prot · FU0948 · 1971-12-31 00:00:00 — tolkadedet så, alt det gäUde sträckan upp UU men att sträckan norr omStrömstad redan är förstörd, all där kan man lägga hur mycket oljeindustri somhelsl, la in vilka supertankers som helst. Men den tolkningen gjorde ingen påden presskonferens, där regeringen förklarade den här kommunikén. fick frågor om de här sakerna antydde han inte med etl ord alt deltavar tolkningen av sidan 1 i kommunikén. Alt man nu uttryckligt har undantagitkuslslräckan mellan norska gränsen och från det besked man gav den 25november förra ärel är delvis en poUtisk nyhet som indusiriministern harmeddelat här i kammaren . Överläggningen var härmed slutad. § 7 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ls propositioner nr 29 tiU inrikesutskottet, nr 33 och 39 liUkuliuruiskoitet, nr 43 lill försvarsutskottet samt nr 57 och 58 tiUcivilulskottet. § 8 Föredrogs, men bordlades äler konstitutionsutskottetsbetänkande nr 26, skatteutskottets belänkanden nr 13 15, försvarsutskottetsbetänkanden nr 16, socialutskottets betänkanden nr 2 och 3, kulturutskottetsbelänkande nr 3, utbildningsutskottets belänkanden nr 1 och 2,jordbruksutskottets betänkanden nr 17-19, näringsutskotlels betänkanden nr 3-5samt inrikesulskotlets belänkande nr 6. § 9 Föredrogs och bifölls inlerpeUationsframslällningarnanr 8688. § 10 Hen talmannen meddelade att utbildningsutskottetsbetänkanden nr 1 och 2 skulle uppföras näst efter inrikesutskoltets betänkandenr 5 på föredragningslistan för morgondagens sammanträde. § 11 Interpellation nr 89 ang. åtgärder för att minskamotsättningarna på arbetsmarknaden Ordel lämnades på begäran lill HerrBOHMAN (m), som yttrade; Värt lands ekonomi präglas av slarkaspänningar. Den offentUga sektorns snabba expansion har begränsal invesleringsui rymmet. Den härda kreditmarknadspoUtiken har försvårat näringslivets kapacitetsulbyggnad. Detta har i förening med internationellt sett högt uppdriven inflation lett lUl besvärande bytes- och betalningsbalansproblem som begränsar den konjunkturpolitiska 14 handUngsfriheten. Inflationen ochdet hårda skattetrycket, särskilt den orimUgabeskattningen av löneökningar, marginalskatter - en av infla- Nr 48 tionensfrämsla drivkrafter - har undergrävt löneinkomsternas köpkraft. Detta utgör bakgrunden till del kompliceradeförhandlingslägel och liU motsättningarna på arbetsmarknaden. Spännviddenmellan arbetstagarorganisationernas krav och arbetsgivarnas bud är mycket stora,ej bloll på stats- och kommunalljänslemannaområdel ulan också på LO-området.Kompensationskrav från olika gruppers sida korsar varandra. TUl bilden hörockså anspråk frän de i inkomsthänseende eftersatta grupperna päjordbruksområdet. Det är obestridligt, att beiydande inkomsttagargrupperfått vidkännas standardsänkning - mätt i nettolönens köpkraft under desenasie åren. Den s. k. skallereformen har bl. a. genom prisutvecklingen ochden kommunala utdebiteringens höjning fått andra effekter än vad som utlovats.Även innevarande är motses fortsatta prisstegringar. Gällande förordnande omprisstopp utlöper . Genom antagna fullmaklslag harkonflikten meUan staten-avtalsverket samt och SR "nedfrysts". Beredskapslagen har alltså åstadkommit en frist förytterligare förhandlingar i fråga om berörda organisationer och lönevUlkoren iövrigl på slörre delen av arbeismarknaden. vid dessa överläggningar ingenrimUg bas för uppgörelse är fältet öppet för nya slridsälgärder och eventueUaregeringsingripanden i den fria förhandlingsrätten. Finansmiruster förklarade i ell uttalande iÖrebro , all sä sammanflätat som vårl lönesystem är, kan ingenenskild grupp göra anspråk på alt med fackliga stridsmedel bryta sig ut frän