prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes tUl en börian av hen tredje vicetalmannen. Bidrag till driften av lantbrukets yrkesutbildning, m. m. § 1 Anslag till utbildning inom kulturområdet och tillskolväsendet m. m. (Forts.) Fortsattesföredragningen av utbildningsutskottets betänkande nr 1. BidragtUl driften av landbrukets yrkesutbUdning, m. m. Maj;t hade (punklerna D 14-D 15, s. 195-199)föreslagit alt 1. till Bidrag lill driften av lantbrukets yrkesutbUdningför /72 anvisa ett förslagsanslag av , 2. bemyndiga Kungl. Maj:l att besluta om bestämmelsernaom statsbidrag tUl skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad som förordats i statsrådsprotokollet, 3. till Bidrag driften av skogsbrukets yrkesutbildningför budget /72 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats dels molionen 1971:22 av herrar i ochNelander, vari hemställts att skuUe hos Kungl. Maj.t anhålla omförslag till tvåårig skogs- och jordbrukslinje inom gymnasieskolan, dels molionen 1971:490 av i Arrie m. fl.,vari hemställts att skulle hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag lUlhöstriksdagen angående tvåårig jordbruks- och skogsbruksUnje inomgymnasieskolan, delsmolionen 1971:880 av i m. dels motionen 1971 ;882 av m. fl.i vad avsäghemstäUan alt i skrivelse till Kungl. Maj;t skuUe anhålla attöverförandet av huvudmannaskapet för skogsbrukels skolor UU landslingen tiUsvidare skulle uppskjutas. 1. tUl Bidrag tUldriften av lantbrukels yrkesutbildning för /72 anvisade ettförslagsanslag av , 2. skulle avslåmotionen 1971:882 i vad den avsåg huvudmannaskap för skogsbrukels skolor, 3. skulle avslåmolionen 1971:880, 4. bemyndigadeKungl. Maj:l att besluta om beslämmelserna om slalsbidrag lUl skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad som Bidrag tiU driften av lantbmkets yrkesutbildning, m. m. 5. lUl Bidrag UUdriften av skogsbrukels yrkesutbildning för /72 anvisade ettförslagsanslag av , 6. skuUe avslåmotionerna 1971:22 och 1971:490. Hen i Röstänga (fp); Under denna punkl behandlas bl. a. motionerna22 och 490, vUka båda med ungefär likalydande kläm hemstäUer om förslag frånKungl. Maj;l om en tvåårig skogs- och jordbrukslinje inom den gymnasialaskolformen. beslöt 1968 att gymnasieskolan jämväl skallomfalla lantbrukets yrkesskolor, och fjolårels riksdag förlängde den skogligaUtbUdningen tUl två läsår för att även denna Unje skall bU IU Efter en övergångsperiod av räknat frän är eventuellt undantagsvis förlängd på grund av svårigheter för huvudmannen finns ingen skola som har kombinerad skogs- och jordbruksundervisning. Detär emellertid för alla bekant att den absoluta merparten av det svenskalantbruket består av både jordbruk och skogsbruk, där antingen den ena eUer denandra formen överväger eller dominerar. I molionen 22 hävdar vi motionärer att blivandelanlbrakare mäsle fä möjligheter tUl en adekvat utbUdning inom den gymnasialaskolformen en utbildning som ger dem kunskaper i bäde jordbruk och skogsbruk,alltså dessa båda former som förekommer i deras blivande dagliga arbete. Vianser alt vissa skolor bör ha möjligheien tUl denna kombinerade undervisningoch att man ocksä kan tänka sig olika tyngdpunkter inom undervisningen, dvs.antingen tyngdpunkten förlagd pä skogsbruksundervisningen eller päjordbraksundervisningen och att man dä kanske lar hänsyn UU skolornasgeografiska läge. I en motion UU förra årets riksdag aktualiserade vifrågan, och statsutskollel fann del inte uteslutet alt det i framliden kanfinnas behov av sädan undervisning men ansäg sig inte dä böra göra den önskadeframstäUningen. Det nya utbUdningsutskottet har inlagil samma slällningoch avstyrker därför motionerna samt hävdar dessulom alt den nya samordningenmellan tillsynsmyndighet och huvudmannaskap, som genomföres i är, innebär alldel blir lättare att nu organisera den av motionärerna föreslagna kombineradeskogs- och jordbruksutbildningen. Detla sista