prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — I tidsekonomins intresse skuUe jag i huvudsakkunna nöja mig med att citera en redan berömd motion till årets riksdag, ivUken det finns önskemål som är så självklara att ingen motivering är av nöden.Dit hör enligt min mening önskemålet att radionämnden bör tUlsättas avriksdagen och inte av Kungl. Det är nu en gång ovanligt och inte helttiUfredsstäUande att en styrelse utser revisorer, och man är snubblande näradet förhåUandet när Kungl. Maj:t har att tUlsätta en som bedrivs i ett halvstatligt bolag, vars ärenden omhänderhas inomKungl. Det är för mig närmast en självklarhet att granskningen avSveriges Radios verksamhet bör vara en del av granskningsmakt. Jag ber, herr talman, att få yrkabifaU till den reservation som är fogad vid kulturutskottets betänkande nr 16. Hen (): Jag hade faktiskt väntat ett längre inläggfrån och hade tänkt mångordigt bemöta det jag gissade att han Jag finner att jag inte behöver göra det. Med hänsyn tUl det krav påtempo som framförts av herr talmannen ber jag därför bara att få yrka bifalltUl utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Agnas och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Nr 17 i anledning av motion om ökade resurser förEmigrantinstitutet Nr 18angående uppskov med behandUngen av vissa ärenden Nr 20 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 11 angående uppskov med behandlingen av vissa tUltrafikutskottet hänvisade ärenden Nr 12 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendekörkort och körkortsregistrering jämte motioner Nr 13 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition med förslagtiU lag om ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg Nr 23 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 24 ianledning av motion angående ifrågasatt förläggning av en Nr 25 ianledning av motioner angående de multinationella företagen Nr 39 angående uppskov med behandUngen av vissa ärenden Nr 39 angående uppskov med behandUngen av vissa tiUutskottet hänvisade ärenden Nr 42 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendegodkännande av två tUläggsavtal till dubbelbeskattningsavtalet den 24 december1936 mellan och beträffande direkta skatter, m. m. Nr 13 angående uppskov med behandUngen av vissa ärenden Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkanden hemstäUt. § 25Studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola Föredrogs betänkandenr 21 i anledning av Kungl. Majts proposition om studie- och yrkesorientering igrundskola och gymnasieskola jämte motioner. I propositionen 1971:34 hade Kungl.Majt under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över utbUdningsärendenför föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer som förordats istatsrådsprotokoUet för en omorganisation av studie- och yrkesorienteringen i och gymnasieskolan, 2. bemyndigaKungl. att bestämma dels storleken av de schablonbelopp som skuUe utgå istatsbidrag enligt vad som förordats i statsrådsprotokollet, dels grunderna förextra statsbidrag, 3. godkänna deriktUnjer för statsbidrag tUl studie- och yrkesorientering som i övrigtförordats i statsrådsprotokollet, 4. godkänna attdet fr. o. m. /72 anordnades utbildning i studie- ochyrkesvägledning enUgt de riktlinjer som förordats i statsrådsprotokoUet. