prot · FU0972 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes tUl en början av fm andre vicetalmannen. Ändring i lagen omyrkesskadeförsäkring, m. m. § 1Skattefrihet för ersättning tiU neurosedynskadade Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 25 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag tUl lagom skattefrihet för ersättning tUl neurosedynskadade. Hen i Heden (c): Endast några ord med anledning avskatteutskottets betänkande nr 25. I och med det beslut nu är bereddatt fatta om skattefrUiet för den ersättning som betalas ut till deneurosedynskadade barnen avslutas i huvudsak en mångårig och hård kamp fördessa barns ekonomiska framtid. påbörjades dennakamp för en så långt som möjligt i en dylik situation dräglig framtid för dessabarn. godkände neurosedynföreningen en uppgörelse om förlikningmed , som tUlerkände barnen en årlig ersättning i förhåUande tUl skadorna.I november samma år undertecknades uppgörelsen med föreningen ochläkemedelsfirman. Efter detta upptäcktes att den ersättning som utgick tiUdessa barn skulle skattebeläggas. Föreningen hemställde tUl ochfinansdepartementet om en prövning av huruvida man härvidlag skuUe kunnalagstiftningsvägen åstadkomma en skattebefrielse för de ersättningar somårligen skall utgå. Det är därför i verklig mening glädjande med detföreliggande förslaget, som medelst denna speciaUag gör det möjligt för dessabarn, som så väl behöver det, att kunna få ersättningen utan att denskattebelägges. Jag viU därför bara helt kort uttala föreningens ochföräldrarnas stora glädje, tacksamhet och tUlfredsstäUelse över att idetta sammanhang vUl stifta en särlag för att åstadkomma en skattebefrielse idet här avseendet. Jag är övertygad om att detta har stor betydelse och förvälsignelse med sig. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 2 Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m.m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 17 ianledning av 155 Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. Maj:ts proposition med förslag tiU lag om ändring i lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring, m. m., jämte motioner. Genom en den 19 februari 1971dagtecknad proposition, 1971:22, hade Kungl. , under åberopande avpropositionen bUagt utdrag av StatsrådsprotokoUet över socialärenden,föreslagit att antaga följande förslag tUl 1) lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 2) lag omprocentsatsen för uttag av avgift tUlyrkesskadeförsäkringen m. m., 3) lag omarbetarskyddsavgift, 4) lag om ändringi lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m. 5) lag om ändringi lagen (1955.469) angående omreglering av vissa ersättningar enligt lagen den17 (nr 235) om försäkring för olycksfaU i arbete m. m., 6) lag om ändringi lagen (1962:303) om förhöjning av vissa ersättningar i anledning avyrkesskada m. m., 7) lag om ändringi lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m. m., 8) lag om ändringi förordningen (1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, m. m., 9) lag om ändringi reglementet (1961:265) angående förvaltningen av riksförsäkringsverketsfonder. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås att nya regler införs omyrkesskadeförsäkringens finansiering och att arbetarskyddet tUlförs ökaderesurser genom en särskild arbetarskyddsavgift, som tas ut av arbetsgivarna ianslutning tUl yrkesskadeförsäkringsavgiften. De nya grunderna för yrkesskadeförsäkringens finansieringinnebär att den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen - i likhet med vad somgäUer för ATP - skaU finansieras enligt fördelningsmetod. Avgifterna skaU alltså i princip gäUa de löpande utgifterna för försäkringen församma år. Den nuvarande riskgraderingen av premierna ersätts av en för allaarbetsgivare enhetlig procentsats. Försäkringsavgiften avses bli omprövad iregel . Den särskUda arbetarskyddsavgiftenskall bidra tUl vidgade insatser för en förbättrad arbetsmiljö. Enarbetarskyddsfond tUlskapas för nya insatser i fråga om forskning, utbUdningoch upplysning på arbetsmiljöområdet. Fonden kommer att tUlföras drygt 20miljoner kronor . Arbetarskyddsavgiften Innefattar dessutom ett visstbidrag tUl kostnaderna för den verksamhet som bedrivs av arbetarskyddsverketoch arbets-medicinska institutet." Isamband med propositionen hade behandlats A. vid början väcktamotioner 1) 1971:357 av m.fl. angående utbildningen av skyddsombud. 