prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — Dådet gäller folkpensionärerna, så har de fått förbättringar genom nya regler somtagit bort en del orättvisor i fråga om beskattningen av sidoinkomster. Bidragsreglemaspelar här en dominerande roU, och man får en aUtför kraftig effekt avförhåUandevis små sidoinkomster när skatten höjs, och dessutom en del förmånerförsvinner. En förhållandevis måttlig inkomst som en pensionär kan ha vid sidanom sin pension får ofta till följd att han mister bidrag som annars automatisktutgår. Denna förlust väger som regel tyngre än det ökade skattetrycket, mentillsammans kan effekterna bU förödande. En samordning måste här komma tillstånd. Den vänstra handen måste veta vad den högra gör. Penslonärema måsteskyddas från en kostnad, som kan slå så bhnt och orättvist som en htenbiinkomst ibland kan medföra. Då det gäller människor i så relativt hög åldersom penslonärema kan det inte vara rimhgt att de, när de vUl och kan utföra ettarbete, skall så illa lönas att man tar bort det mesta av ersättningen förarbetet. En up muntran vore bättre på sin plats. Det är inte någotsamhäUsintresse att förlama pensionäremas arbetsvilja genom att ta tUlbakaersättningen för arbetet, dels genom höjd skatt, dels genom att samhäUet drarin de bidrag som eljest skulle ha utgått. Enbättre samordning är nödvändig, så att penslonärema hksom andra grupper IsamhäUet får behålla en rimhg del av vad de producerar genom sitt arbete.FuUtidsarbetande med låga inkomster bör inte belastas för hårt i skattehänseende,utan de bör få en humanare behandhng. Pensionärerna skaU kunna känna trygghetför att deras extra arbetsinsats ger dem en behållning somde själva får bestämma över. SamhäUet bör därför tUlse att sådana regler gäUeratt inte de nu ärande orättvisoma består. Jag ber att få yrka bifaU tiU reservationen 3, som vUl att dessa frågorutreds och att det sedan framläggs förslag som Innebär störte rättvisa. HenJOSEFSON i Arrie (c): Vid förra årets riksdagsbeslut om ett nytt skattesystem beslöts attfolkpensionärerna utöver grundavdraget på också skuUe ha rätt tUlett extra avdrag på för ensamstående och för äktamakar. Vid inkomster överstigande dessa båda avdragsbelopp tiUsammans skulleen successiv avtrappning av det extra av råget göras. Utan tvivel var dettaextra avdrag en välkommen sak för folkpensionärer med relativt sett mindreinkomster vid sidan av folkpensionen. Centem stäUde sig också helt bakom dettabeslut, eftersom detta överensstämde med den uppfattning som ochfolkpartiet tidigare framfört. Fråganär emellertid om inte samma bestämmelser som beslutats för folkpensionäremaockså borde gälla för andra helårsarbetande låginkomsttagare. Från centems ochfolkpartiets sida ställde vi redan föna året kravet att denna fråga bordeutredas och förslag framläggas, och vi har upprepat detta krav. Detfinns ganska många helårsarbetande låginkomsttagare, vUkas inkomster inte ärhögre än folkpensionäremas, och då är det orimhgt att deras beskattning skaUvara hårdare. Framför allt är det personer i åldersgrupperna förepensionsåldem som det här gäUer. I centem och i har vi ansett atthär bör man skapa möjlighet för ett hksidigt skatteuttag, så att andralåginkomsttagare får tUlämpa samma regler som gäUer för folkpensionärema. Utskottetskrev förta året att man föratsätter att Kungl. sedan resultaten avlåginkomstutredningens undersökningar framlagts skuUe ta Initiativ tiUerforderhga åtgärder för att uppnå ökad likstälhghet meUan oUkalåginkomstgrupper. skriver utskottet egentligen ingenting. Utskottetkonstaterar bara att låginkomstutredningen har lagt fram sitt betänkande. Dettaär något oroande. Förra årets uttalande från majoriteten I utskottet gav vissaförhopprungar om att Kungl. Maj;t skuUe ta initiativ tiU att åstadkomma enändring av bestämmelsema i den riktning som föreslås i centems och folkpartietsmotion, aUtså det yrkande