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "På grundval av en promemoria som upprättats inomutbUdningsdepartementet föreslås i propositionen att studie- ochyrkesorienteringen (syo) skaU förstärkas inom gymnasieskolan. En gemensamorganisation för syo bör införas i och gymnasieskolan. Den somnärmast svarar för syo bör normalt vara en särskilt utbildad kommunalt anstäUdfunktionär som ägnar sig uteslutande åt syo inom skolväsendet. Den nuvarandeorganisationen, där arbetsmarknadsverkets yrkesvägledare i samarbete medkuratorer närmast svarar för syo inom gymnasium och fackskola ochyrkesvalslärare närmast svarar för syo på , bör gradvis avvecklas.Yrkesvalslärarna bör stimuleras att verka inom den nya organisationen. Varje kommun och landstingskommun bör, oavsett storleken,få statsbidrag motsvarande minst ett schablonbelopp. Om antalet elever igrundskolans årskurs 69 och gymnasieskolan tiUsammans överstiger 750 skaUytterligare statsbidrag utgå. Antalet heltldsanstäUda syo-funktio-närer i enkommun bör ungefär motsvara antalet schablonbelopp. Den föreslagnaorganisationen är enligt propositionen så flexibel att den lätt kan utvidgastUl att omfatta syo inom vuxenutbUdningen. Den nya organisationen bör införas iförsta och andra årskursen i gymnasieskolan och den 1 juh 1974 i övrigaårskurser i gymnasieskolan och I . Under /73 bör ettstatsbidrag motsvarande 60 schablonbelopp utgå tiU kommunerna. Statsbidragetbör fördelas av och användas för syo i gymnasieskolan," Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1402 av m, fl.riksdagen skulle Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola 1. besluta attavslå propositionen 1971:34, 2. uttala att dennuvarande organisationen för studie- och yrkesorientering i medyrkesvalslärare som samordnare och specialist skuUe bibehållas, 3. i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhålla om förslag innebärande organisation av studie- ochyrkesorienteringen i gymnasieskolan enligt samma principer som gällde igrundskolan, dels motionen 1971:1404 av herrStålhammar m. fl., vari hemstäUts att beslutade att 1. bibehållanuvarande yrkesvalslärarorganisation i , 2. i gymnasieskolan och för vuxenutbUdningen inrätta enstudie-och yrkesorienteringsorganisation i enlighet med de i propositionen 1971:34 angivna riktlinjerna, 3, uppdra åtKungl, att utforma bestämmelser samt anvisningar beträffande inrättandeoch utformning av tiänsterna i studie- och yrkesorientering i enlighet medmotionens förslag, 4, uppdra åtKungl. Maj:t att utforma bestämmelser om behörighet och UtbUdning enligt deriktlinjer som anförts i motionen, dels motionen 1971:1411 av herrHjorth, vari hemställts att med bifaU tiU propositionen 1971:34 iskrivelse tlU Kungl. Maj:t gav tiU känna vad i motionen anförts, dels motionen 1971:1412 av fruMarklund m. fl., vari hemställts att i anledning av propositionen1971:34 skulle uttala att jämsides med nuvarande ordning med yrkesvalslärare igrundskolan försöksverksamhet med syo-funktionärer bedrevs i gymnasieskolanoch att sluthgt ställningstagande skedde efter utvärdering av erfarenheterna, dels motionen 1971:1413 av fruNUsson i m.fl, vari hemstäUts att beslutade att 1. yrkesvalslärarsystemet skulle bibehållas igrundskolan, 2. yrkesvalslärarsystemetskulle prövas i gymnasieskolan, 3. befattningshavarei studie- och yrkesorientering både i grundskola och gymnasieskola skuUe innehalärarbehörighet, 4. i skrivelse tiUKungl. Maj:t anhåUa om utarbetande av bestämmelser för utbUdning avbefattningshavare för tjänster i studie- och yrkesvägled-nmg gemensam förgrundskola, gymnasieskola och vuxenutbUdnmg, dels motionen 1971:1414 av herrNordstrandh m. fl., vari hemstäUts att skulle med avslag påpropositionen 1971:34 i skrivelse till Kungl. anhålla om fömyad utredningoch förslag tiU höstriksdagen 1971 rörande studie- och yrkesorienteringen igrundskolan och gymnasieskolan syftande tiU ett yrkesvalslärarsystem i bådadessa skolformer, c?e/j motionen 1971:1415 avherr . 1. med bifaU tiU Kungl. Majts förslag samt med avslag åmotionerna 1971:1402, 1971:1404, 1971:1412, 1971:1413 och 1971:1414 såvirt nu var ifråga godkände de riktlinjer som i statsrådsprotokollet förordats för enomorganisation av studie- och yrkesorienteringen i , 2. i anledning avmotionen 1971:1411 beslutade att syo-systemet i i enUghet med vadutskottet förordat efter en försöksperiod skulle utvärderas och ånyounderstäUas , 3. