prot · FU09103 · 1971-12-31 00:00:00 — Ledaren är faktiskt skriven bara ett par dagarinnan vi hade den senaste debatten i den här frågan. Inte ett ord skriveralltså chefen för om det projekt som helt plötshgt har plockatsfram! Det bevisar ändå något om felaktigheten i den beslutsprocess som här harkommit att bh kännetecknande. Även om vi uppfyUer de former för demokratin somfinns inskrivna i stadgar och grundlagar, bryter vi ändå reellt mot ett viktigtinslag i demokratin, när vi inte ger ett rimhgt utrymme för en sådan debatt.Och det sker, herr talman, i en period då ändå med rätt eller fel mångatalesmän, många pressröster yttrar sig i kritiska termer om poUtikers tendensatt i brist på tid eller vad det nu är samlas i ett slutet rum för att fattasina beslut. Med det tillvägagångssätt med vilket socialdemokraterna här givitlösningen på denna fråga kommer man att ge näring tiU den typen av kritik. Under avslutningen på den senaste debattensom vi hade om Ritsem fäste jag mig vid ett par ord av statsministern, vilkajag ber att här få läsa upp. I det anförande där statsministern spelade upp denpolitiska motiveringen för återremissen sade han bl. a.: "Bland desynpunkter som man kan ta hänsyn tUl är att man inte bör driva igenom enståndpunkt om det sker med en smal, nästan tiUfälUg majoritet i riksdagen.Särskilt OtiUfredsstäUande är det I en så svår avvägningsfråga som den här. Manbör inte driva igenom en ståndpunkt som många skuUe uppleva somkränkande." Ja, herr talman, så yttrade sig statsministern den gången,den statsminister som inte hade aktat för rov att gamla lägga fram ett förslag om att man skuUe få göra intrång iStora Sjöfallets nationalpark och då grundade sig inte på en smal ochtillfäUig majoritet utan på en förlorad majoritet. Så resonerade denstatsminister som i vår debatt Inte kunde tänka sig attacceptera en omröstning som med största sannoUkhet skulle ha givit en majoritetav ungefär 20 röster, och det trots att en sådan majoritet, som kan förefallaganska liten, ändå är större än den som den här i bra många svårafrågor kommit tiU beslut på. Så yttrade sig den statsminister den gången, somalldeles uppenbarUgen är beredd att gå tiU en votering somkommer att resultera i en mindre majoritet för det beslut som kommer attfattas. Den typen av dubbelmoral kan inte vara speciellt lämplig för enstatsminister att ge uttryck för, om vi som poUtiker skaU få förtroende, när vinalkas de väljare som det är vår uppgift att tala med. Om det här är en förlust eUer en seger försocialdemokratin är en fråga som jag antar att många kommer att yttra sig om.Jag har ingen anledning att för egen del framstå som en dåhg förlorare, utanlåt oss gärna säga att gör den vinsten att han uppenbarUgen kommeratt få någon sorts majoritet i den votering som kommer. Men att det är enförlust i mycket betydelsefuUa sammanhang tror jag nog att vi måste slå fast.Det är till att börja med en förlust i den bemärkelsen att det i stora styckenär ett helt annat förslag som regeringen försöker att grunda sig på. Det är enåterkaUad proposition de facto. Det är en förlust också på det viset att det är enregering, som - för att få stöd för sin Unje tvingas att driva en debatt somom tillväxt- och miljöfrågor icke skuUe kunna lösas i harmoni med varandra. Jagtror att det är fel, ja, det måste vara fel, därför att annars kommer -åtminstone så länge statsministern vUl anlägga det betraktelsesätt han gjorde fören stund sedan - landets öden att te sig bekymmersamma. Vi satsar på ekonomisktillväxt - det är ett krav som finns. Men trots det är vi, som föregåendetalare sade, medvetna om att vi kan trotsa miljöprinciperna, men inte övervinnamiljö principerna utan måste leva med dem. Därför får man icke drivaresonemanget på det sätt som statsministern gjorde . Det ärockså en förlust, hen talman, för förtroendet för den beslutsmekanism som vibör försöka upprätthåUa ett starkt förtroende för i då det med rätteller fel riktas kritik just på den punkten mot pohtikerna. i (c): På grund av den ännu rådande mittensamverkanavstår jag från att rephkera anförande, trots att han ägnat minperson uppmärksamhet. I sak finns inte heller någon som helst anledning attgöra det. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Lån m. m. till Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 150 Avstår - 5 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 5 Lån m. m. till Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 22 i anledningav proposition angående lån m. m. tUl jämte motioner. HenLÖFGREN (fp): Låt mig allra först konstatera att ärav stor betydelse för sysselsättningen i Nonbotten, Ingen hade väl heller vågathoppas på att ett genomförande av satsningen på ett järnverk i skuUekunna ske utan begynnelseförluster för samhället. Förluststadiet har bhvitlångvarigt och kostnaderna större än beräknats, men gäller det framtiden,och det lönar sig föga att orda om svikna förhoppningar i det förgångna. Satsningarna för framtiden rör sig om sammanlagt . Det är mycket pengar, och det är naturligt att frågarsig om denna nya satsning är välmotiverad, även om det nu bara gäUer en mindredel av totalbeloppet. Ur propositionen kan hämtas följande fakta förbedömningen. På s. 2 redovisas ett yttrande avStatsföretag , Där konstaterar "att NJA har tillgångtill malm som kan levereras med förhållandevis korta transportsträckor samttiUgång till elenergi tiU relativt låga priser. NJA borde alltså enUgtStatsföretag :s mening ha stora förutsättningar för en effektiv och lönsamtackjärns-, göt- och stålämnesproduktion. Den metallurgiska sektorn bordedärför göras fuUt modern och konkurrenskraftig ." Omlönsamheten redovisas på s. 5 ett yttrande från NJA: "NJA har under vissa förutsättningar beträffandepris- och kostnadsutvecklingen, som bolaget anser rimhga att utgå ifrån,beräknat lönsamheten på grundval av det uppgjordainvesteringsprogrammet. Bolaget räknar med fortsatta förlustår t. o, m, år1973, De sammanlagda förlusterna under de tre åren 19711973 anges, efteravskrivningar och räntenetto, till ca . Fr, o, m. år 1974räknar bolaget med att verksamheten skall ge nettovinster," Departementschefen säger bl, a, på s, 8 i propositionen:"Jag anser att de planerade investeringarna är av så väsentlig betydelseför järnverkets möjligheter att bedriva en lönsam och sysselsättnlngsfrämjandeverksamhet att de bör utföras." Av dessa uppgifter framgår att , NJA ochdepartementschefen räknar med lönsamhet i varje fall fr. o. m. 1974, omsatsningen genomföres. Jag ber kammarens ledamöter observera att Ingareservationer av någon part gjorts i propositionen för de extra kostnader somenhgt min uppfattning kan tänkas belasta NJA på grund av en placering som ärbetingad av sysselsättningspoUtiska skäl I motionen nr 1371 har vi begärt att en utredning skaUgöras för att klarlägga i vilken omfattning behovet av ett"placeringskompenserande" värdetiUägg för framtiden måste beräknasföreligga, som ej rimUgen bör belasta NJA vid en normal resultatbedömning. Jagkan hänvisa tiU den ingående motiveringen härför i motionen. Utskottet förslår att avslår motionen. Men mangör detta genom en skrivning, som i sak ger oss rätt. Jag citerar:"Motionärerna fäster enligt utskottets mening uppmärksamheten på ettviktigt problem," Man kan spåra en viss tiUfredsställelse över att få enmöjUghet att använda motionens uppslag för att bedöma det framtida rörelseresultatetutan att en saklig redovisning i förväg sker av omfattningen av ett berättigatvärde. Lönsamheten har ju beräknats vara säkrad fr. o. m. 1974även utan hänsynstagande till det i motionen redovisade eventuellavärdetlUägget. Det hade enligt min uppfattning varit betydelsefullt, omriksdagen hade fått en uppfattning om ett sådant eventueUt värdetilläggsomfattning. Utskottet säger att det påtalade förhållandet