prot · FU0965 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. Förlängning av vårsessionen. Ärendeplan för återstoden av vårsessionen § 2 Förlängrung av vårsessionen I samband med övergången till enkammarsystemet har iförfattningen skapats en möjlighet till viss förlängning av vårsessionen. Iriksdagsordningen § 2, stycket 2, stadgas sålunda: "vårsession avslutas senast den 31 maj.Riksdagen äger dock, om synnerliga skäl föreUgga, efter hörande av den i 50 §omförmälda talmanskonferensen, besluta att sessionen skall pågå längst tUl ochmed ." har vid sammanträde i går funnitsynnerliga skäl föreligga för en förlängning av vårsessionen, nämUgen attövergången till en helt ny utskottsorganisation i inledningsskedet medfört attberedningen av ärenden i vissa faU krävt än vanligt, attutskottsvalen skett senare än vanligt, att arbetsmarknadskonfUkten föranlettviss försening av propositionsarbetet samt att av majmånad inte kan utnyttjas för riksdagsarbete på grund av pingsthelgen. Av dessa skäl har talmanskonferensen tillstyrkt attvårsessionen vid riksdag pågår längst tUl och med förbehandUng av betänkande angåendeförvaltningsrättsreformen, skatteutskottets betänkanden angående skatterätteroch om tuUtaxerings-förordningen, jordbruksutskottets betänkande angåendejordbruksprisregleringen, näringsutskottets betänkande angående vissavarvsfrågor samt finansutskottets betänkande angående tiUäggsstater ochstatsregleringen. Kammaren beslöt att vårsessionenvid riksdag skulle pågå längst till och med . § 3 Ärendeplan för återstoden av vårsessionen TUl kammarens ledamöter utdelas enpreUminär ärendeplan för behandling i kammaren av utskottsbetänkanden underåterstoden av vårsessionen 1971. § 4Föredrogs en från , som utsetts tiU fuUmäktigi för valperioden 19701973, inkommen 2 protokoll 1971. den 21 aprU 1971 skrivelse,däri denne avsagt sig sitt uppdrag som fullmäktig i . Med anledning härav beslöt kammaren dels att godkännaavsägelsen, dels ock att val av en fullmäktig i efter herrEliasson skuUe anstäUas i föreskriven ordning. § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositionnr 105 till justitieutskottet. § 6 Föredrogs och hänvisades motionema nr13891395 tiU och nr 1396-1399 tiU utbildningsutskottet. § 7 Föredrogs, men bordlades åter socialutskottetsbetänkanden nr 4, 6 och 810 samt civilutskottets betänkanden nr 11 14. § 8 Föredrogs och biföUs interpeUationsframställningarnanr 108 och 109. § 9 Utgifterna inom verksamhetsområde Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframstäUningar rörande utgifterna på driftbudgeten för /72 inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Punkterna 1 -9 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Herr jordbruksministem , som meddelat, att han isamband med behandlingen av denna punkt ämnade besvara i Skegrie(c) framstäUda interpeUation, nr 4, angåendeberedskapssituationen på livsmedelsförsörjningens område, erhöU ordet ochanförde: i Skegrie har frågat om jag ärvillig att inför lämna en redogörelse för vår beredskapssituation påUvsmedelsförsörjningens område. Som sammanfattande mått för beredskapen påUvsmedelsförsörjningens område har hittiUs använts självförsörjningsgraden.Den fredstida självförsörjningsgraden beräknas uppgå tUl 8590procent. Detta innebär en viss nedgång dåsjälvförsörjningsgraden enligt de senaste beräkningarna uppgick till något . I beräkningarna har hänsyn tagits tUl importen av bl. a. grönsakeroch frukt. Produktionen, mätt i kalorier, har varit i stort sett oförändradunder , men konsumtionen har ökat något på gmnd av befolkningsökningen. Vår produktion är i högre grad än i början av1960-talet baserad på importerade produktionsmedel. Den fredstida självförsörjningsgradenanses av bl. a. detta skäl vara ett sämre mått på försörjningsberedskapeninför en