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och motionen 1971:1404 samt i anledning av motionen1971:1412 och med avslag å motionerna 1971:1402, 1971:1413 och 1971:1414 såvittnu var i fråga godkände de riktlinjer som i statsrådsprotokollet förordats fören omorganisation av studie- och yrkesorienteringen i gymnasieskolan, 4. med bifaU tUlmotionen 1971:1412 såvitt nu var i fråga beslutade att syo-systemet igymnasieskolan i enlighet med vad utskottet förordat efter en försöksperiodskulle utvärderas och ånyo understäUas , 5. bemyndigadeKungl. att bestämma dels storleken av de schablonbelopp som skulle utgå istatsbidrag enligt vad som förordats i statsrådsprotokollet, dels grunderna förextra statsbidrag, 6. godkände deriktlinjer för statsbidrag till studie- och yrkesorientering som i övrigtförordats i statsrådsprotokollet, 7. godkände attdet fr. o. m. /72 anordnades utbUdning i studie- ochyrkesvägledning enligt de rikthnjer som förordats i statsrådsprotokollet, 8. skuUe avslåmotionen 1971:1413 i vad avsåg krav på lärarbehörighet, 9. skulle avslåmotionen 1971:1413 i vad avsåg bestämmelser för UtbUdning tUl syo-tjänster, 10. skulle avslåmotionen 1971:1404 i vad avsåg bestämmelser om behörighet och utbUdning försyo-tjänster, 11. skulle avslåmotionen 1971:1415, 12. skulle avslåmotionen 1971:1404 i vad avsåg anvisningar om Inrättande och utformning avsyo-tiänster. Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola 1. beträffande omorganisation av studie- ochyrkesorienteringen av herrar WUcström (fp), i (c) ochNordstrandh (m), (), i Skärstad (c), ()samt (), som ansett att utskottet under 1-4 bort hemställa, 1, med bifaU tiUmotionerna 1971:1402, 1971:1404, 1971:1412, 1971:1413 och 1971:1414 samt medavslag på Kungl, Majts förslag såvitt nu var i fråga beslutade att nuvarandeyrkesvalslärarorganisation i skuUe bibehåUas oförändrad, 2, skulle avslåmotionen 1971:1411, 3, med bifaU tiUmotionerna 1971:1412 och 1971:1414 och med avslag å motionerna 1971:1402,1971:1404 och 1971:1413, samtliga motioner såvitt nu var i fråga, beslutade avslåKungl. Majts förslag om omorganisation av studie- och yrkesorienteringen igymnasieskolan, 4, med bifall tiUmotionen 1971:1412 såvitt nu var i fråga beslutade att försöksverksamhet med istatsrådsprotokollet förordad organisation av studie- och yrkesorienteringen igymnasieskolan skulle bedrivas i Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola enUghetmed vad reservanterna föreslagit, 2. beträffande motionen 1971:1404 i vad avsåg behörighetatt antas till syo-kurs m. m. av herrar (), i (c) och Nordstrandh (m), (), i Skärstad (c), fruSöder (c) samt (), som ansett att utskottet under 10 borthemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj t tiU kännavad reservanterna i anledning av motionen 1971:1404 anfört beträffandebestämmelser om behörighet och utbUdning för syo-tjänster. TUl detta betänkande hade fogats ett särskUt yttrande av i (vpk). Föreliggande utskottsbetänkande behandlarstudie- och yrkesorientering i och gymnasieskolan.Utskottsmajoriteten föreslår med utgångspunkt i utbildningsdepartementetsproposition nr 34 en ny organisation för studie- och yrkesorienteringen iskolan (syo), vUket innebär en förstärkning i gymnasieskolan och en avsevärdförändring i i avsikt att få ett enhetligt system. Utskottsmajoriteten föreslår en enhetlig organisation förgrundskola och gymnasium men ger uttryck åt en viss osäkerhet i förhållande tiUpropositionen, då man förordar en försöksverksamhet som skall utvärderas . Trots tveksamheten inför det nya, oprövade systemetinnebär förslaget en aweckUng av det yrkesvalslärarsystem som fungerat iförsöksskolan och i omkring . De föreslagna övergångsbestämmelsernaär tUl synes generösa mot de nu verksamma yrkesvalslärarna, men det är dockett avvecklingssystem, där varje enskild lärare bUr bunden till en viss tjänstoch slutligen är beroende av kommunens instäUning när det gäller om han eUerhon