2) 1971:750 avherr i m. fl. om åtgärder tUl förbättring avarbetarskyddet, såvitt angick yrkandet om anslag ur arbetarskyddsfonden tiU ettfackligt institut i arbetsmUjöfrågor, 3) 1971:796 avherr m. fl. om ett anslag till arbetarskyddsfonden, B. ianledning av propositionen väckta motioner 4) 1971:1226av m. fl., vari föreslagits att i anledning av Kungl. Majts proposition nr22 skulle besluta a, med bifall tUl syftet i propositionen 1971:22 ominrättandet även arbetarskyddsfond dels att denna benämdes arbetsmiljöfond samt att i propositionen föreslagen avgift skuUe benämnas arbetsmiljöavgift, dels att huvudman för fonden skulle vara arbetarskyddsstyrelsen, som ägde att enligt i motionen anförda riktlinjer avseende sammansättning tUlsätta styrelse för fonden, dels att avgiftens storlek faststäUdes tUl en tiondels procent enligt i 3 § förslag tiU lag om arbetarskyddsavgift angivna regler, b. att fem hundradels procent av avgiften avsattes tiU etti motion 197 1:750 föreslaget fackligt Institut i arbetsmiljöfrågor, 5) 1971:1227 avhen i Nennesholm m. 6) 1971:1228 avhert Ringaby m.fl., vari, såvitt nu var i fråga, hemstäUts, I. hos Kungl. hemstäUa att Kungl. skullevidtaga sådana åtgärder att beteckningen "arbetarskydd" utbyttes mot"arbetstagar- skydd" eller annan lämplig beteckning, antagadet vid propositionen 1971:22 fogade a) förslaget tilllag om ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, med den ändringenatt 38 § tredje stycket i förslaget skuUe erhåUa i motionen angiven lydelse, b) förslaget tUllag om arbetarskyddsavgift, med den ändringen att 3 § andra stycket skuUeerhålla i motionen angiven lydelse, samt tUl känna vad i övrigt i motionen anförts. Motionerna under l)-3) hade av kammaren remitterats tiUsocialutskottet, som med socialförsäkringsutskottets medgivandebeslutat överflytta motionerna i berörda delar tUl socialförsäkringsutskottet. Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. A. att med avslag på motionen 1971:1228 imotsvarande del skulle antaga 38 § i det vid propositionen 1971:22 fogade förslaget tUl lag om ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, B. att skuUe antaga förslaget tUl lag omändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring i övriga delar samt förslaget tUl lag om procentsatsen för uttag av avgift tUl yrkesskadeförsäkringen m.. m., C. att med avslag på motionerna 1971:1226 och1971:1228 i motsvarande delar skuUe godtaga benämningarna arbetarskyddsavgift och arbetarskyddsfond, D. att med avslag på motionen 1971:750 och1971:1226 i motsvarande delar skuUe antaga 3 § första stycket och 4 § förslaget tUl lag om arbetarskyddsavgift. Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. E. att med avslag på motionen 1971:1228 imotsvarande del skuUe antaga 3 § andra stycket förslaget tUl lag om arbetarskyddsav gift, F. att skuUe antaga förslaget tiU lag omarbetarskyddsavgift i övriga delar samt övriga vid propositionen fogade författningsförslag, G. att motionen 1971:1226, såvitt avsåg huvudmannaskapetför arbetarskyddsfonden, inte föranledde någon åtgärd, H. att med anledning av motionen 1971:1228 imotsvarande del gav Kungl, Maj:t som sin mening tiU känna vad utskottet anförtom sammansättningen av arbetarskyddsfondens styrelse, I. att motionen 1971:1228, såvitt avsågarbetarskyddsfondens ian-språktagande för ytterligare insatser påarbetsmiljöområdet, mte föranledde någon rUcsdagens åtgärd, J. attföljande motioner, nämligen 1) motionen1971:357, 2) motionen1971:796, 3) motionen1971:1227, samt 4) motionen1971:1228 i övriga nu behandlade delar inte föranledde någon åtgärd. 