som också har följts upp i reservationen 3 tiUskatteutskottets betänkande nr 36. Arets uttalande av utskottsmajoriteten ärmera ett frågetecken. Man vet inte riktigt vad som menas med detta uttalande. Enannan fråga som har tagits upp i samma motion är marginalskatten förfolkpensionärema. Genom den reducering som sker av såväl det extra avdraget somav det kommunala bostadstillägget kan marginalbelastningen i vissa faU bhorimhgt hög. Vi har därför i reservationen 3 yrkat att den utredning som vi därbegärt också skaU försöka åstadkomma en samordning av skatteregler ochbidragsregler så att en aUtför hög marginalbelastning vid stigande inkomst kanundvikas. Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg till handikappade, m. m. 3*protokoU 1971. Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg till handikappade, m. m. Man bhr något förvånad över utskottsmajoritetensuttalande på denna punkt. Det heter: "Beträffande de i och för sigotUlfredsställande marginaleffekter, som skatte- och bid agsreglema i vissafall medför, viU skatteutskottet Uksom bevillningsutskottet framhåUa, attfolkpensionärema har en i många avseenden gynnad ställning vid beskattningeneftersom de även i de Inkomstlägen, där avtrappningseffekterna sätter in,totalt sett är lägre beskattade än andra inkomsttagare." Även om dettotala skatteuttaget är lägre för folkpensionärema än för andra grapper, tordeingen kunna förneka att det är otillfredsställande att marginalbelastningen ivissa fall uppgår tiU . Vi har från centems sida begärtutredning och förslag för att undvika denna orimUga marginalbeskattning. Skallman stimulera pensionärerna tiU en insats är det en fömtsättning att någontinggörs åt denna sak. Meddenna motivering, herr talman, yrkar jag bifall till den tiU skatteutskottetsbetänkande nr 36 fogade reservationen 3 samt i övrigt till utskottets hemstäUan. Hen CARLSTEIN (s): betänkande behandlas proposition nr 104. Den innehåller bl. a.förslag om skattefrihet för kommunalt bostadstUlägg tUl handikappade. Jag tyckerdet finns aU anledning att fästa kammarens uppmärksamhet på detta, eftersom detalare som har agerat inte på något sätt talat om att det är vadskatteutskottets betänkande främst handlar om. Propositionensförslag om skattefrihet för kommunalt bostadstillägg tlU handikappade harkunnat biträdas av utskottet i dess helhet. Förslaget innebär att de yrkandensom framförts i motionema 584 och 600 bhvit tiUgodosedda. Isamband med behandUngen av propositionen har utskottet haft att ta ställningtUl ett antal motioner, och det har resulterat i tre reservationer.Reservanterna har redovisat sina synpunkter. Jag kan därför inskränka migtill några kommentarer I anslutning tUl dessa reservationer. Utskottethar inte kunnat ansluta sig tiU kravet på en utökad möjhghet tUl extra avdragpå grand av nedsatt skatteförmåga, I reservationen 1 har företrädama förmoderata samlingspartiet yrkat att maximibeloppet för avdrag på gnmd avnedsatt skatteförmåga skall höjas från nuvarande till 10 00 kronorsamt att den nu gäUande regeln att skatteförmågan skall vara väsentUgt nedsattskall ändras på så sätt, att ordet "väsentUgt" utgår. Som motiveringför denna ändring har man bl. a. anfört det i motionen 609 av fra Kristenssonaktuahserade problemet när det gäller dem som i hemmUjö undergår behandhng avnjuråkomma. Motionären har önskat att man skall öka möjUghetema tiU avdrag vidbeskattningen för omkostnader i samband med dialysbehand-Ung i hemmet.Utskottet har den principiella uppfattningen att samhällets hjälp tiUkostnader av här nämnt slag bör lämnas i form av bidrag och inte i form av enskattereduktion. En skattereduktion slår ju väldigt ohka beroende på varpatienten befinner sig I inkomsthänseende. Vi menar att hka väl somvårdkostnadema i sammanhanget skall bekostas av annan huvudman, bör desärskilda kostnader som uppstår i anslutning till behandlingen också