skaU få kvarstå i sin tjänst. KompUkationer kommer även att uppstå då flera typer avsyo-tiänster finns inom samma kommun på samma stadium. En reell utvärdering avsyo-funktionärssystemet efter försöksperiodens slut hade kunnat utföras på ettbetydhgt mera tiUfredsstäUande sätt om yrkesvalslärarsystemet funnits kvar igrundskolan. Reservanterna i utskottet anser att för att få ettenhetUgt organisatoriskt system för syo har man gjort avkall på de krav vi harrätt att stäUa på en även i väl fungerande sy o-verksamhet. Man ärberedd att aweckla ett system, som enligt alla berörda parter fungeratväl, för att ersätta detta med ett oprövat system utan att ha klart för sigvilka konsekvenserna blir därav. På gymnasieskolan är situationen en annan. Där har syovarit mycket OtiUfredsstäUande, då resurserna varit knappa för att inte säga ivissa faU obefintliga. Förslaget innebär en avsevärd förbättring och kanaccepteras för att sedan utvärderas. I reservationen I yrkas bifaU bl. a. tUl motionen 1404,där jag är medmotionär, i fråga om bibehållande av yrkesvalslärarsystemet igrundskolan. Skälen för detta är följande. Yrkesvalslärarsystemet har varit i funktion länge ochbefunnits vara bra. Det medger en flexibUitet som innebär att varjehögstadieskola kan få sin egen befattningshavare i syo.Undervisningsskyldigheten är den regulator som medger detta. , som den nu föreslagits, medför att många skolorinte kommer att få en egen funktionär utan måste dela funktionär med en annan.Syo-funktionären bUr en "kringresande expert" som inte ges möjlighetatt naturligt och på heltid ta del i varje skolas arbete. Detta blir ettproblem inte bara i glesbygderna utan även i tätorter, t. ex. här i Stockholm.1 glesbygder kan i vissa fall resavståndet mellan de två skolor man skallarbeta i uppgå tUl tio mU. Elevantalet per syo-funktionär har satts till 750,vilket innebär att det fordras en 7-paraUelUg högstadieskola för att fåunderlag för en syo-funktionär. Många skolor har färre elever. Det är inte bara möjligheterna att få en syo-funktionär påvarje högstadieskola som omintetgöres av elevantalet 750, Antalet elever är förhögt för att kunna ge möjligheter till en fullgod enskUd syo och kompenserasinte av bortfaUet av undervisningsskyldigheten. En syo-funktionär skall delta iett stort antal konferenser, aUt enUgt Lgr 69. För den som har två skolor påsin lott måste detta avsevärt beskära tiden för enskild vägledning tUl förfångför den enskUde eleven, vUken trots allt är den viktigaste faktorn i alltsyo-arbete. De pedagogiska inslagen i sy o-arbetet understrykes ipropositionen. Vad vore då naturligare än att man på denna post hadebefattningshavare med lärarkompetens, vilket ger även de tidigare nämnda fördelarna?I Lgr 69 påpekas gång på gång syons integrering i undervisningen på aUa nivåeroch i de flesta ämnen. Detta om något understryker behovet av en fuUödigpedagogisk utbildning även i syo-arbetet. Hade man dessutom haft erfarenheternai full utsträckning av studiebesöksverksamheten i årskurs 8, som införes ihöst, hade slutsatsen beträffande syo-funktionen i helt säkertblivit en annan. För just studiebesöken kommer att fordras ett omfattandesamarbete med andra ämnen, för- och efterarbete i skolan samt förberedelser påarbetsplatserna för att få goda handledare för ungdomarna där. Elevernas bästa måste vara avgörande för det beslut vifattar. Vi reservanter anser att det nuvarande yrkesvalslärarsystemet fungerarväl. Det ger utrymme för anpassning tUl den vidgade målsättningen för syo,vUken vi alla är överens om. Vi måste ständigt anpassa den målsättningen tillnya förhållanden. Syons pedagogiska program rimmar väl medyrkesvalslärarsystemet. Det är organisatoriskt överlägset på , detär ett prövat system. Förändring.får inte vara självändamål man måste förstutnyttja möjligheterna att förändra inom det system man har. Jag beklagar attvpk;s representant