inte ärspecifikt för NJA i annan mån än att NJA är det enda järnverket i övre Nonland.Det kan vara riktigt, men det gäUer ju NJA i en så dominerande omfattning atten utredning om i vilken mån saken berör NJA enligt min uppfattning är klartberättigad. Att betydelsen av en möjlighet att upprätthållavintersjöfart på är stor framgår med aU tydlighet. En bättreisbrytartjänst beräknas komma , men om får hel vintersjöfart ärväl mer än osäkert. Av uppgifter i propositionen framgår att NJA ökat sittvarulager med ca . Det uppges vara inom ramen för normala säsongvariationeroch kan säkerhgen tiU stor del tillskrivas det förhållandet att det senasteverksamhetsårets slut framflyttats till . Om en sådan ökning av lagren, bl a. av bränsle som koksoch koksgrus, är normal vid en produktion av ca ,hur mycket större kommer då inte en normal reservökning av lagren att bil viden årsproduktion av mer än 1 , som förutses efter den utökning somnu skaU komma att ske? En undersökning skulle kanske visa att ett helt nytt grepppå isbrytartjänsten är motiverad redan för NJA:s verksamhet, och hamnutredningenskuUe säkerUgen ha stor nytta av en sådan undersökning för sitt fortsattaarbete. Lån m. m. till Lån m. m. till Jag är naturligtvis tacksam för allt detvackra som utskottet anför om motionen. Det finns personer som menar attmotionen i sak biträtts. Jag beklagar att utskottet inte tagit steget fullt utoch tillstyrkt att en utredning göres och redovisas för . Den som ingående tagit del av motionen 1371 kan inte undgåatt märka den positiva InstäUning vi redovisat tiU NJA som en viktigsysselsättningsskapande anläggning i . Vi önskar såväl StatsföretagAB som ledningen för aU framgång. Den nya ledningen får säkert en arbetsamuppgift. Företaget skaU ju bh lönsamt enligt företagsekonomiska grunder fr, o,m. Den i motionen föreslagna utredningen skuUe kanske visa, attöverskottet fr. o. m. 1974 rätteligen borde bedömas vara ännu mycket bättre.Men vi borde redan långt kunna ha en uppfattning om hur mycketbättre resultatet skulle vara, om kostnader för en sysselsättnlngspolitisksatsning redovisades särskilt. Jag har av väl kända skäl försökt attkoncentrera mitt anförande. Jag finner inte anledning att yrka blfaU tillmotionen men har velat anföra mina synpunkter i anslutning till det särskildayttrandet av herrar i och i . Jag förbehåller mig givetvis rätten att återkomma i annatsammanhang. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandhngar. Hen (): Vi är oense om mycket i det här huset, men omen viktig politisk fråga råder i varje faU fuU enighet, nämhgen om behovet aven aktiv och framsynt regionalpohtik, som stimulerar näringsUv ochsysselsättning i våra avfolkningsbygder. Vi är också ense en god bit om hur denmålsättningen skall förverkligas, men i viktiga hänseenden föreligger ändådelade meningar. Moderata samUngspartiet har hävdat att en felaktigallmänekonomisk poUtik slår hårdast för glesbygdernas konjunkturkänsliganäringsliv. Vi har gjort gäUande att generellt verkande stödåtgärder skulle fåbättre effekt på lång sikt utan skadUga biverkningar än selektivt utformadeåtgärder. Vi har menat att det är viktigare att utjämna olikheter ikonkurrensförutsättningar än att enbart satsa på kapitalstöd i en eller annanform. Och vi har slutligen påstått att statlig företagsamhet i och för sig intelöser glesbygdsproblemen, eftersom statsföretag på lång sikt är beroende avsamma arbets- och lönsamhetsbetingelser som enskUda företag. Men vi haringalunda bestridit behovet av insatser genom stathg verksamhet, då särskUdaskäl kan åberopas för dem. Moderata samhngspartiet har i konsekvens med dettaunderstrukit vikt för sysselsättningen och näringsUvet iNorrbotten, Alternativet nedläggning av järnverket är oacceptabelt, ochdet är därför desto mera angeläget att göra sådana investeringar att fortsatt verksamhet-och lönande och meningsfyUd verksamhet kan garanteras. Kommer