engemensam bedömning av del lillgängliga uirymme, som skall fördelas bland alla.Vi lever framhöll han i en lid där den ekonomiska poUtiken och den stabilasamhäUsekonomin i långa stycken avgörs av löneseklorns förhandlingar.Resultatet av dessa förhandlingar mäste anpassas lill del utrymme som en lugnulveckling, fri frän löne- och prisinflalion, medger. Han menade, att enuppgörelse måste samordnas i slutskedet och fördelningen meUan gruppernaaccepteras av medborgar-kolleklivel i storl. Äv uttalandet kan dragas den slutsatsen att regeringeninte utesluter möjligheten all motsättningarna pä arbetsmarknaden skulle kunnaleda tiU ytterUgare ingripanden frän regeringens sida, exempelvis förslag altupphöja medlingsbud lill lag. Sädana åigärder skulle i reaUteten innebära fria förhandlingsrätten avskaffades. Den svenska ekonomin tål inte lönelyft av denstorleksordning som angivits vid de pågående förhandlingarna. Bidragandeorsaker tiU de framförda kraven är som redan nämnts de delvis oförenligasträvandena att ge eftersatta lönlagargrupper en snabbare standardförbättringän andra ulan att någon inkomstlagargrupp skaU behöva få sin standard sänktsaml kraven på kompensaiion för prisstegringar och skattehöjningar. Moderala samlingspartiet har hävdat att rådande ekonomiskasituation och de från oUka häll framförda motstridiga kraven borde föranleda åtgärder frän sialsmaklernas sida inriktade pä alt åstadkomma en frivUlig överenskommelse mellan samtliga berörda parter i syfle alt nå en för 15 Nr 48 samhäUsekonomin och fortsattutveckling nödvändig gemensani lösning. Tisdaeenden Eör delta ändamål borde regeringen inkalla en stabiliseringspolitisk 23 mars1971 konferens med representanter för dedemokratiska oppositionspartierna, -------------------- näringsUvetoch arbetsmarknadens parter. Återställd balans i ekonomin kräver en samordning av skatter, priser, löner, statsutgifter och debesparingsåtgärder i övrigl som kan vara finanspoUtiskt behövliga. Åtgärder avdelta slag har lidigare förekommit i . Under del senasie kriget Iräffadesåledes den dåvarande samUngsregeringen överenskommelse med representanter förarbetstagarorganisationerna, näringsUvet och jordbrukets organisalioner förall komma lill rälla med den dä föreliggande inflatoriska ulvecklingen ochdärav föranledda problem, besläktade med de jusl nu aktueUa. Om icke åtgärder av här angivet slag vidtages kanmotsättningarna på arbetsmarknaden och inom samhäUel i övrigl snabbt leda utveckling där statsmakterna anser sig vara i elt tvångsläge med starktbegränsad handUngsfrihet. Så var faUel då fuUmaktslagen genomfördes för någonvecka sedan. En Uknande, av regeringens brislande ansvarskänsla och passivitetföranledd utveckUng måste förebyggas. Med åberopande av vad här anförts fär jag anhålla omkammarens tUlstånd all lill herr statsministern rikta följande inlerpeUaiion: Är regeringen beredd att ofördröjligen vidlaga åtgärderför alt del svenska samhäUet inle skall behöva räka i ett sådant tvångsläge attkrav pä ytterligare samhällsingripanden på arbeismarknaden behöver aktualiseras? Herr slatsministern erhöll pä begäran ordet ochanförde; Jag ber all få lill säga att fördagen uttalar regeringen sitt fulla förtroende för de medlingskommissioner somenligt beprövade metoder pä den svenska arbetsmarknaden försöker finna vägartill en fredlig lösning av arbetsmarknadskonflikten. Hen (): Fär jag fräga sialsminisiern om della korthuggna svarskall betraktas som svar på en interpeUation som kammaren ännu inte har lämnalsitt medgivande lill att den fär framsläUas. Jag har varit med om all man harkunnai svara pä en inlerpeUaiion när den har framställts. 