i utskottet inte följde sina partivänners motion i dennafråga utan föU tiU föga för en ur reservanternas synpunkt mycket dåUgkompromiss. Motionärerna har här i kammaren fortfarande möjlighet att följareservanternas förslag. Jag viU yrka bifaU tiU reservationen 1. Jag yrkar ävenbifaU till reservationen 2, där vi föreslår att klassläramtbUdning frånlärarhögskola skall uppfylla kravet på teoretisk utbUdning för tillträde tiUden ettåriga Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola syo-utbildningen.Vad som tidigare anförts beträffande pedagogisk UtbUdning i syo-arbetet fåräven här anföras som motiv för denna reservation. 1 övrigt kommer minamedreservanter att anföra ytterligare synpunkter på varför vi vill behållayrkesvalslärarsystemet i . Redan vid en noggrann genomläsning av Lgr 69borde man ha kunnat ana att yrkesvalslärarsystemet befann sig i socialdemokratiskadödsryckningar. I kapitlet Studie- och yrkesorientering omnämns inteyrkesvalslärarens uppgifter annat än perifert - detta trots att i praktikenhela verksamheten med studie- och yrkesorientering fungerat och fungerat så väljust beroende på yrkesvalslärarnas insatser. Man har klagat på åtskiUigt i den nya , men migveterligt har man inte klagat på yrkesvalslärarsystemet. Tvärtom torde man frånvarje skolenhet kunna få höra lovord från såväl elever som skolpersonal överinsatserna från denna yrkesgrupp. Jag viU särskUt betona detta inte minst medtanke på att man klagar på så mycket annat i utan att där genomförsnågra förändringar. På UtbUdningsdepartementet hade man planer i det tysta. Braeller dåligt - systemet skulle bort, och en proposition skrevs ihop, inte efteren utredning eUer en seriös undersökning av något slag utan med endepartementspromemoria som underlag. Reaktionen blev våldsam - och reaktionenhar blivit kraftig på åtskUliga propositioner från utbUdningsdepartementetdenna vårriksdag. Propositionen om socionomutbUdningen: departementet fick gevika för utskottsmajoriteten som stöddes av én kompakt opinion. Närpropositionen om bibUotekarieutbUdningen var lagd vUle man inte än en gång gevika utan fick fram en form av muntlig tiUäggsproposition, som ju diskuteradesi kammaren . Men tredje gången gUlt och det är kanske för mig detolyckligaste, om jag ser det ur elevernas synpunkt, att den här propositionenhar blivit lagd. Här förordar man nu från utskottsmajoritetens sida, genom gör en förändring i propositionen, en form av dubbelsystem, och hur detkommer att fungera skall den reservant som talar efter mig redogöra för. Det har inte varit lätt att arbeta iUtbUdningsutskottet , och med ett visst vemod minns mantiden i statsutskottets andra avdelning, när man kunde räkna med att vad somstod i propositionerna skulle följas upp av de socialdemokratiska utskottsledamöterna.En reservation blev i det faUet också riktad mot propositionen. Dereservationer som finns fogade tiU betänkande riktar sigmot utskottsmajoritetens skrivning, särskUt så tUl vida att vi under ingaförhållanden är villiga att ge upp ett system som fungerar så väl somyrkesvalslärarsystemet. Den största fördelen i systemet ligger i den närakontakt som etableras meUan en lärare och en elev. Denna kontakt är ömsesidigoch innebär att läraren får en verklig möjlighet att lära känna sina elever ochderas individueUa fömtsättningar för framtida yrkesval, studieval osv. Jag kanta ett exempel från min egen kommun med 22 högstadieklasser. Där finns tvåyrkesvalslärare. Varenda elev på högstadiet är personligen känd av dessa tvåyrkesvalslärare och undervisas också . mnebäraatt en syo-funktionär kan komma att få två skolor inom sitt arbetsområde, medandet inte är ovanligt att en skola har två yrkesvalslärare. Dennaflexibihtet i det nuvarande systemet beror just på att lärarna också harundervisningsskyldighet, och det är i den funktionen de får den nära kontaktenmed eleverna. Jag viU StäUa en