denrekonstruktion av NJA som det nu är fråga om att leda Kan vi räkna med att de som statsmakterna skallsatsa kan vända en negativ lönsamhetsutveckling i en klart positiv? Kan manvara övertygad om att investeringen av denna dryga halva miljard utgör denbästa användningen från långsiktig sysselsättningssynpunkt av våra trots aUtbegränsade resurser? Svaret på frågorna är naturligtvis ingalunda givet.Järnverkets framtidsutsikter är svåröverskådliga. Det finns självfallet riskerför att även den här satsningen som kaUvalsverket inte kommeratt leda tiU önskat resultat. NJA är ur transportkostnadssynpunkt oförmånUgtlokaUserat. Det har inte lyckats för oss att göra företaget lönsamt.Dess samlade förluster har bhvit långt större än man har räknat med.Produktiviteten är inte tillfredsställande. Inte bara det ogynnsamma läget utanäven företagsekonomiskt tvivelaktiga satsningar har framtvingat successivt nyatillskott av skattepengar. Trots de här oförmånhga omständigheterna räknar man nuenhgt propositionen med att det av skaU vara möjligt attnära tredubbla produktionen upp tUl och också finna avsättningför den produktionen. Det saknar inte intresse att konstatera att det förDomnarvets tog att öka produktionen från 530 000 tiU 980 000ton, dvs. mindre än en fördubbling. Propositionen förutsätter också en mycket optimistiskbedömning av den internationella stålkonjunkturen , trotsatt StåUndustrin i brottas med svårigheter och attåtskilhga planerade utbyggnader har lagts på is. utgör en nästan gigantisksatsning i sysselsättning. Man kan konstatera att enbart räntan,beräknad efter normal avkastning i svenskt näringsliv, skulle räcka tUl för attge arbete åt nära 2 000 årsarbetare. Därmed kan utbyggnadsfrågan inte bedömasenbart ur social synvinkel. De företagsekonomiska bedömningarna måsteöverväga, och då aktualiseras också spörsmålet, om motsvarande eller bättresysselsättningseffekt skulle kunna åstadkommas med samma insats i annannäringsverksamhet. Den frågan är obesvarad, eftersom några alternativ interedovisas i propositionen. Den oppositionspolitiker som försöker företa en egenbedömning av NJA:s utbyggnadsplaner eller av andra alternativ stöter på nästanoöverstigliga svårigheter. Meningarna är delade bland de s. k, experter, vilkasråd man försöker inhämta. Vissa tveksamma synpunkter har redovisats i herrMagnussons i motion. Andra experter har varit avsevärt mera optimistiska.Man konstaterar snabbt hur begränsade möjligheter ett oppositionsparti har attfå ett säkert underlag för sina ställningstaganden och hur svårt det är att fåunderlaget sakkunrdgt bedömt genom fristående experter, bl, a, av sekretesskäl. Dessa negativa eUer pessimistiska -reflexioner skall icke betraktas som en argumentation för avslag påpropositionen eUer på det enhälhga näringsutskottets hemställan. De är ettuttryck för en naturlig oro och en naturhg osäkerhet inför en betydandeekonomisk satsning av utomordenthg betydelse för sysselsättningen i Nonbotten. Det kanmåhända göras gäUande att det är ett försök från min sida att Lån m. m. till Lån m. m. till kommaifrån mitt ansvar - att komma stickande med en brasklapp. Osäkerheten ellerlåt gå för brasklappen är emellertid betingad av att oppositionen icke har enstUlnärmelsevis samma möjligheter som regeringen att göra de utredningar ochanlita den expertis som skulle kunna övertyga om projektets berättigande ochlönsamhet. Vi på oppositionssidan är helt enkelt hänvisade till att i dennaoch i Uknande ekonomiskt och tekniskt komphcerade frågor Uta på kanshhusetsbedömningar. Vi måste alltså förutsätta, att vederbörande för den planeradeutbyggnaden ansvariga instanser är helt övertygade om att satsningen ärmotiverad, att den ger det bästa utbytet och att de också är beredda att ta påsig ansvaret för både planeringen och dess genomförande. Av nära nog avgörande betydelse för resultatet bhr hur detstatUga företaget