är för mig ganska svårförståeligt. Kursplanernaär ju sädana att man antingen gär på en gymnasielinje med läroplan förskogsbruksul-bUdning eUer på en linje med läroplan för jordbrukslinje. Nägonkombinerad utbUdning finns inte. har uttalat all del i framliden kan komma altfinnas behov av en skogs- och jordbruksulbUdning, Vi motionärer anser allbehovet föreligger nu och att bör bifalla vär hemställan sä all vårablivande lantbrukare får en utbUdning, som är väl anpassad lill deras behov. Päde allra flesla lantbruken, nu och , drives och kommer att drivasjordbrak och skogsbruk, och de som skall syssla med delta lantbruk är mestbetjänta av en utbildning, som ger dem kunskaper i dessabåda grenar. Jag ber att få yrka bifall tUl motionen 22,vUket i princip ocksä är ett bifall lUl motionen 490. 1 detta anförande instämde (). Hen ALEMYR (s); Den nya gymnasieskolan är organiserad med 22Unjer och kommer som kammarens ledamöter väl känner tiU att starta i höst.Ingen av oss tror väl att dessa 22 linjer är den definitiva lösningen pågymnasieskolan. Det finns anledning att räkna med att det sä småningom blirfler linjer. Utskottet är inte alls främmande för tanken att det kan visa signödvändigi alt införa en särskild linje av den lyp som motionären här talat om,nämligen en kombinerad skogs- och jordbruksulbUdning. Det förutsattes från utskottets sida att den nyatillsynsmyndigheten, , kommer att pröva behovet av en sådanlinje och, om det visar sig att elt sådant behov föreligger, kommer med ettförslag i frägan tUl Kungl. Utskottet stänger inte nägon dörr utanhåller den öppen och förutsäller att frägan i vederbörlig ordning kommer altprövas. Jag ber att fä yrka bifaU tUl utskottets hemstäUan. Bidrag tiU driften av lantbmkets yrkesu tbildning, m. m. HerrNORDGREN (m): 1 det föreliggande betänkandet punklen 13 föreslås attjord- och skogsbrakets skolor överföres lUl somtUlsynsmyndighet och UU landslingen som huvudman. Det kommer dels all ökakosinaderna för landslingen, dels all försvåra de mer rörliga instruktionerna iarbetsleknik och skogsvård, som man mycket väl behöver. Det hela tyder på inte har tagit hänsyn vad den kommitté som sysslat med jord- ochskogsbruksutbUdningsfrägor har lagil upp, nämligen krav pä undervisning imarkanvändning, som är av betydelse för lantbruksbefolkningen själv och förandra folkgrupper som nyttjar och ur olika synpunkler önskar nyttja ochinformera sig om mark och natur. De nämnda nya kraven har följaktligen inlebeaktats i den nya utbUdningsapparalen, Från landsbygdens sida beklagar videlta. Inom alla yrkesområden är det ju angeläget att försöka hälla en sä närakontakt med näringen som möjligt, och det torde väl knappast vara möjligt omskolöverstyrelsen bUr tiUsynsmyndighet för denna utbildning. Ett argument som kan anföras i detla sammanhang är alt närriksdagen behandlade samma fråga så var kamrarna av olika uppfattning.Dåvarande jordbmksministern liksom dåvarande statsrådet av den uppfattningen att utbUdnings-grenar som dessa två borde sä att sägaligga sä nära näringen som möjligt, dvs. ligga kvar hos . har det dessutom tUlkommit ett annatargumeni som måhända i dagens läge är ännu starkare, nämligen att del förnärvarande vikligasie är miljövården. är ju elt typisktmiljövårdsdepartement. Om dessa skolor finge ligga kvar där sä skuUe de kunnautgöra elt instrument för genom vilkel Bidrag tiU driften av vissa privatskolor departementet lättare skulle kunna framföra och vidarebefordra sina synpunkter ommiljövården tUl landsbygdens befolkning. Mot den bakgrunden, herr talman, ber jag att fä yrka bifaUtUl motionen 882. Hen ALEMYR (s): Fär jag erinra om att riksdagenredan före middagsuppehåUet beslöt att bifaUa Kungl. Maj.ts förslag att göraskolöverstyrelsen tUl tiUsynsmyndighet för lantbrukets utbUdning. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 882 sävitt nu var i fräga, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionerna nr 22 och 490, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Utskottels hemstäUan bifölls. BidragtUl driften av vissa privatskolor Kungl.Maj;l hade (punkl D 25, s. 211-213) föreslagit att 1. godkänna istatsrädsprotokollet förordade ändrade grunder för statsbidrag tUl vissa privatskolor, 2. lUIBidrag tUl driften av vissa privatskolor för /72 anvisa elt förslagsanslag av 1 . 1 detlasammanhang hade behandlats dels motionen 197 1:384 av m. fl. varihemställts att skulle besluta alt slalsbidrag UU Mariannelundsskolan,Restenässkolan och läroverk skulle ulgä erUigt kungörelsen 1964:137 samt attstatsbidrag fick ulgå tUl tvåårig social linje av gymnasieskolan vidHöglandsskolan, dels motionen 1971:846 av m.fl. varihemställts att hos Kungl. Maj ;t skuUe anhåUa om sådana åtgärder altSolbacka läroverk kunde fortsätta sin verksamhel antingen i form avriksinternal eUer i annan form som anpassades tUl samhäUets behov och allmänna föratsältningar. Bidrag tiU driften av vissa privatskolor vad avsäg statsbidrag liU vad avsåg statsbidrag tUl 1. godkände i statsrädsprotokollet förordade ändradegrunder för statsbidrag tUl vissa privatskolor, 2. skuUe avslå motionen 1971:384 Mariannelundsskolan, 3. skulle avslå motionen 1971:384 Restenässkolan, 4. skulle avslåmotionerna 1971:384 och 1971:846 i vad avsåg statsbidrag tUl läroverk, 5. skulle avslämolionen 1971:384 i vad avsåg statsbidrag till , 6. med bifaU tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag ä motionerna 1971:384 och 1971:846,motionerna i vad avsåg medelsanvisningen, tUl Bidrag tUl driften av vissaprivatskolor för /72 anvisade ett förslagsanslag av 15 000 000kronor. 1. av (), fm () och herrJohansson i Skärstad (c), som ansett att ulskottet under 24 bort hemstäUa, 2. med bifaU tiUmotionen 1971:384 sävitt nu var i fråga medgav att statsbidrag tUlMariannelundsskolan fick utgå enligt kungörelsen 1964:137, 3. med bifall UUmotionen 1971 ;384 såvitt nu var i fråga medgav all statsbidrag lUlRestenässkolan fick utgå enligl kungörelsen 1964:137, 4. med bifaU tUlmotionen 1971:384 och i anledning av motionen 1971:846, båda motionerna sävittnu var i fräga, medgav att statsbidrag tUl läroverk fick utgå enligtkungörelsen 1964:137, 2. av (), fraSundberg (m) och i Skärstad (c), som - vid bifaU tiUreservationen nr I - anseit att utskottet under 6 borl hemstäUa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag saml motionerna 1971:384 och 1971:846, motionerna i vad avsågmedelsanvisningen, UU Bidrag tUl driften av vissa privatskolor för budgetåret1971/72 anvisade ett förslagsanslag av . HenNORDSTRANDH (m): Lål mig vid denna punkt 15 om statsbidraglUI vissa privata skolor gå tUlbaka et{ par år i tiden och hämta upp ett citatur Bidrag tiU driften av vissa privatskolor Där anförde dåvarande chefen för "alt samhällel, dvs. stat och kommuner, påtagit sig ell i princip hell ochfulll ansvar för skolväsendel i värl land oavsell ulbUdningssladium och oavsettutbUdningsinriklning". Med anledning av detla kan sägas en hel del, och jag skaUåterge nägra ord som ocksä har skrivits i motionen 384, som gär ul på enbegäran om nägol högre statsbidrag tUl vissa privala skolor. Del är ganska välbekant och oomstriti att vissa eleversfamUjeförhäl-landen kan vara sädana att deras studier med stor fördelbör och kan försiggå i skolor vid sidan av del kommunala skolsystemet, ienskilda skolor, internatskolor och Uknande. Men del finns ocksä andraomständigheter åtskUliga sädana t. o. m. - som kan motivera en frUiel föreleven och föräldrarna att välja en annan skolform än den vanliga och heltdominerande. Skolor ulanför och parallellt med det aUmänna skolväsendet hartidigare i myckel stor utsträckning utgjort pedagogiska föregångare och forlfarande i någon män vUkas erfarenheier inte utan framgång har kunnaiutnyttjas inom det allmänna skolväsendet. Enskilda skolor sä bör man välnärmast se pä dem bör betraktas som komplement