direkt fråga tUl utbUdningsmlnistem, somnu är närvarande i kammaren; Anser inte utbildningsministern att den personUgakännedomen om eleven är av den aUra största betydelse när det gäller attvägleda denne angående hans framtid? I annat fall stäUer man sig frågan: Vad ärdet primära? Är det arbetsmarknaden eller människan? Vi reservanter viU intevara med om att foga dessa ungdomar dhekt in i ett system. Vi tycker att desjälva skaU få betyda litet. De flesta av oss vet kanske vUken typ av frågor en14-åring ställer, och om frågorna är väsentliga ställs de till en människa somhan känner. Den negativa reaktion som mött propositionen har inteenbart kommit från yrkesvalslärare. Från deras kolleger har betygats hurvärdefuUt det är att ha dem i det elewårdande arbetet. De talar med kuratorn,de känner skolsköterskan, de deltar i elewårdskonferenser och, jag säger detigen, de kan sina elever. Den kännedomen kan aldrig en syo-funktionär få. Motionärerna från moderata samUngspartiet hade föreslagitatt yrkesvalslärarsystemet skulle införas också på gymnasieskolan, ty att enförstärkning av yrkesvägledningen där behövs är självklar, 1 reservationen harvi emellertid avstått från att följa upp detta krav och i stäUet begärt att enförsöksverksamhet med syo-funktionärer skaU påbötias. Gymnasieelevernas behovav yrkesvägledning Ugger fortfarande huvudsakUgen på det individuella planet;men de kanske mest avgörande valen har de gjort i en tidigare skolform. Denelewårdande uppgiften behöver här inte på samma sätt sammankopplas med denarbetsmarknadspolitiska rådgivningen. Resultatet måste emeUertid utvärderas,det vUl jag starkt understryka, och vi har också begärt en sådan utvärderinginom . Jag viU också gärna nämna att långt innan utskottetfärdigbehandlat propositionen läste vi I våra dagliga tidningar en annonseringom utbildning till syo-funktionärer. skulle ansökningshandlingarkunna erhållas från i , Enligt propositionen ochutskottsmajoriteten skall utbildningen få formen av en ettårig dyrk-kurs och kunnaräknas som 40 poäng i fUosofie kandidatexamen. Behörighetskravet är antingenyrkesverksamhet eUer teoretisk utbUdning, har här redan före mig redogjort för motivettill den andra reservationen, och jag vill nu bara instämma i vad hon anförde,EmeUertid vill jag tUlägga att det trots den reservation man gör i sådana härannonser är Utet märkvärdigt att man kan utannonsera en befattning, som inteens är färdigbehandlad i utskott. Slutligen, herr talman, blir det i den socialdemokratiskapolitiken allt mindre utrymme för den enskilda människan, men också för denenskUde eleven. Som en del i ett kollektiv, som en del av ett system om man iförsta hand ser eleven så - är syo-systemet det rätta. Utskottet säger ocksåatt systemet skaU vara enhetligt, funktionärerna skaU vara utbytbara,feUnvesteringar skaU undvikas. Men var är eleven? Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola tilläggaatt man också säger att systemet med yrkesvalslärare har fungerat utan störreproblem, och kanske beror problemfriheten just på att yrkesvalslärarna harvarit personhgt engagerade i eleverna och känt sitt största ansvar riktat motdem som individer. Kanske har samhällets krav kommit i andra hand, men vi ärnågra, bl. a. reservanterna, som tror att också samhäUets krav bäst fylls avnöjda och välanpassade såväl studerande som yrkesarbetande. Jag ber att få yrka bifaU tiU reservationerna vid betänkande nr 21, I dettaanförande instämde hen Wennerfors och (båda m). På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandlingen av återstående ärenden på föredragningsUstan tiUkl, 19,30, § 26 Herr tredje vice talmannen meddelade att herrSvedberg denna dag åter Intagit sin plats i kammaren. § 27 Anmäldes och bordlades näringsutskottets betänkandenr 27 i anledning av proposition angående statUga åtgärder inom svensk varvsindustrijämte motion. § 28 Kammaren åtskUdes .