prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — , . . ,gj, avohka slag har en avsevärd förändring skett genom deras Inlemmande i Eleverna vid de hemtekniska skoloma var av två slag. Om intensifierad gjutgjordes de av sådana som behövde utbildningen för inträde tUl trafikutbildning skolorför fortsatt yrkesutbildning, dels var det en stor gmpp som sökte for bam aUmän orientering i hemtekniska ämnen. har inte funnit sammamåhnriktning av undervisningen på gymnasieskolan, och den senare gruppen harinte funnit det menlngsfuUt att använda sin gymnasietid till en utbildning somman inte har tänkt sig som en specieU yrkesutbildning. SamhäUsekonomiskt settär det skada att dagens ungdom inte får mer med sig i bagaget i fråga omkunskap om hemmets skötsel och vård än den undervisning som ges på grundskolansstadium. Jag viU därför nu fråga om statsrådet i funderingama kring denna frågaockså har med att ge hithörande ämnen en förstärkt ställning pågymnasieskolans obhgatoriska kursplan. Problematiken i min enkla fråga berörju egenthgen inte enbart vissa lärargrappets friställning utan har också attgöra med vår vilja att för framtiden trygga en god hushåUning och därmed ocksåen tillfredsställande samhälleUg ekonomi. Det är också aUdeles nödvändigt attfinna former för att motverka övervärderingen av teoretiska yrken. Självfallet är jag inte nu beredd att ange några förändringar i deolika hnjernas ämnessammansättning. Däremot kan jag svara fröken att närdet gäUer kompetensen i gymnasieskolan, så har ju utredningen framlagt sittförslag, och det är föremål för beredning inom departementet.Jag hoppas att vi relativt snart skall kunna vara klara med våra ståndpunkter idet avseendet. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om intensifierad trafikutbildning för bam Hen utbUdningsmlnistem erhöU ordet för attbesvara fröken () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 261, och anförde; Fröken har frågat mig, om jag avser - i anledning av de mångabamolyckoma i trafiken att vidta åtgärder i syfte att intensifieratrafikutbildningen för barn i såväl förskole- som skolåldem. Undervisningenav bam i och före skolåldem har intensifierats . a. kommit till uttryck i den nya läroplanen för grandskolan. Mellan deansvariga ämbetsverken och NTF sker också ett kontlnuerhgt samarbete i syfteatt nå allt bättre resultat. Förförskolebarnen har NTF tagit på sig särskilda uppgifter. av förskolebarnen deltar i en speciell trafikundervisning, I aUt 14 fler kommuner ordnas också trafikskolor förförskolebarnen. De ansvariga myndighetema bedriver således i samarbete med NTF ett Nr 101 omfattande arbete med syfte att ge bamen kunskaper om trafiken. Om intensifierad trafikutbildning för bam FrökenPEHRSSON (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga, I svaret redogör statsrådet för hur utbildningen fungeraroch vad den omfattar, och det visar ju ett stort intresse för utbildning avbamen och ungdomama. Antalet bamolycksfaU är stort i vårt land omkring 1 000per år. Det är en siffra som jag är säker på oroar varenda en av oss och däraUa behöver medverka till att förebygga de olycksfall som förekommer itrafiken. Vi måste se till att aUa bam får en så god trafikundervisnmg sommöjligt, lämpad efter deras ålder och utvecklingsstadium, i såväl hem sombamstugor och skolor. Då kan vi under tidiga barnaår lägga en god grand ochhjälpa bamen att lära sig förstå något av trafiken och att undgåen del av misstagen samt därmed nedbringa olycksfaUstiUfälle-na. Vid en undersökning som bampsykologiska institutet harföretagit angående bamens trafikförmåga har manfunnit att bamen Inte alltid förstår så mycket av trafikundervisningen.Missuppfattningar är vanhga, förmaningar och undervisning glöms, och bamenhandlar fel i trafiken. Som jag nämnde behöver bamen undervisning lämpad efterderas ålder och utveckhng en undervisning som jag tror ofta behöver upprepas.Dessutom har jag den uppfattningen att praktiska övningar i samband medundervisning är ytterst väsenthga. Att