täckasgenom bidrag. Ävenförra årets riksdag hade att ta ställning tiU kravet om en ökning avmaximibeloppet Ifrån 6 000 till . Förslaget avvisades då avriksdagen, och något nytt har knappast tUlkommit . Utskottet awisardärför det i reservationen 1 framförda yrkandet. Ireservationen 2 har moderatema med anledning av motionen 303 hemstäUt omförslag till nästa års riksdag om ökade grandavdrag för folkpensionärema. Ettbifall till det här förslaget skuUe innebära betydande skattebortfaU förstaten och för kommunema, och det skuUe medföra en ännu stöne skillnad ibeskattningen mellan å ena sidan folkpensionärerna med sidoinkomster och åandra sidan låginkomsttagare i motsvarande inkomstläge. Även om man kan anföraexempel på att effekten av skatt och avtrappningen av det kommunala bostadstiUäggetför folkpensionärer med sidoinkomster, när de kommer över en viss nivå, kanförefaUa otiUfredsstäUande, är det ändå på det sättet - det är obestridUgt att folkpensionärema totalt sett är lägre beskattade än inkomsttagare imotsvarande inkomstlägen. Omvi går vidare på den väg som föreslås i reservationen 2 med ökade grundavdragför folkpensionärema innebär det, att vi alltmer avviker frånskatteförmågeprincipen, och den bör ju ändå vara vägledande när vi skaUfaststäUa beskattningen. Man skaU skatta efter de inkomster och den nivå manlever på vare sig man är folkpensionär eller låginkomsttagare. Dentredje reservationen har samlat den borgerhga delen av utskottet. I dennaframförs krav på utredning och förslag om översyn av skattereglema förinkomsttagare med särskilt låga inkomster. Man vUl också ha en samordning avskatteregler och bidragsregler för folkpensionärema. Förraårets riksdag hade att ta ställning tUl ett hknande yrkande. Med hänvisning tiUlåginkomstutredningens undersökningar avvisade vi då det framförda kravet påutredning. Man kan väl säga att i sak råder det inga delade meningar mellanutskottsmajoriteten och reservantema. Det är en angelägen uppgift attåstadkomma större rättvisa och jämhkhet i beskattningen mellan ohka kategorierav låginkomsttagare. Men här är det tiUvägagångssättet som skiljer oss åt. Låginkomstutredningenavser att slutföra en undersökning om skatte- och socialpohtikensinkomstfördelande effekter. Vi menar att här kommer att förehgga ettundersökningsmaterial som kan läggas tiU grund för Kungl. Detfinns alltså ingen anledning att nu bestäUa nya utredningar. Med hänvisning tUl det anförda ber jag att få yrka blfaU tillutskottets förslag. Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg tiU handikappade, m. m. Hen (): Hen Carlstein var en aning förvånad över att vi inte hade berört denfrågan att de handikappade hade fått det bättre. Men det beror dels på omtankeom kammarens tid, dels på att man här inte brukar ta upp sådana saker som detråder enighet om utan främst diskuterar de reservationer som är avlämnade. Närdet gäUer åldringama har vi den uppfattningen att ett bidrag är att föredra.Det är ju en principiell fråga och vi har också bedömt den rent principiellt. Nr 101 Vidare säger att kostnadema i fråga om de njursjuka bör den bestridasav sjukvårdens huvudmän. är det tyvärr på det viset att vi '"'här de resurser som behövs för att vårda de njursjuka, och vi har -------------- hellerinte fastställt några normer för hur bidrag skall utgå. Skattefrihet för bakgrundentUl reservationen i detta fall. Vi anser att problemet är så kommunalt bo- allvarUgtatt det bör observeras. stadstillägg till Närdet gäller folkpensionärema har vi väl den uppfattningen att de är handikappade, människorsom har jobbat ett helt hv. Om de sedan viU fortsätta att '" - jobba i StäUet för att ta ett bidrag, är detta en vinst för staten och samhäUet, som shpperifrån vissa fyllnadsbidrag. Det finns alltså aU anledning att utreda dennafråga. Låt mig tUl sist, herrtalman, bara få fästa kammarens uppmärksamhet på att det har utdelatsett