1) vid utskottets hemställan under D (inrättandet ochfinansierandet av ett fackligt institut i arbetsmiljöfrågor) av i (vpk), som ansett att utskottet under D bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1971:750, såvittdensamma behandlats av utskottet, och med anledning av motionen 1971:1226 imotsvarande del 1. beslutade attur arbetarskyddsfonden skuUe utges medel för att inrätta och stödja ettfackligt institut i arbetsmiljöfrågor, att arbetarskyddsavgiften på grundhärav skulle utgöra tio hundradels procent av avgiftsunderlaget och att hälftenav avgiften skulle avsättas tiU det fackliga institutet, samt 2. hos Kungl.Maj:t hemställde om förslag tUl höstriksdagen innevarande år om de under 1 iförhåUande till propositionsförslaget föranledda ändringarna av 3 § förstastycket och 4 § förslaget tUl lag om arbetarskyddsavgift ävensom i avvaktanhärpå antog lagförslaget i nämnda delar, 2) vid utskottets hemställan under G (huvudmannaskapet förarbetar skyddsfonden) av i (vpk), som ansett att utskottet under G bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:1226 imotsvarande del beslutade att arbetarskyddsstyrelsen skulle vara huvudman förarbetarskyddsfonden med uppgift att efter de riktlinjer som reservantenangivit tUlsätta styrelse för fonden, 3) vid utskottets hemställan under I (utvidgade riktlinjerför fond medlens användande) av herrar Ringaby och i (båda m), som ansett att utskottet under I bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:1228 imotsvarande del som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanternaanfört om arbetarskyddsfondensianspråktagande för ytterligare insatser på arbets-mUjöområdet. TUl detta betänkande hade fogatsett särkUt yttrande i anslutning tUl utskottets hemstäUan under A och E(höjning av 300-kronorsgränsen vid beräkning av avgiftsunderlaget) av herrarRingaby och i (båda m). Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. Den proposition som ligger tUl gmnd för dettaärende gäller två principieUt mycket viktiga reformer, som båda ingår i detpågående reformarbetet för att skapa en bättre arbetsmiljö och för att ge deanstäUda ökad trygghet på arbetsplatsen. Låt mig för övrigt som ett apropå tUlden aktueUa diskussionen om vår socialpolitik få framhåUa att just dessafrågor, som gäUer förbättringar av förhåUandena inom arbetslivet, tUlhör deområden som står särskUt i bUckfältet för det socialpolitiska reformarbetet. Det ena nu föreliggande förslaget gäller ett nytt systemför yrkesskadeförsäkringens finansiering, och det andra är ett förslag ominförande av en särskild arbetarskyddsavgift, som skall tas ut av arbetsgivarnai anslutning tUl yrkesskadeförsäkringsavgiften. finansieras den obligatoriskayrkesskadeförsäkringen genom arbetsgivaravgifter, som beräknas enligt den s. k.kapitaltäcknings-metoden. Denna beräkningsmetod innebär att de sombetalas av arbetsgivarna ett visst år skall täcka försäkringens framtidautgifter för de skadefall som inträffar just . Genom att tiUämpakapitaltäcknings-systemet fixeras medelstUlgången för ett skadefaU vid vad somsvarar mot de förmåner som nomlneUt fastställs det år fonderingen förskadefallet görs. Rättigheterna på grund av försäkringen saknar alltså iprincip värdebeständighet. För att ge värdebeständiga förmåner krävs tUlskottav medel t. ex. genom ytterligare utdebiteringar från arbetsgivarna - beslut omsådana tUlskott har fattats senast vid riksdag. föreslås att kapitaltäckningssystemet ersätts med ettfördelningssystem, Uknande det som gäUer för ATP. Fördelningssystemet innebäratt avgifterna för ett visst år skall täcka försäkringens utgifter under sammaår. Bland fördelarna med fördelningssystemet vUl jag särskilt framhålla att detger möjlighet att göra försäkringens förmåner värdebeständiga och det öppnarockså ökade möjligheter att genomföra andra förbättringar iyrkesskadeförsäkringen. Den nuvarande skalan med olika försäkringspremierberoende på skaderiskerna inom respektive näringsgren ersätts vid övergångentUl fördelningssysteoiet med en enhetlig premiesats för avgiftsuttaget från aUaarbetsgivare. Avgiften skaU beräknas på samma avgiftsunderlag som gäller förberäkning av arbetsgivaravgiften tUl sjukförsäkringen. Förslaget ipropositionen mnebär att vi även för yrkesskadeförsäkringen övergår tUl ettfördelningssystem med fond-bUdnlng på Uknande sätt som i ATP. Den enhälligauppslutningen kring detta förslag vid utskottsbehandlingen är glädjande, inteminst därför att det är en ny bekräftelse på hur de borgerliga partierna haraccepterat den fördelningsmetod som var regeringens linje i ATP-frågan. Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. Övergången tUl en enhetlig premiesats för avgiftsuttagetäven då det gäUer yrkesskadeförsäkringen kommer också att skapa möjligheter attbetydligt förenkla arbetet med debitering och uppbörd av olika arbetsgivaravgiftertUl socialförsäkringen. Det ger i sin tur möjlighet att decentraUsera arbetetmed avgiftsdebiteringen, och har fått i uppdrag av regeringenatt lägga fram förslag om överflyttning av detta arbete frånriksförsäkringsverket tUl de lokala skattemyndigheterna. Arbetsuppgifter föromkring 200 anstäUda kommer därigenom att successivt kunna flyttas ut från dencentrala förvaltningen i . Mellan yrkesskadeförsäkringen och arbetarskyddet finnshelt naturligt många beröringspunkter. Detta kommer i propositionen tUl uttryckgenom förslaget att det i anslutning tUl yrkesskadeförsäkringsavgiften skalltas ut en särskUd arbetarskyddsavgift från arbetsgivarna. Det är från börjanett uppslag från LO som genom den här propositionen förverkligas. Det finnsanledning att erinra om detta och om det kraftiga stöd som LO har gett dennafråga, eftersom man i en reservation kommunisternaförsöker ställa denna fråga i motsatsställning tUl den fackliga rörelsen genomett motionsförslag om ett fackligt institut i arbetsmiljöfrågorna. Det ärsjälvklart - och det framgår också av propositionen - att de resurser somskapas genom arbetarskyddsfonden skaU användas för kraftigt ökade insatser påarbetsmUjöområdet av sådant slag som ligger i den fackliga rörelsens intresse.Regeringen har lagt fram detta förslag - som så många andra förslag - i närasamverkan med fackföreningsrörelsen. Självfallet ser jag fackföreningsrörelsensinflytande även när det gäUer fondmedlens användning som en viktig fråga idetta sammanhang. Utredningsförslaget oin arbetarskyddsavgiften harutvecklats vidare i propositionen, och arbetarskyddsavgiften har fått en mersjälvständig form. Avgiften föreslås tUl fem hundradels procent avavgiftsunderlaget. Av avgiften skall tre femtedelar i enlighet med utredningensförslag tUlföras en arbetarskyddsfond, som skall möjliggöra nya insatser förforskning, utbUdning och upplysning på arbetsmiljöns område. Dennaarbetarskyddsfond kommer därigenom att tUlföras över 20 mUjoner kronor årligen.Beloppet ökar i samma takt som ökningen av avgiftsunderlaget.Arbetskyddsfonden kommer därmed att bli av central betydelse för utveckUngsarbetetnär det gäller arbetsmiljöfrågorna. Utöver de medel som skaU tUlförasarbetarskyddsfonden skaU den nya arbetarskyddsavgiften också mnefatta ettvisst bidrag tUl kostnaderna för arbetarskyddsverket och arbetsmedicinskainstitutets verksamhet för att underlätta en fortsatt utbyggnad av dennaverksamhet. Jag vUl framhåUa att fonden inte skall övertafinansieringen av de arbetarskyddsinsatser som hittUls bekostats av staten,enskUda företag eUer på annat sätt. Det finns anledning att understryka detta,eftersom moderata samlingspartiet i en reservation tUl utskottets betänkandemenar att fonden mer eller mindre skulle kunna överta det finansiella ansvaretför företagens skyddsinsatser på enskilda arbetsplatser. Jag har ipropositionen klart deklarerat den uppfattningen att oUka insatser för attförebygga ohälsa i arbetet är att betrakta som en del av produktionskost- nadernaför företagen, och det vill jag i detta sammanhang ytterligare understryka. Närdet gäUer arbetarskyddsfonden skaU den utgöra gmnden för en faktisk ökning avresurserna för