lUl del aUmänna skolväsendet.De ger alllsä möjligheler tUl vissa varialioner i undervisningen som eljestinle skulle finnas, varialioner beträffande skolmiljö, metodik och även annat.I sill nyssnämnda i princip hela och fuUa ansvar för skolväsendel i värl land,som stat och kommun alllsä har åtagit sig, bör samhäUel genom lämpligastödformer ge dessa enskUda skolor arbetsmöjligheter, som är åtminstonenågorlunda likvärdiga dem som finns i det allmänna skolväsendet. Friheten altvälja en viss skolform bör inte del vUl jag gäma undersiryka krafligt varaen valfrihet uteslutande för dem som har ekonomiska resurser, ly då ärvalfrUieten inte mycket värd. beslut om inrättande av s. k. riksinlernatskolorsyflade UU alt tUlgodose behovel av inackordering och undervisning för ungdomsom har utlandssvenska föräldrar eUer har styrkt behov av miljöbyte eller ärfrän glesbygd. Del gäller aUlsä tre kategorier elever. Departementschefenframhöll i sin proposition om riksinlernatskolor att det fanns grundadanledning räkna med att behovet av utbildningsplatser för de tre elevkalegorierjag nämnde, som stod i centrum i proposiiionen, förmodligen skulle komma altöka . Sålunda är del tänkbart alt fler än de 1970 beslulade skolornakan behöva las i anspråk som riksinlernatskolor. I avvaktan på en säkrare bedömning av della behov avelevplatser mäste man väl ändå se tUl all det finns vissa garantier för all delvid etl ökal behov, när etl sådant är konslaterbarl, forlfarande finns lämpligaskolor, som inle är nergångna och nerslitna, att göra tUl riksinlernatskolor.Det är lämpligare och går snabbare än all t. ex bygga nytt på en gång. Enligt motionärernas mening bör därför samtliga nustatsbidragsberättigade internatskolor ulöver de fyra s. k.riksinlernatskolorna ges ekonomiska vUlkor som är bältre än de som de har förnärvarande och som kan hell säkra en fortsatt verksamhel. Således bör enliglvår mening Mariannelundsskolan, Restenässkolan och läroverk erhålla statsbidragenligl de förmånligare regler som gäller enligl kungörelsen 1964:137, Om behoven för dessa skolor att fä statsbidrag enligt deförmånligare reglerna torde icke föreligga nägon som helst tvekan. Jag trorinle alt det är möjligt för nägon att göra gällande att de icke behöver det förall kunna fylla sina uppgifter väl. Jag beralt fä yrka bifall tUl reservalionerna 1 och 2 vid punkten 15. Bidrag tiU driften av vissa privatskolor Idetla anförande inslämde (). FruSUNDBERG (ni); Jag står lUlsammans med för den reservation som har redogjort för. Den tarupp det av motionärerna framförda önskemålet all tre skolor skall fä högrestatsbidrag genom att bli riksinlernatskolor. Jag lyckle emellertid all del varlämpligl all jag pä denna punkl skulle säga nägra ord om utveckUngen förriksinternalen. Det är givelvis för tidigt att göra en ulvärderingav en institution, som knappasl har kommii i gäng, men del har ändå hänt sakersom gör all man kan vara tveksam om huravida riksinternalen kommer att fylladen funktion som man från början hade hoppals. När staten lar över en verksamhet innebär del givetvis etlökat ansvar frän samhäUets sida, bl. a. ett ansvar för att verksamhelen inleskall försämras. Etl av de starkaste motiven för bildandet av riksinternal varbl. a. att elevkostnaderna vid dessa skolor icke skulle bU för höga. Del gäUdeall ge utlandssvenska barn och barn i behov av mUjöbyle en UtbUdning som skullevara adekval och lämpad för dem. Den ulredning, vars arbete läg tUl grund för propositionenförra året, hade räknal med all man skulle kunna sänka kosinaderna vidriksinternalen lUl, om jag minns rält, i elevkoslnad per är. Omvi studerar dagens riksinlernatskolor kan vi konstatera att man aUs icke harlyckats att sänka årskostnaden. Tvärtom: i flera olika fall har man måst göraen höjning, och silualionen är sädan att koslnaden vid elt riksinternalär och elev. Del mäsle vara pinsamt förskolöverslyrelsen att accepiera en