i skolbänken få lära hur man skalluppföra sig I trafiken och sedan tillsammans med lärare ute på gator och vägartillämpa vad man har fått lära sig, det tror jag ger bamen ökad säkerhet ochtrygghet i trafiken. Av de 1 000 bamolycksfallen i trafiken gäller merän hälften fotgängare, och det är mest bam i åldem tre till somdrabbas. Man har också konstaterat att bam i sjuårsåldem och det är samtUgabam som börjar skolan drabbas särskilt hårt av olyckor. Det är entankeställare för oss alla, menar jag, att planera trafikutbildningen så i vårtsamhälle att dessa barn skyddas. Jag vUl också fråga hur handikappade, synskadade ochhörselskadade är tillgodosedda i utbUdningen. Jag har inte någon annan uppfattning änfrågestäUaren. Jag menar att detta är en viktig uppgift för skolan, förskolanoch - med anledning av den sista frågan naturhgtvis också för de ohkaspecialskolor vi har. Där krävs alldeles speciella åtgärder, och jag haråtminstone på en av dessa skolor kunnat konstatera att man där lägger nedmycket arbete för att de handikappade bamen skall ges specieUt stöd med hänsyntiU de svårigheter de kan möta i trafiken. Får jag bara komplettera mitt tidigare svar, herr talman,med att nämna att det inom finns en särskild trafikkommitté med representanter för polisen, trafiksäkerhetsverket och NTF, Man har ställt i ordning ett huvudlärarmaterial, och material för lärarfortbUdning på studiedagar bUr också klart den här våren. På kursplanesldan pågår ett 15 Ang.tillämpningen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten målpreciserlngsarbete sombhr klart , och jag tror att det kan bilda ytterhgare värdefiUlt underlagför åtgärder på undervisningsområdet, NTF har ohka aktiviteter för skolbamen bl. a. en tävling i trafikkunskap med nära nog total medverkan på låg- ochmellanstadiet. Atttrafikundervisningen nu skaU ägnas större uppmärksamhet framgår ju också vid enläsning av den nya läroplanen för grandskolan jämfört med den s. k. Lgr 62. Detframgår också att de allmänna bestämmelsema numera fäster stöne avseende vid defrågor som vi här har tagit upp. FrökenPEHRSSON (c): Jag tackar hen utbUdningsminlstem för det utförhga svaret. Jag tror attdet är mycket viktigt att de handikappade grappema tiUgodoses väsenthgt itrafikutbildningen. De har aUdeles särskUt stora problem, och jag är glad överden satsning som görs. Även om jag har tagit upp trafikutbildningen för bam iförskole- och skolåldem, är jag helt på det klara med att det är hela samhäUetsom måste satsa på att nedbringa olycksstatistiken. Utbildningenär en möjUghet, En annan väsentUg faktor är satsningen på forskning om bams beteendei trafiken. Jag har den uppfattningen att man där behöver satsa väsentligt. Detär viktigt att få fram hurudana vägmärken vi skall ha så att bamen kan upplevadem och tyda dem på ett riktigt sätt, och det är viktigt att få fram hur barnbeter sig i trafiken så att trafiksituationen kan byggas ut på ett sådant sättatt bamen inte onödigtvis skadas. Jagtror också att det är mycket viktigt att vi i hela samhäUsplaneringen tänkerpå hur bam reagerar I trafiksituationen när vi planerar bostadsbyggande,vägar och trafikleder. Jag anser att vi måste tänka om och tänka mer på bamenoch deras behov av utrymme för lek och aktivitet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Ang. tillämpiungen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten erhöU ordet för att besvara () den 18 marsframställda InterpeUation, nr 82, tiU hen statsministern, och anförde: Hen SjöneU har frågat statsministern om denne anser att de krav påtiUämpning av elementära företagsdemokratiska principer som gäUer inomdet enskilda näringsUvet också skall gälla inom den stathga verksamheten.InterpeUationen har överlämnats till mig för besvarande. Jag förutsätter att fråganavser förhållandena inom statsförvaltningen. Statsmaktemaspositiva inställning tiU företagsdemokratin inom statsförvaltningen, den s. k.förvaltningsdemokratin, har kommit tlU uttryck i olika sammanhang. Blandexemplen på