kartongtryck avseende reservationen 3, som aUtså har ett något annatutseende än som framgår av skatteutskottets Jag vidhåller, herrtalman, mitt yrkande om bifall till reservationema 1,2 och 3. HenCARLSTEIN (s): Jag avsåg inte att vi skuUe diskutera huruvida det var riktigt meddetta bidrag eUer skattelättnader för de handikappade, men jag riktadekammarens uppmärksamhet på att tre talare hade framträtt utan att nämna att vihar fattat ett viktigt beslut om skattelättnader när det gäUer bostadstilläggettill handikappade. Det var bara detta jag tyckte att kammarens uppmärksamhetborde fästas på. Sedansäger att vi inte har tUlräckhga resurser när det gäller atthjälpa de njurhdande. Det är väl riktigt och det kan vi beklaga. Men det ärinte vi som sköter den saken, utan andra huvudmän har att söka lösningen pådessa problem. Det bhr inte flera platser om vi biträder hen Söderströmsförslag till lösning, nämUgen att vi skall införa ytterhgare ett avdrag ibeskattningshänseende. Platsema och resurserna utökas inte därigenom, utan vadvi har att diskutera är om det är riktigare att införa ett avdrag vidbeskattningen eller att ge ett bidrag till de kostnader som är förenade med denbehandhng som sker i hemmen. Där menar jag att det måste vara riktigare med ettbidrag, eftersom ett avdrag slår så väldigt ohka beroende på var patientenbefinner sig i beskattningshänseende. Den som Ugger högt på inkomstskalantjänar betydhgt mer på ett sådant system som företräder än pådet system som jag önskar få genomfört. Överläggningenvar härmed slutad. PunkternaA och B 1 Kammarenbiföll vad utskottet i dess punkter hemstäUt. Punkterna B 2 och B 4 Propositionergavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 3 av henEriksson i Bäckmora m. fl,, och förklarades den föna propositionen vara medövervägande ja besvarad. i begärt voteringsproposition; votering upplästes och godkändes följande Den som vlU att kammaren bifaUer skatteutskottets hemstäUan I betänkandetnr 36 punkterna B 2 och B 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen nr 3 av i Bäckmoram, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Hen NUsson i (c) anmäldeatt han avsett att rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av herrar NUsson i Trobro och , ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan hertSöderström begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan I betänkandetnr 36 punkten B 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen nr 2 av herrar NUsson i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåhert begärde rösträkning verkstäUdes votermg med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Skattefrihet för kommunalt bostadstillägg tillhandikappade, m. m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av herrar NUsson i Trobro och , ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrSöderström begärt votering upplästes och godkändes följande Ändring i förordningen om automobilskatt Den som viU att kammaren bifaUer skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 36 punkten B 6 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av herrar i Vid omröstning genom uppläsningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. § 18 Ändring i förordningen om automobilskatt Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 38 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag tillförordning om ändring i förordningen (1922:260) om automobilskatt jämtemotioner. I proposition 1971:97 hade Kungl.Maj;t under åberopande av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 26mars 1971 föreslagit att antaga vid propositionen fogat förslag tiUförordning om ändring i förordningen (1922:260) om automobilskatt. I propositionen hade förslagits atti förordningen (1922:260) om automobilskatt infördes bestämmelser som gavmöjlighet till återbetalning av automobilskatt för lastbil, buss ellersläpvagn