avspärrning än vad den var . Regeringen har därför uppdragit åt lantbruksekonomiskasamarbets-nämnden att göra en översyn av metodiken m. m. för beräkning avproduktions- och konsumtionsutvecklingen samt försörjningsbalansen pålivsmedelsområdet. Vid översynen kommer särskilt att beaktas jord-bmkets ochträdgårdsnäringens potentieUa produktionsresurser. För att verkstäUautredningsuppdraget har nämnden tiUsatt en särskild expertgrupp.Expertgruppens arbete pågår. EnUgt min mening måste man avvakta resultatet avexpertgruppens arbete för att få en mera fullständig bild av det aktueUaförsörjningsläget. I vad gäUer de mer långsiktiga frågorna i samband med vårförsörjningsberedskap vUl jag erinra om det arbete som bedrivs inom den nyUgentUlsatta parlamentariska försvarsutredningen om grunderna för vårsäkerhetspoUtik och den långsiktiga inriktningen av våra totalförsvarsansträngningar. Utslaktningen av mjölkkor och den därav följandeminskningen av mjölkproduktionen har särskUt observerats idiskussionen om vår försörjningsberedskap. Det finns skäl att påminna om att viär i det närmaste självförsörjande i vad gäller mjölk och mejeriprodukter.Mjölkproduktionen överstiger avsevärt vad som krävs för vår försörjning medkonsumtionsmjölk. Den överskjutande kvantiteten används bl. a. för ost- ochsmörtUlverkning. I fråga om smör täcks vårt behov av egen produktion, somdessutom i ökande omfattiung baseras på avskumnings-fett från konsumtionsmjölk.För ost är självförsörjningsgraden . Ostimporten har ökat undersenare år tiU följd av stigande efterfrågan på utländska ostsorter. Mjölken harintagit en framskjuten plats i överläggningarna angående regleringen avpriserna på jordbmkets produkter, som senare i vår kommer att få tastäUning till. Jag viU slutUgen erinra om att våra beredskapsåtgärderockså tar sikte på Uvsmedelsförsörjningen i krig. har en ökadberedskapslagring skett för att förstärka försörjningen i krig. Även andraåtgärder har vidtagits i samma syfte. HenHANSSON i Skegrie (c): Jag ber att få tacka herr statsrådet ochchefen för för svaret. Det är en betydligt försiktigarejordbruksminister, som lämnar svar . Också lämnade hannämUgen ett svar i denna fråga, som diskuterades av oss. Därvid sade herrstatsrådet bl. a. att vår beredskap aldrig har varit bättre än den var då. Jaghade vid det tUlfället motsatt uppfattning. Uppgifterna i dagensinterpeUationssvar är, som jag sade, ganska försiktiga och väl tUlrätta-lagda.Herr statsrådet stryker särskUt under att den fredsmässigasjälvförsörjningsgraden nu är 85 å . Jag skuUe tro att den riktigastesiffran är . Den utredning som pågår för att bringaklarhet är aUtför välbehövUg. är vi inte, vare sig den ene eUerden andre, säkra på var vi befinner oss, utan vi måste den 21 aprU 1971 bygga påde uppgifter som går att få fram. Herr statsrådet säger emellertid en sak som ärutomordentUgt viktig, nämUgen att vår produktion numera i högre grad än ibörjan är baserad på importerade produktionsmedel. Ja, det ärriktigt, men det är också oerhört aUvarUgt att det är på det sättet. Densjälvförsörjning som vi har och som jag anser vara ärbaserad på en användning av växtnäringsämnen som har ökat ungefär 75 procentunder . Detta är, som jag sade, i stort sett en importvarasom har ökat så mycket i användning. Kväveförbrukningen inom jordbruket är 2,5 gånger större per hektar än den var . Användningen avfosforhaltiga växtnäringsämnen har ökat per hektar och kalitUlförselnhar ökat med . Det är denna oerhört ökade tiUförsel avväxtnäringsämnen som svarar för den 85-procentiga självförsörj-lungen. Dagens vegetabiUeproduktion är, som jag sade, i högre gradän den någonsin har varit, beroende av importerade växtnäringsämnen. Skulledenna införsel minska, resulterar det ofelbart i en betydande skördeminskningoch därmed också en