detta vlU jag framhåUa att företrädare för de statsanställda ingåri vissa myndigheters styrelser. Vidare kan nämnas attföretagsnämnderna inom statsförvaltningen fått en ovlllkorhg rätt att övertamyndighetens beslutanderätt i vissa frågor. Jagvill även erinra om de samrådsorgan som tillkommit i samverkan meUan statUgamyndigheter och de anställda, t, ex, typen förordsfuU-mäktige som uttalar sig iärenden om tUlsättning av vissa tjänster och vilkas råd den tillsättande myndighetenföljer i mycket hög grad. Fördet mera långsiktiga utvecklingsarbetet med att fördjupa förvaltningsdemokratinhar jag efter bemyndigande av Kungl. tillkaUat en utredning förförsöksverksamhet i sådana frågor, den s. k. delegationen för förvaltnlngsdemokratl.I delegationen är de statsanställdas huvudorganisationer representerade. Iförsöksverksamheten deltar tio myndigheter, omfattande ca 120000 anställda. Delegationen har hittiUs lagt fram två rapporter. Att,som hen SjöneU, ta förhållandena i samband med förslaget om utflyttning av vissstatUg verksamhet tiU utgångspunkt för den ställda frågan är märkUgt. Aldrigtidigare torde en utflyttning av viss verksamhet ha diskuterats i öppnareformer än som här skett. Redan under det utredningsarbete som föregickförslaget till utflyttning togs kontakt med de statsanställdashuvudorganisationer. Förslaget har sedan presenterats i ett offenthgtbetänkande. De statsanställdas organisationer har beretts tUlfälle att avgeyttrande över förslaget, något som de också utnyttiat. De berörda myndighetemahar anmodats yttra sig över betänkandet. Myndighetemas yttranden har i storutsträckning föregåtts av samråd med de anstäUda i företagsnämndema. ProtokoUfrån dessa samråd har I flera faU fogats tiU yttrandena. Såsnart regeringen hade fattat beslutet att lägga fram propositionen i ärendetinformerades de statsanstäUdas huvudorganisationer. 1 anslutning tiUpropositionens framläggande och Innan massmedierna undenättades lämnades enbred Information vid sammanträden med de berörda myndighetemas företagsnämnder,och ett omfattande Informationsmaterial delgavs vatie anställd. Detfortsatta planerings- och utredningsarbetet för utflyttningen kommer också attläggas upp efter förvaltningsdemokratiska principer i enhghet med de rikthnjerför detta arbete som på förslag av regeringen nyhgen godkänt. I vaqemyndighet kommer att inrättas en organisationskommitté, så att bl. a. berördaarbetstagargrapper skaU få möjhghet att delta i arbetet. Delegationen förförvaltningsdemokrati har kommit in med förslag till sådan kommittéssammansättning och arbetsformer. Det förtjänar särskilt framhållas attutflyttningen i de flesta faU föreslås ske först åtskiUiga år efterstatsmaktemas beslut om UtlokaUsering. Detta underlättar givetvisorganisationskommittéemas planeringsarbete. Detframhålls också i propositionen att det är nödvändigt att göra stora insatserför den berörda personalen. Den nyinrättade statens personalnämnd, i varsstyrelse avses ingå företrädare för de statsanstäUdas huvudorganisationer,kommer att centralt svara för rekryterings- och omplaceringsfrågor i sambandmed omlokahseringen. Motbakgrand av aUa de åtgärder, som regeringen redan har vidtagit eUer föreslagitoch som jag nu i korthet redogjort för, anser jag mig med Ang.tillämpningen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten Ang.tiUämpningen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten fog kunna påstå att ingenomlokaUsering inom vare sig offentUg eller privat verksamhet tidigare skett iså öppna och företagsdemokratiska former som den nu aktuella utflyttningen. HenSJÖNELL (c): Jag får tacka statsrådet för hans svar på min interpeUation. Eftergenomläsningen av svaret är det med ett Igenkännande leende som man upplevermaterialiserandet av den gamla anekdoten om prosten i en gripbar verkUghet.Prosten satt som bekant och läste igenom manuskriptet till sin söndagspredikanoch gjorde anteckningar i marginalen. På ett par stäUen skrev han helt kort;"Argumentationen svag, höj rösten!" Det