som använts utom riket. I detta betänkande hade behandlats dels den i anledning av propositionen väckta motionen1971:1447 av , vari hemstäUts att i skrivelse tillKungl, skulle anhåUa om sådan ändring av bestämmelserna att rätten tUltullfri införsel av drivmedel begränsades till högst 50 hter dels de vid början väckta motionerna 1971:237av i Gäddvik m, fl., 1971:591 av herrar och iUlfsbyn, 1971:622 av m. fl. A, att med bifaU tiU proposition 1971:97 skuUeantaga det vid propositionen fogade förslaget tUl förordning om ändring iförord- ningen(1922:260) om automobUskatt, B, attriksdagen skulle avslå följande motioner, nämligen 4, motionen1971:1447. Hen KOMSTEDT (m): I den tidsnöd kammaren befinner sig i skalljag inte uppta någon längre debatt eller diskussion om skatteutskottets betänkandenr 38, fastän det egentligen borde föranleda därtUl, Låt mig bara tiU kammarensprotokoll få anteckna att den i betänkandet behandlade propositionen inte tagitmed hela utredningens förslag när det gäUer beskattningen av drivmedel för defordon, som befraktar den svenska marknaden. Jag har i min motion 1447 i Ukhetmed utredningen försökt påvisa de orättvisor som finns. Den svenskaåkerinäringen får betala ganska höga fordonsskatter och drivmedelsskatter. Denbefraktar icke utländsk marknad. De svenska åkarna kan aUtså inte iUkhet med de utländska, som befraktar den svenska marknaden, införa obeskattat bränsle. Under föna året behandlades ett Uknande ärende iriksdagen. sade i sitt betänkande att man vid nästabehandling borde ta hänsyn tiU det som då anförts. Trots detta har man inte iskatteutskottets betänkande liksom heUer inte i propositionen närmare berörtden del som gäUer drivmedelsbeskattningen. Jag viU med dessa få ord yrka bifaU tUl motionen 1447, Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionen nr 1447, och förklarades den fönapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Trafiksäkerheten m. m. § 19Trafiksäkerheten m, m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av motioner rörande trafiksäkerheten m. m. I detta betänkande hade behandlats motionerna 1971:144 av m. fl., vari hemstäUts attriksdagen skulle i skrivelse tUl Kungl. Maj:t anhålla om att ett program medrikthnjer för en så långt möjligt olycksfri trafik förelades , 1971:202 av herrar i och , 1971:204 av och fruThunvaU, vari hemstäUts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t skulleanhålla om förslag angående 1. bestämmelser att motorfordon skuUe utrustas förautomatisk släckning av extra ljus vid avbländning tUl halvljus, 2.bestämmelser om förbud mot omkörnmg av stiUastående skolbussar och motsvarande,3, föreskrifter om att skolfordon skuUe förses med särskUda varningsljus, 4,åtgärder för att öka användningen av reflexer för gående, 5. bestämmelser omatt bUar Trafiksäkerheten m. m. obUgatorisktskulle utrustas med säkerhetsbälten av rulltyp, samt att vad som i övrigtframhålhts i motionen skulle beaktas i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet, 1971:255 av , varihemstäUts att skuUe ge Kungl. Maj:t i uppdrag att förbereda enändring i vägtrafikförordningen så att förbud mot omkörning av stiUaståendeskolskjuts i trafik kunde införas, 1971:393 av m. fl.,vari yrkats att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle hemstäUa att enförutsättningslös utredning tillsattes om trafiksäkerhetens organisation isyfte att nå största möjliga effekt och samordnmg på trafiksäkerhetsområdet,att den pågående utredningen om trafikolycksfaUsstatistiken framladeförslag om en mera differentierad statistik och undersökte möjligheten attupprätta en databank med relevanta uppgifter om inträffade trafikolyckor, attKungl. Maj:t skuUe överväga att delegera beslutanderätten om den övrehastighetsgränsen tiU länsstyrelserna, att halvljus på motorfordon blevobhgatoriskt åtminstone , att en gaUring i skogen avtrafikskyltar skulle eftersträvas, att