sädan kostnad, trots att högre statsbidragutgår. Man har inte kunnat göra mer för all erbjuda de barn som verkligenbehöver en internatvistelse renl ekonomiska möjligheler härtUl. Man talar om att bredda elevunderlaget, och jag vUl betonaall del är utomordentligt väsentligt. När vi begär all gruppen avriksinlernatskolor skall utökas, sä är det därför att de skolor som har ellännu lägre statsbidrag, om de skaU erbjuda en tUlfredsställande undervisning,kommer upp tUl elevkostnader som torde närma sig 18 000 ä per är. En annan sak som jag viU anmärka på redan nu i vad gällerriksinlernatskolorna är denna: Hur sköter skolöverslyrelsen informationen omdessa skolors verksamhet? Förat kunde varje skola själv annonsera ochpropagera, men har jag inte kunnai upptäcka bland skolannonserna praktisktlaget någonling om riksinternalen. Onsdagenden 24 mats 1971 BidragtiU driften av vissa privatskolor ministernär inte här, men kan kanske säga hur propagandan förriksinternatskolornas verksamhel bedrivs. Och hur när man de elever som skullebehöva komma tUl dessa skolor? Hai man kommit in i en cirkel, där mankonstaterar alt kostnaderna nu är sä höga att man bedömer det som lönlöst attsöka de elever som egentligen borde gå där? Vid , som är en av riksinlernatskolorna, äråtskilliga av lärarna utländska. Det har varit lätt för skolan att fä sökandesom varit högt meriterade, och det har varit en väsentlig del av skolansmålsättning att ge en internationell utbildning, där spräklräningen varitytterligt betydelsefull. Dessa lärare upplever , i och med all samhällelhar tagit över ansvaret, en mycket stor otrygghet. Många av dem har tjänstgjorti åratal, men de kommer i en svår situation, eflersom deras teoretiskakvalifikationer enligt svensk bedömning inte är tiUräckliga. Vad skall del bliav de lärare som har undervisat vid t. ex. Grännaskolan? En rektor vid en internatskola har en helt annanarbetssituation än en vanlig rektor. Hans arbetslid är inte reglerad. Hanliksom övriga lärare mäsle stå beredda, ofla bäde och , föratt la emot föräldrar och lösa problem av alla slag. har det gäll ut eltmeddelande om att rektorslönen skall sänkas högst avsevärt. Extraarbetet gårinte att plocka in i den slalliga löneplan som skall gälla. Tycker man att detär rikligl, när man övertar en skola, att belydligl sänka lönen för enarbetsuppgift, som inle minsl för skolans funktion är så ytterligt viktig ochicke jämförbar med övriga reklorsljänsler? Det här var bara nägra synpunkter på de svårigheter som drabbar ocksä riksinternalen. Man kan därav förestäUa sig all svårigheternavid andra skolor , Reslenäs, m. fl. om möjUgt är ännustörre. Jag ber att fä yrka bifaU tUl reservalionerna1 och 2 vid punklen 15 i utbUdningsulskollets betänkande nr 1. Hen ALEMYR (s): hade för etl är sedan en debatt omprivatskolorna i samband med alt riksinternatskolorna inrättades. mening har det inte inträffat någonting under del är som gätt somger anledning att ändra sitt slällningslagande från föregående år. Jag ber, herr lalman, att medhänvisning lUl delta få yrka bifall lUl utskottets hemställan på denna punkl. HenNORDSTRANDH (m): Jo, , en sak har ändrats ochkommer att ändras ju mer vi väntar med att ge dessa skolor det högrestatsbidraget. Det är alt de kommer i värre och värre trångmål. De kan bli meroch mer nedslitna. De kan komma i det lägel att de blir oanvändbara ochkanske måste läggas ner. Dä har vi inte längre den nödvändiga beredskapen t.ex. för nya riksinlernatskolor. Den ändringen fär vi räkna med även om det barahar gätt ell år. Men jag kan säga att vi ämnar komma tUlbakagäng pä gång, tills även hjärta veknar inför dessa skolor, omvilkas kvalitet han väl inte kan ha något negativt att säga. Hen (); Får jag kort yrka bifall tUl utskottetsskrivning på denna punkl men göra en korrigering lill texten istatsverksproposilionen. Del gäUer framställning pä s. 212underpunkten "Bidrag lill driften av vissa