förefaller som om hertLöfberg haft samma visa råd i tankama när han skrev sitt interpellationssvar.Tonfallet är nämUgen på sina ställen icke bara högt, det är rent av gäUt. Hert anser sig "med fog kunna påstå att ingenomlokaUsering inom vare sig offentlig eller privat verksamhet tidigare skett iså öppna och företagsdemokratiska former som den nu aktuellautflyttningen". Man blir så tagen, att man osökt kommer att tänka på KarlXIV självkarakteristik: "Ingen har fyllt en bana hknande min." Ochändå tycks hert och den socialdemokratiska regeringen vara tämligenensamma om uppfattningen om sin oerhörda förträfflighet även i detta stycke,dvs. synen på och reahserandet av elementär företagsdemokrati i samband medutlokahseringen av stathg verksamhet. Det hade faktiskt varit klädsamt med htetmindre bokstäver, när de egna insatserna skuUe beskrivas i detta sammanhang.Dessutom är utskottsutlåtanden nyttiga och lärorika ting att läsa även förregeringsmedlemmar, och om hade läst inrikesutskottets betänkandenr 15 htet omsorgsfullare än vad han förefaUer att ha gjort skullesannohkt skrytet i InterpeUationssvaret ha dämpats avsevärt. Utskottet, aUtsåaUa parthepresentanter inklusive partivänner, säger underrabriken "Personalfrågor" bl. a. att statsmaktemas av ingen bestriddarätt att bestämma om förläggningen av stathg verksamhet "bör dock inteutesluta att ett värdefullt samråd kommer tUl stånd I lokaUseringsfrågorna medberörd personal och verksledning. En sådan ordning är ägnad att främjaändamålsenhga lösningar i sakfrågan och skapa en positiv attityd hospersonalen." Utskottetfortsätter: "Med hänvisning tUl det ovan sagda viU utskottet understrykaangelägenheten av att de anstäUda bereds inflytande i det fortsatta planerings-och utredningsarbetet för utflyttningen," Detär, herr talman, två begrepp i detta utskottsuttalande som jag särskilt villunderstryka och fästa uppmärksamheten på och det är orden "samråd"och "inflytande". Dessa två uttryck är nyckelord och grandelement isjälva begreppet företagsdemokrati och även nyckelord när det gäUer att avslöjahur fjärran från och främmande för elementär företagsdemokrati utredning ochregering varit när man agerat i utflytt-rungsfrågan. Utskottetsskrivsätt antyder också en i form försiktig men i sak skarp reaktion motutredningen och naturhgtvis den i sista hand ansvarige. nämhgen regeringen, fördess sätt att hantera berörd personal i samband med utflyttningen. Utskottetsäger för det första att statsmaktemas självklara rätt att bestämma Icke börutesluta att värdefuUt samråd kommer tiU stånd med berörd personal. Hade sådantsamråd ägt rum och varit något så när tillfredsställande hade uppenbarligenicke något särskUt påpekande behövt göras I ett I fråga om utrymmet såansträngt aktstycke som ett utskottsutlåtande. Utskottet säger vidare att detär angeläget att personalen I det fortsatta jag stryker under fortsatta planerings- och utredningsarbetet bereds inflytande. Hade detta viktiga ochcentrala företagsdemokratiska krav iakttagits i samband med den beslutadeutlokaliseringen hade något särskUt påpekande självfallet icke erfordratsbeträffande fortsättningen. Utskottetsinställning tiU hur och hans medarbetare hanteratföretagsdemokratin I samband med utflyttningen är tveklöst klar och står ibjärt kontrast tiU de självbelåtna tongångama i interpellationssvaret. Detär, herr talman, naturhgtvis möjhgt att statsrådet belåtenhet med sittnu aktuella fögderi för honom ter sig naturhg och motiverad med utgångspunktfrån hans egen uppfattning och krav på just företagsdemokrati. Ett visst stödför denna förmodan ger faktiskt hans interpellationssvar. I svaret görsfaktiskt Inte gällande att vare sig utredningen eller regeringen berettpersonalen inflytande på planerings-och utredningsarbetet för utflyttningeneller att samma organ haft något samråd med berörd pereonal och verksledning,krav som utskottet anger som centrala för att bl. a. skapa en positiv attitydhos personalen. Vad för slags attityd hos denna som regeringen