propagandan om säkerhetsbälten ochreflexband intensifierades, att vad i denna motion anförts om trafiksäkerhetenvid skolskjutsning skuUe beaktas, att i övrigt beaktades vad i denna motionanförts för att förbättra trafiksäkerheten, 1971:394 av i m. 1971:400 av m. fl,, varihemstäUts att i skrivelse tiU Kungl. Maj;t skulle anhåUa om enparlamentarisk utredning som fick tiU uppgift att utarbeta ett programinnehåUande mål, resurser, metoder och tidsplan för en samordnad satsning isyfte att som ett första mål åstadkomma en minskning av trafikolyckorna medminst , 1971:403 av herrar ochPetersson i , vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning och förslag beträffande införande av en bestämmelse omförbud för motorfordon att passera skolskjuts som stannat på vägbanan för av-eller påstigning, 1971:409 av m. fl.,vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla att Kungl, Maj:tskulle 1, utfärda bestämmelser som ålade kommunerna att inrätta trafiksäkraväntplatser för eleverna i samband med skolskjutsar, 2, ge kommunernaanvisningar på oUka möjligheter att anordna trafiksäkra vänt- och håUplatservid äldre skolor, 3. uppdraga åt länsskolnämnden och att århgeninspektera säkerheten i samband med skolbarnstransporter, 4. intensifieraarbetet på att utveckla en effektiv markering av skolskjutsar, 5, rekommenderakommunerna att samråda med skolskjutsentreprenörerna om säkerhetsbestämmelseroch ordningsföreskrifter vid skolskjutsar, 6, påpeka för kommunerna behovet avsamordning mellan skolskjutsar och aUmänna koUektiva transportmedel, 1971:500av i Heden m. 1971:916av herr förste vice talmannen m. 1971:938av och i Bäckmora, vari hemstäUts attriksdagen skulle i skrivelse tUl Kungl. Maj:t 1. kräva en intensifierad Nr 101 trafiksäkerhetspropaganda på i motionen anförda grunder, samt 2. anhåUa omatt förelades ett program för en i möjligaste mån olycksfritrafik med en minskning av trafikolyckorna med minst 50 procentfram tiU mhten av , Trafiksäkerheten 197l;939avhenKomstedtm. 1971:956 av herrar Polstam och GUmnér, 1971:957 av m. 1971 ;972av m. fl. 1. skuUe avslåmotionerna 1971:144, 1971:400, 1971:938 och 1971:393, sistnämnda motion i vadden avsåg dels trafiksäkerhetens organisation, dels skrivelse tiU Kungl, Majtom förbättrad trafiksäkerhet, samt motionen 1971:204 I vad den avsåg detfortsatta trafiksäkerhetsarbetet, 2. skulle avslåmotionen 1971:202, 3. skuUe avslåmotionen 1971:500, 4. skuUe avslåmotionerna 1971:204 och 1971:956 i vad de avsåg automatisk släckning av extraljus vid avbländning tUl halvljus, motionen 1971:939 i vad den avsåg utökadforskning angående bUars ljusutrustning samt motionen 1971:393 om obUgatoriskthalvljus , 5. skulle avslåmotionerna 1971:394 samt 1971:393 och 1971:204, sistnämnda båda motioner i vadde avsåg säkerhetsbälten och reflexband, 6. skuUe avslåmotionen 1971:916, 7. skulle avslåmotionen 1971:956 i vad den avsåg vlndrutespolare, 8. skulle avslåmotionen 1971:957, 9. skuUe avslåmotionen 1971:961, 10. skuUe avslåmotionen 1971:972, 11. i anledning avmotionerna 1971:403 och 1971:255, 1971:393 och 1971:204, sistnämnda bådamotioner i vad de avsåg trafiksäkerhet vid skolskjutsning och omkörning avstiUastående skolbuss, samt motionerna 1971:204 och 1971 ;209, i vad de avsågutmärknmg av skolskjuts, som sin mening gav Kungl. till känna vadutskottet anfört beträffande omkörning av stillastående skolskjuts m, m, 12. skuUe avslåmotionen 1971:393 tlU den del motionen behandlades i detta betänkande men inteberördes under punkterna I, 4, 5 och 13. skuUe avslåmotionen 1971:939 tUl den del motionen behandlades i detta betänkande men inteberördes under punkten 4, 14. skulle avslåmotionen 1971:409 till den del motionen behandlades i detta betänkande menInte berördes under punkten 11. Reservation hade avgivits av herrarGustafson i (fp). gren (c), i Heden (c), (), (). Clarkson (m) J Trafiksäkerheten m. m.