1 den månjag skuUe ha avvaktat att ett medgivande om interpellaiionens framställandeskuUe ha lämnats av kammaren, sä beklagar jag detla lekniska missöde. Hen (): Vi skaU här inle gä in pä någon konslilulionell debatt, men jag föresläller mig all en inlerpellaiion är någonting som inle bara angår den som har framställt interpellalionen ulan i allra högsta grad även övriga ledamöter av kammaren, vilka - eflersom del är fråga om en interpellation bör beredas liUfäUe alt delta i debatten. Och den 16 interpellation det här gäller harhittills inte ställ pä nägon Herrstatsministern : Nr 48 Jag är självfaUet fulll beredd all förutomdet svar som ToHna H jagomedelbart här lämnade ocksä besvara interpellalionen. -,-, ,n-7i ° ' /1 när denhar blivit uppförd pä kammarens föredragningslista och i vanlig - ordningkommii in i riksdagsmaskineriel. Jag vUlbara påpeka för all jag här har följl en praxis, som en gäng initierades i av förre utrikesminisiern Ingen skulle vara lyckligare än jag, om statsministernäven i andra hänseenden i sitt handlande följde förre utrikesministern . Slutligen vill jag uttrycka den förhoppningen attstatsministern, när han har funderat ylleriigare över de viktiga frågor som jaghar lagit upp i min interpellation, kommer tiU ett annat resultat än del sominnefattas i det myckel korta svar han här gav. Frägan är alltför belydelsefullför all behandlas pä del sällel. Överläggningen var härmed slulad. Kanimaren medgav alt ifrågavarande interpellalion fickframställas. § 12 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts proposilioner: Nr 35 angående anslag för /72 liUbyggnadsarbeten samt inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m.m. Nr 36angående social ulbildning och forskning m. m. Nr 40 medförslag lill växlförädlarrällslag m. m. Nr 47 angående statligt tidskriflsstöd Nr 51 med förslag lill rennäringslag, m. m. Nr 53 angående godkännande av överenskommelse om ändring isamarbelsöverenskommelsen mellan , , ,och m. m. Nr 62angående inrättande av m. m. Nr 63 angående stödåtgärder pä fiskets område, m. m. Nr 64angående län m. m. lill Nr 66 med förslag lill lag om skattefrihet för ersältninglill neurose-dynskadade Nr 67 angående godkännande av prolokoU angående ömsesidigbefrielse av luflfarlsföretag och deras anslällda från erläggande av skatter,upprättat i anslutning till överenskommelsen meUan och DeSocialistiska RädsrepubUkernas Unions regering rörande iuftfarlsför-bindelserden Nr 72 med förslag lUl lag om ändring i förordningen(1956:629) om erkända arbetslöshetskassor, m. m. Nr 78angående extra studiemedel för Nr 80angående allmän beredskapsslat för /72 Nr 48 § 13 Meddelande ang. enkla frågor 23 mars1971 Meddelades, all följande enklafrågor framstäUts, nämligen Nr 157 () tUl herr utbildningsministern omätgärder för att tryggasysselsättningen för vissa hushållslärare; VUka åtgärder ämnar statsrådet vidlaga för att Iryggasysselsättningen för de hushållslärare som fristäUs från de kommunala yrkesskolornapå grund av gymnasiereformen? Nr 158 i (fp) tUl herrcivilminislern angående åtgärder för alt skydda barn mot drunkning: VUka åtgärder är statsrådet beredd alt vidtaga för all förbättra bestämmelseroch framför aUl deras efterlevnad sä att barn bättre Nr 159 () tiU herr indusiriministernangående lagring av kemikaUer inom anläggning för uivinning av uran; Anser herrstatsrådet all utvinningen av uran vid AB Atomenergis anläggningi kan fortsätta om giftiga och svårförslörbara kemikalierlagras inom anläggningen? Nr 160 () tiU herr industriministern om förläggande av oljeraffinaderi till södra ; att fortsätta utredningsarbetet och överväga förslag i fråga omtransport av olja i rör till och lokalisering av § 14 Kammaren åtskildes .