lyckats skapagenom sitt sätt att demonstrera företagsdemokrati i det här sammanhangetbehöver jag icke upplysa om här det är aUtför väl bekant. I stället trycks iInterpellationssvaret med emfas på att man varit så duktig att informerapersonalen. Sålunda omtalar statsrådet att under utredningens arbetetog denna kontakt med de anstäUdas huvudorganisationer. Det förefaller som omherr anser det vara bevis på en ovanhgt avancerad form avföretagsdemokrati att man inför ett tUlämnat beslut, som syftar tlU att delvismed tvång tvinga människor från deras invanda hemförhåUanden ochbekantskapskrets m. m., tar kontakt med dessa människors huvudorganisationer.Det rör sig dessutom enhgt uppgifter som jag erhålht om två sammanträffandennågon tid innan utredningens betänkande lämnades varvid information gavs omhuvudpunkterna i utredningens förslag. HenLöfberg meddelar vidare följande: "I anslutning tlU proposltio-, nensframläggande och mnan massmedierna underrättades lämnades en bredinformation" med adjektivet bred avses förmodhgen en information somsåsom sådan är speciellt företagsdemokratisk - "vid sammanträden med deberörda myndighetemas företagsnämnder och ett omfattande Informationsmaterialdelgavs varje anställd," Ordetinformation ligger sålunda väl tiU i mun, och han upprepar det såofta att man får den bestämda uppfattningen att han sätter hkhetstecken mellaninformation och företagsdemokrati, eUer åtminstone anser det förra vara denväsentUga beståndsdelen i det . Ang.tillämpningen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten Ang. tillämpningen av företagsdemokratiska principer inomden statliga verksamheten Men attlämna information om beslut som man som arbetsgivare tänker vidta med och motunderställd personal är en sak, företagsdemokrati är en helt annan. Om det ärnågonting som löntagama i näringshvets ohka företag reagerat mot med verkhgkänsla, ja ilska, så är det när, oftare i det förflutna, sällan ,uppläsandet av dekret med beteckningen information framhålhts som prov på godpersonalrespekt och företagsdemokrati. Anställda från statsförvaltningen äricke annorlunda skapta än sina kolleger i näringslivet och de reagerar ocksåmot att information förblandas med företagsdemokrati. Denna förutsätter, föratt över huvud taget vara värd namnet, samråd och inflytande, ting som på ettsoighgt sätt lyst med sin frånvaro i sammanhanget. Men icke ens informationen, herr talman, som man nu gör såstort nummer av, har skötts på ett godtagbart sätt. Låt oss se hur dehuvudagerande i utflyttningssammanhanget, utredning och regering, sköttInformationen. Statsrådet berättar då i sitt interpeUationssvar attutredningen under sitt arbete tog kontakt med de anstäUdas huvudorganisationer.Det var de två kontakter som jag kommenterat, och de Inskränkte sig tUlhuvudorganisationerna. Någon kontakt med de berörda verkens företagsnämnder togutredningen icke. En ordning, som enligt "är ägnad attfrämja ändamålsenhga lösningar i sakfrågan och skapa en positiv attityd hospersonalen", var den Sjönanderska utredningen icke intresserad av ochsedan heUer Icke regeringen. Hert berättar vidare att utredningen sedanpresenterade förslaget i ett offentUgt betänkande, en I sanning fuUständigtepokgörande innovation i informationshänseende. Men sedan tycks det vadutredningen beträffar vara slut med informationsinsatserna ochinformationsbollen övertogs av regeringen. Och vilka Informationsansträngningargjorde regeringen? enhgt InterpeUationssvaret så informerades destatsanställdas huvudorganisationer så snart regeringen fattat beslut iärendet. Dessutom lämnades den kommenterade breda informationen tUl deberörda myndighetemas företagsnämnder innan massmediema imderrättades, och deanställda fick Informationsmaterial. För att denna informationsinsats skall få sina rättaproportioner vUl jag upplysningsvis tillägga att regeringen berett , SR ochTCO sammanlagt att före beslutet Informera sightet närmare. Informationen till företagsnämndema ägde ram mindre än fyratimmar innan hela