bedrivs i fortsättningen. De hittillsvarande erfarenheternaav stathg företagsamhet har inte varit enbart tiUfredsstäUande, för att användaett understatement. Vi bör emellertid ha anledning utgå ifrån att man inom denstatliga sektorn dragit vissa lärdomar av vad som skett i det förflutna. Ochdet är mot den bakgrunden, herr talman, och under inskärpande på nytt avregeringens ansvar för det stora projektets planering och förverkhgande samtsjälvfallet och inte minst med hänsyn tiU dess stora betydelse försysselsättningen i som jag kan yrka bifall till utskottetshemställan. HenSVANBERG (s); Låt mig aUra först med tiUfredsstäUelsekonstatera att det är ett enhälhgt utskottsbetänkande som föreligger omutbyggnad av NJA och att man ändå trots motionerna osv, tydligen kanfatta ett beslut Innebärande en ordentlig satsning på NJA, en satsning som skaUge NJA en verklig möjlighet att konkurrera med övriga järnverk i detta land. Jag skaU först ta upp det som var inne på, Ioch för sig tycker jag att hans motion tar upp mycket väsentUga problem justnär det gäller den tunga Industrin i övre , Utan tvivel har NJA etthandikapp utav att vara beläget i , kanske allra mest på grund av atthamnen normalt är stängd för sjöfarten tre . Detta innebärsjälvfallet en konkurrensnackdel av mycket betydande omfattning, eftersom detär mycket tunga varor som produceras i ett järnverk, Samma sak gäller också debesvärUgheter som föreligger med järnvägstrafiken, inte bara för att den ärdyrare än att frakta med båt, utan det har också varit svårigheter att fåvagnar att tillgå. Vi kan alltså från utskottets sida i allt väsentligtinstämma i motionen. Men detta är ett problem som inte bara berör NJA, Dessaproblem rör all tung industri i övre , Därför tror vi att det voreganska olyckUgt om man bara gjorde en utredning om NJA, en utredning som i ochför sig går att göra och som man inom styrelsen för NJA hardiskuterat. Det vettiga är att man pekar på dessa problem för hela denlandsändan och försöker få en lösning tUl stånd på det sätt som vi säger här.Det gäller framför allt fraktförhåUandena - en ännu bättre fraktpoUtik vadgäUer järnvägarna och en satsning på att hålla hamnen i och andraNorrlandshamnar öppna . Det skulle för NJA betyda enoerhört förbättrad konkurrenssituation. Jag tycker därför att vi skulle vara ense om att det ärett värdefullt uppslag som utskottet anvisar men det är betydligt bättre ocksåför NJA om man får en generell åtgärd för all tung industri där uppe. Sedan säger att utskottets ledamöterförefaUer vara glada över att ha fått motionen att hänga upp sina tankar på.Jag är inte övertygad om att vi varit särskilt glada över det - tankarna hadenog kommit fram ändå. Men jag säger än en gång att de som framföres i motionenär bra. Sedan finns det kanske inte mycket mer att tillägga utskottet är ju enhälhgt. Om jag förstod rätt bad han htet grand omursäkt för den motion som kommit från moderat håll. Det är glädjande att herrBohman också är med på detta förslag. Naturligtvis säger ingen här attalla problem nu är lösta; det är inte som i sagorna att "sedan levde de lyckligai alla sina dagar". Inte vid någon industrietablering kan man absolutgarantera att den kommer att bU lyckosam. Men utsikterna tillatt NJA-satsnlngen skall kunna leda till bättre möjligheter för företaget är såbetydande att jag är glad över den enhäUlghet som vi kunnat åstadkomma, trotsatt naturUgtvis många frågetecken återstår. Då skuUe jag bara vilja fråga GöstaBohman: Vilken Industrietablering av denna storlek erbjuder inte frågetecken?Det är väl självklart i allt företagande. Jag skall sedan inte gå in mer på hans yttrandebeträffande NJA. Det är en utomordenthg omvändelse att han drar tillbakamotionen, som visst han inte hade skrivit på. säger vidare att stathga företag i och för siginte löser glesbygdsproblemen, men de kan tolereras i vissa faU. Jag skullevilja fråga: Vem