att åstadkomma en förbättrad arbetsmiljö genom forskning,utbildning och information om arbetarskydd och arbetsmiljöfrågorna. Som ettviktigt område viU jag särskUt peka på utbUdningen för skyddsombuden påarbetsplatserna. Fondmedlens användning och fördelning skaU bestämmas av enfondstyrelse, som skall utses av regeringen. Som jag har framhållit ipropositionen fäster jag stor vikt vid att arbetsmarknadens parter blirrepresenterade i arbetarskyddsfondens styrelse. Den snabba utvecklingen i socialt, tekniskt och ekonomisktavseende har i hög grad återverkat på de faktorer som är av betydelse förhälsan och säkerheten i arbetsUvet. Rationaliseringar, mekaniseringar ochstmkturförändringar har skapat en i många avseenden förändrad risksituation.De anstäUda upplever i stor utsträckning oro och osäkerhet inför hälsorisker påarbetsplatserna, och den satsning på en utbyggnad av företagshälsovården somhar föreslagits i annat sammanhang är här av stor betydelse. Nya yrkesfaror hartUlkommit bl. a. som en följd av nya ämnen och tUlverkningsmetoder. Det harockså skett en utveckling mot ökad arbetstakt, ökad utbredning av skiftarbeteoch nya former av arbetstidsförläggning. Detta visar att arbetsmiljön ständigtförändras och att den därför måste kontinuerligt och effektivt bevakas för atttrygga de anställdas hälsa. Det innebär att vi på ett annat sätt äntidigare måste förlägga huvudansvaret för arbetsmiljöfrågorna inne i detenskUda företaget och där ge de anställda ett ökat inflytande över dessafrågor. Jag vUl slå fast detta, eftersom frågan om företagens ansvar för enförbättring av arbetsmiljön ute på arbetsplatserna har berörts både i dettautskottsbetänkande från socialförsäkringsutskottet och i ett följandebetänkande från socialutskottet rörande en del arbetsmiljöfrågor. Låt mig ocksåframhåUa att perspektiv, med en lägre tillväxttakt i fråga omvåra arbetskraftsresurser och angelägenheten av att kunna göra sysselsättningeninom industrin attraktivare för ungdomen, kommer arbetsmiljöfrågorna att spelaen allt större roll. Jag viU i detta sammanhang också peka på att åtgärdernaför att underlätta industrins investeringsverksamhet inrymmer en betydelsefullmöjlighet att förbättra arbetsmiljön inom vårt näringsliv. Det har i åretsfinansplan också framhållits att regeringen ser stimulansen av industrUnvesteringarnaäven som ett viktigt inslag i reformarbetet på arbetsmiljöns område. Det är givet att dessa frågor också har ett nära sambandmed det omfattande reformarbete rörande arbetsmiljön som pågår i den förraåret tUlsatta arbetsmiljöutredningen. Målsättningen för detta reformarbete äratt ett modernt arbetarskydd skaU ta ansvar för de anstäUdas helahälsosituation i arbetslivet och att miljön på arbetsplatserna i olikaavseenden skall anpassas tUl människans fysiska och psykiska förutsättningar.De anställda själva och deras förtroendemän måste också ges vidgade funktioneri arbetarskyddet och därmed större möjligheter att utöva ett aktivt inflytandeöver den beslutsprocess som formar deras arbetsmiljö. Kraven på en bättre arbetsmiljö måste ges stöd i en Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. 6 protokoll 1971. Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. lagstiftningsom svarar mot dessa nya och bredare målsättningar och som ger bådearbetarskyddsorganen och företagen ett vidgat ansvar inom helaarbetarskyddsområdet. Det är mot denna bakgrund som arbetsmiljöutredningen harfått i uppdrag av regeringen att göra en genomgripande översyn av helaarbetarskyddslagstlftnlngen och den organisation som skall svara för tUlsynen.Detta visar att mycket återstår innan vi har uppfyllt de anspråk som med fogkan stäUas i fråga om insatser för en bättre arbetsmiljö. Det förslag om enförstärkning av arbetarskyddets resurser som har lagts fram i den nuföreliggande propositionen är en bland flera olika åtgärder i ett omfattandereformarbete för att skapa en bättre arbetsmiljö och för att ge de anställdaökad trygghet på arbetsplatserna. HerrOLSSON i (vpk): Min