privatskolor", där delheler: "Enligl vad överstyrelsen inhämtat har inomStockholms skoldirek-tion utarbetats en plan för den framlida organisationen avde privata gymnasierna i staden. Enligt planen avses gymnasierna bli avveckladesuccessivt med undantag för och ." Denna sisla mening har orsakat stor oro inle bara inomprivalgymna-sierna i utan också pä kommunalt häll där manundrat över vad som avsägs. Något ställningstagande av den innebörden harnämligen inte skett inom skoldireklion. Det kan därför vara av inlresse alt citera en skrivelsefrån den föredragande i tUl av den24 februari i är, där del heler; "Uppgiften alt Franska skolan och HöglandsskolanskuUe bibehåUas som privatgymnasier härrör från en inom skoldireklionenutarbetad PM 6.11.1969, som var bifogad en ansökan från skoldireklionen tUlKungl. Maj:l om upprättande av vuxenutbildningsinslilut . I denna PM behandlas även övriga, efler 1.7.1970kvarvarande statsunderstödda privalgymnasier i Slockholm. Planen innehållerdock inle något bestämt ställningstagande i fräga om dessa gymnasiers framlidaorganisation. Tyvärr ger det citerade avsnittet intryck av att sä skulle varafallet och all en av direktionen fastställd tidsplan för successiv avvecklingav älersläende privala gymnasier i skulle föreligga. är givelvis felaktigt. Jag beklagar att avsnittetgivils denna missvisande ulformning." Jag har varit angelägen att citera detla för att iriksdagsprotokollet dokumentera denna korrigering av en anmärkningsvärtfelaktig uppgifl. Bidrag tiU driften av vissa privatskolor Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordsirandh begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Bidrag tiU driften av enskild yrkesutbildning Den somvUl att kammaren bifaUer utbildningsulskollels hemstäUan i betänkandetnr I punkten 15 mom 24 rösiar ja, den del ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr I av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då henNordstrandh begärde rösträkning verkstäUdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. Bidrag tiU driften av enskild yrkesutbildning Hen NORDSTRANDH (m): Den enskilda yrkesutbildningen kommer allligga utanför den nya gymnasieskolans organisalion. Av vissa uttalanden i åretsstatsverksproposition liksom av beräkningarna där av statsbidraget enskildayrkesskolor kunde man draga den slulsalsen att Kungl. Maj :l hade för avsiktall bryskt driva fram nedläggning av dessa skolor , även i de fall dädessa skolor fyller ett behov - pä sina häll etl stort behov - och själva intehar den minsta önskan att likvideras. Vi var då några som genom moUonen 380 ville försöka setill att evenluella avvecklingar av enskUda yrkesskolor, i den mån sådana blevenödvändiga, skulle ske under för skolorna, deras elever och deras personalacceptabla förhållanden. Utskottet log myckel seriöst pä de framfördafarhågorna och fick fram sädana upplysningar, efterlysta i motionen - de kundeinte utläsas ur statsverksproposilionen, som väl fär anses vara litet slarvigpä den här punkten , som gav någol sä när lugnande besked. Statsbidrag kommeratt under näsla budgetär ulgä ell slörre antal skolor än som tidigareförutsatts. Blir avveckling aktuell med utgången av innevarande budgeiår, säskall den ske i fullt samförstånd med vederbörande huvudman för skolan ochunder hänsynstagande tUl de anställdas iniressen. Jag viU ocksä understryka - jag tycker det ärbetydelsefuUt i det här sammanhanget, med all den oro som har förmärkts inom dehär skolorna - utskotlels uttalande, utmärkt ur motionärernas synvinkel ochkanske också ur utskottets, att de fortsatta övervägandena och stäUningstagandenaom de olika yrkesskolornas framtid skall ske "under noga beaktande avutbildningsbehovet inom olika områden och pä sådanl sätt att inle möjlighelernatUl mera speciell yrkesutbUdning stryps". Den framtida utvecklingen torde bli den att några skolorefler hand på oUka sätt blir överflödiga.