polemiserar emot? kan väl i ochför sig inte genom något troUmedel lösa alla problem i ; inte hellerenskUda företag kan göra det. Det är fråga om företagandets villkor, och deproblemen har man försökt lösa med kapitaltUlskott i formav lokaUseringsbidrag, med bättre fraktpoUtik och på många andra vägar. Allavägar måste prövas. Jag vUl bara poängtera att säger att statUgaföretag kan godtas i vissa faU, Jag hoppas att han också kan tänka sig stathgföretagsamhet utan att den, som han tidigare uttryckt det, enbart är socialtmotiverad. Jag tror att statlig företagsamhet på många områden har en uppgiftatt fyUa, men självklart är dess affärsmässiga villkor inte på något sättbättre än den privata företagsamhetens. Kan vi vara överens om detta tycker jag att vi har fått enutmärkt lösning på NJA-problemet. Då kan vi föra ut denna fråga ur stridshnjen.Det står i en gammal bok att det blh glädje i himlen över varje syndare som sigomvänder och bättrar. Jag konstaterar bättring med den störstatillfredsställelse. Lån m. m. tiU HenLÖFGREN (fp) kort genmäle: Jag är tacksam över ord om vad jag har framfört i motionen. Jag harinte sagt att utskottets ledamöter var glada över motionen. Lån m. m. tiU utan jagsade att man kan spåra en viss tillfredsställelse. Om en utredning skuUe ha visat, att det här rör sig om ettvärdetillägg för resultatbedömningen av en storleksordning som redan vidnuvarande produktionskapacitet på ca och under hand har sagts ligganågonstans mellan I 5 och frågar man sig: Hur mycket skulledet då bli vid 1 ? Det kan bU fråga om värden som Ugger kanske uppåt5075 , vad vet jag. Utredningen är inte gjord, och då måste jagbeteckna det som ganska anmärkningsvärt att varken Statsföretag,departementschefen eUer talar om den belastning som manhar när man förelägger ett förslag om att satsa iframtiden. Man har väl fått sig en tankeställare genom det här förslaget. Ävenom säger att det här är inget specifikt för järnverkutan det gäUer aU annan industri i Nonbotten, i synnerhet tung industri, såmåste vi erkänna att det här ärendet gäUer . Haderiksdagen genom en utredning fått en uppfattning om hur mycket det betyder förNorrbottens järnverk AB, så hade vi kunnat undvika att man i fortsättningenkommer och säger: Ja, nu gick det inte så bra, men vi har att räkna med sådanadär särskilda kostnader därför att vi är placerade på ett StäUe som är betingatav sysselsättningspoUtiska synpunkter men inte av företagsekonomiskalönsamhetssynpunkter. Jag håller fast vid att alla skuUe tjäna på att vinågorlunda väl visste vad det rör sig om. Man redovisar att man har särskUdaförmåner genom att hgga nära råvarutillgångarna och tack vare billig elkraft.Men så finns det vissa andra kostnader som vi i vår motion särskilt har pekatpå, och vi vet inte vad summan av det hela blir. Jag vill yrka bifall tUl utskottets hemstäUan. HerrBOHMAN (m) kort genmäle: spetsade till sinaglädjeyttringar över mitt ståndspunktstagande på ett sådant sätt att jag ärtvungen att ta kammarens tid i anspråk med en liten polemik. Först och främst har jag ingalunda bett om ursäkt för herrMagnussons i motion. Jag har bara redovisat att här finns ohka experter.Den ena gruppen av experter är pessimistisk och den andra är optimistisk, TiUde pessimistiska hörde , men därmed inget ont sagt om honom ellerom motionen, VUken företagsamhet räknar inte med risker när man görsina investeringar? Det gör förvisso aU företagsamhet, men jag har en känsla avatt summan av risker i det här fallet är betydligt större än vad den är ivanUga fall SkiUnaden är också den att den som bedömer riskerna i den vanUgaföretagsamheten är företagsledningen själv, medan det i det här fallet ärriksdagen som förutsätts i samband med att den beviljar anslag göra enriskbedömning. Jag har I mitt anförande velat poängtera hur dåhgt utrustadoppositionen är att göra de nödvändiga ekonomiska och företagsekonomiskabedömningarna.