utflyttningsbeslutet kungjordes. Det förefaller som om och regeringen tror attmeningsfull personalinformation skall gå till på det här sättet. Jag och mångamed mig anser det icke. Det är uppenbart att regeringen brustit mycket svårt, närdet gäller att genom sina gärningar i samband med utlokahseringen sökaåskådhggöra begreppet företagsdemokrati för sina anställda. Det första storageneralprovet på regeringens vilja och förmåga att föra ut företagsdemokratinfrån mer eller mindre teoretiska ansatser tiU en levande verkhghet har bliviten svår besvikelse. Det är som bekant uteslutande genom sina gämingar man bhrbedömd i ett sådant här, och för resten i alla sammanhang. Icke genom att uttryckavälmenande åsikter eUer sätta I Inför nästa utflyttningsomgång måste regeringen lära sig fleraväsentUga ting av den berörda personalens, tidningspressens, inrikesutskottetsm. fl, kritik, TiU de väsentUgaste lärdomarna hör att företagsdemokrati ärnågot vida mer än aldrig så mycket information. Företagsdemokrati vilar på tvåfömämhga kriterier, som heter samråd och inflytande begrepp som utskottetsärskilt tryckte på - och dessa måste praktiseras konsekvent och , ombegreppet skall få någon meningsfull innebörd. F. d. landshövdingen deltog en gång i endiskussion med kommunister. När han var på väg upp tiU talarstolen för att göraett Inlägg viskade någon av de yngre kommunisterna på första bänkraden tlU enkollega att det var en ful gubbe alla som kände Conke vet ju att han inte sågsärskilt snarfager ut. Conke hörde det där, och när han kom upp i talarstolenböqade han med att säga; "Om jag hade vetat att det här skuUe vara enskönhetstävling, hade jag förstås aldrig gått upp i debatten; jag trodde attdet skulle vara en debatt." - Jag känner mig frestad att säga någontingUknande tiU om hans hknelse med prosten: Om jag hade trott att viskulle diskutera tonfall, skulle jag över huvud taget inte ha tagit tUl ordaeller I vaqe fall fattat mig mycket kort. Nugick mycket snabbt ifrån det där talet om tonfallet och tog upp endel andra synpunkter. Jag skall alltså bortse från resonemanget om tonfaUet ochägna mig åt de väsentligheter som hert SjöneU ändå berörde - givetvis på sittsätt och som jag tycker på ett i många stycken felaktigt sätt. HenSjöneU talade om företagsdemokrati och information, men det är inte lätt attförstå vad han menar, eftersom han hade litet svårt att konkretisera. Här harlämnats Information, och jag tycker att den är brett upplagd, riktig ochföredömlig. tycker uppenbarhgen att den inte är tiUräckUg, Hansäger att företagsdemokrati är någonting annat. Jag vet då inte om han avseratt företagsdemokratin i det här fallet skuUe ha haft den innebörden att denhade tagit över det pohtiska beslutet. Det vore i så fall märkligt, och detrimmar inte med vad hen SjöneU säger i sin interpeUation och inte heUer med vadhan säger här i sin rephk. Där tycks han anse att regeringen har rätt i sinuppfattning att ett ökat mflytande för de anställda inom statsförvaltnmgen ickefår leda tiU att grundläggande demokratiska funktioner - främst de poUtiskaorganens handhngsfrihet och ansvar - rabbas. Dettaär I och för sig glädjande, tycker jag. Men hen uttalande här gör attjag ånyo måste ställa frågan: Är hen SjöneU och jag ense därvidlag? Det ärnämhgen någonting mycket väsentligt - som också har fastslagits i den andrarapporten från delegationen för förvaltningsdemokrati att företagsdemokratinaldrig kan få ta över de pohtiska besluten, utan att företagsdemokratin aUtidmåste vara ett komplement tUl de pohtiska beslut som fattas här i . HerrSjöneU påstår och han upprepar sitt påstående trots det som har sagts, inteminst här i anslutning till propositionen om Ang.tillämpningen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten Ang.tillämpningen av företagsdemokratiska principer inom den statliga verksamheten UtlokaUseringen att destatsanställda inte på ett tidigt stadium före det definitiva beslutet fåttange sina synpunkter. Det framhåUer han också i shi interpeUation.