reservation tUl utskottsbetänkandetgrundar sig på en partimotion om arbetsmiljön, nr 750, som sedan följts upp avytterligare en motion, nr 1226, med anledning av behandlingen av propositionenom ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring. Det föreslås i motionerna att den ipropositionen upptagna arbetsgivaravgiften för arbetarskyddet fördubblas ochatt dessa pengar användes för att inrätta och stödja ett institut iarbetsmiljöfrågor i fackföreningsrörelsens regi. Institutet skulle ha trehuvuduppgifter: att bedriva självständig forskning på arbetsmiljöområdet, attorganisera och leda utbildningen av skyddsombud och att utbUda fackligaskyddsinspektörer med inspektionsrätt på arbetsplatserna och med uppgift attstödja skyddsombuden i deras arbete. Regler och instruktioner för institutetsverksamhet bör det självfallet ankomma på den fackliga rörelsen att självutforma. Orsakerna tUl de många olycksfallen och den dåligaarbetsmUjön är tUl sina huvuddrag kända. Det är åtgärder som fordras ochåtgärder som i många fall är kapitalkrävande. Arbetarna har intresse av fleraoch bättre skyddsåtgärder, medan arbetsgivarna av lönsamhetsskäl vUl ha minstamöjliga. Frågan om arbetarskyddet är alltså i stor utsträckning enförhandlingsfråga mellan två parter i likhet med löne- och andraanstäUnlngsvUlkor. I den situationen har fackföreningsrörelsen i hög gradhämmats av bristfälliga vetenskapliga och tekniska resurser i arbetsmUjöfrågor.Inrättandet av det föreslagna institutet skulle väsentligt förbättra denfackliga förhandlingspositionen och kunna bli början tUl en helt ny inriktningav och påskynda arbetet för en bättre arbetsmiljö. Utgångspunkten för hurarbetsmiljöproblemen skall angripas måste vara att aUa åtgärder underordnasprincipen att arbetarnas krav på god arbetsmUjö och säkerhet ställs före krassakrav på företagsvinstmaximering. UtbUdandet av fackliga skyddsinspektörer medinspektionsrätt skuUe innebära en väsentligt stärkt position för folket påarbetsplatserna och säkerligen bli fruktbart för skyddsarbetet med bl. a.minskande olycksfallsfrekvens som följd. Dessa inspektörer skuUe också bU ettverksamt komplement tUl skyddsombuden, vars stäUning på arbetsplatserna ju äraUdeles för svag. TUlsocialrrUnlstern vill jag säga att vpk;s förslag om inrättande av ett fackligtinstitut inte skaU ses som en motsättning mot användningen av den första delenav avgiften utan som ett komplement tUl denna och andra åtgärder. Jag vill med detta yrka bifall tUl reservationen I. har skapat sig själv enutomordentligt påkostad och rationell arbetsmiljö och skall nu fatta ett beslutsom innebär möjligheter att förbättra arbetarskyddet och arbetsmiljön inäringslivet. har i sin egen inre fina miljö dock inte lyckats lösaproblemet med sin egen arbetsordning på ett förnuftigt sätt, utan människor häri huset skaU fortfarande behöva arbeta tUl långt in , vUket urarbetarskyddssynpunkt inte kan vara lyckligt, herr socialminister. Tidspressenför anställda och ledamöter är inte bra. När någon i det här huset drabbas avmagsår, hjärtinfarkt eller annan stressjukdom, så är det också en yrkesskada,även om den sker på professor riksbekanta heltäckande matta. I näringslivet har man satsat mera på direkta ochindirekta löneförmåner och arbetstidsförkortningar och mindre på miljön därarbetet skaU utföras. Inte minst LO har drivit denna linje. Vi vet alla att viinte har råd att göra allt på en gång. får vi nog därförkoncentrera våra resurser på arbetsmiljön och arbetarskyddet, såväl den inresom den yttre mUjön, vUka båda berör oss alla i högsta grad. I detta sammanhang viU jag gärna ta upp enfråga som sällan debatteras, nämligen propaganda för skickliga yrkesarbetareoch popularisermg av kroppsarbete över huvud taget. Det gjordes enenkät bland yrkesskoleelever om deras inställning tUl industriarbetaryrket.Många ungdomar kände tydligen mgen särskUd dragning tUl detta yrke, som deansåg enformigt, pressande och smutsigt - kort sagt inte tUlfredsstäUande urskydds- och miljösynpunkt.