aUvarUg sänkning av självförsörjningsgraden. Här har vi,anser jag, en av de största svagheterna i vår aktuella beredskapssituation. Om det nu bara vore så väl att vi hade tillräckligt storalager av dessa förnödenheter, skulle riskerna för beredskapen vara mindre. Menhur ser det ut med lagren av handelsgödsel, kraftfoder, drivmedel etc? 1969 gjorde statens jordbruksnämnd en utredning omberedskapsläget. Det var en utomordentligt noggrann och omfattande utredning,och den visade att vi skuUe behöva ett lager av ungefär 450 000 tonhandelsgödsel för att uppfyUa kraven på tUlräcklig beredskap. Vi hade 82 000ton eller av vad vi hade behövt för att klara detberedskapsalternativ som jordbrukspoUtiken förutsätter, dvs. Lagren av fodermedel var inte mycket bättre. Vi hade enUgt denutredningen behövt ett lager av . Vi hade eUer låt migsäga 12 ä av vad vi skuUe behöva. Där kommer in en aUdeles speciellsak, och det är proteinbehovet vid utfodringen, där vi i hög grad är beroendeav import. Jag kommer kanske tillbaka tiU detta senare i fråga om mjölkförsörjningen. ansåg den gången att vi behöver förstärkaberedskapen med ungefär 250 mUjoner kronor, och det borde ske på det sättetatt vi framöver skulle anvisa . Detförsta kravet på de första 50 mUjoma avslogs emellertid av , och i århar icke heUer något sådant anslag förts upp. Man kan alltså utgå ifrån attberedskapen på produktionsmedelssidan inte är bättre nu än den var eller som jag visade i siffror Uka svag nu som den var då. Statsrådet säger i slutet av sitt interpeUationssvar attdet skett en viss förstärkning. Varifrån har vi fått pengar tUl det? Såvitt jagkan erinra mig har inte beviljat något anslag, i varje fall inte avnågon betydenhet, för att förstärka beredskapen. Även när det gäller animaUesidan är situationen aUvarlig.Antalet mjölkkor i landet har minskat från 957 1966 aUtså året innan dennuvarande jordbrukspoUtiken satte in tUl 712 000, som är den senaste siffran,för aprU månad . Invägningen vid mejeri av mjölk var 1966 3 menär endast 2 . Det betyder att vi redan nu är nere under denmjölkproduktion som man räknar med för . Det innebär enUgt vad expertemasäger att vi som ju inträffar vissa tider päåret kommer att få det mycket besvärUgt för att tillgodosekonsumtionsmjölksbehovet i alla distrikt. Man säger att gränsen för att årUgenklara det problemet går vid 2 800 000ton. Vi är som jag sade nere vid 2 . Den nedersta gränsen har aUtså passerats, och vi håUer på att sjunka ytterUgare under den. EnUgt de beredskapsberäkningar som gjordes i 1960 årsjordbruksutredning skuUe vi vid en eventuell avspärrning första året slakta av mjölkkorna. Det skulle vi göra för att lösgöra arealer förproduktion av vegetabilier och på det sättet i varje faU få fram fler kalorier. Men hur går det med detta när vi redan har en otUlräckligmjölkförsörjning? Har vi råd att slakta ner ytterUgare av detdjurantal vi har , om det skulle bU en sådan avspärrning? Jag skulle inte troatt vi har det. Det s. k. smörberget har försvunnit eller i varje faU hållerdet på att försvinna. Vår egen tiUverkning av smör minskade mellan 1969 och1970 , och har nedgången varit . Vi harimporterat finskt smör och kanadensiskt mjölkpulver. Det har sagts mig att skummjölken icke kommer att kunnaåterskickas tUl producenten efter augusti månad . Då inträder som jag sadeett aUvarUgt proteinproblem för djuruppfödarna, som sysslar med rekrytering avmjölkkor. Men sedan kommer en mycket allvarUg sak. Man har tidigaresagt att vid en avspärrning skuUe djurstammen minskas och i stäUet areallösgöras för vegetabiUeproduktion; vi skaU övergå från att äta animaUer tiU attäta vegetabiUer. Detta var ett av de stora slagnumren förtillskyndarna av dagens nedbantningspolitik i fråga om jordbruket. Men hur gårdet nu med den utslaktningen av djur? Vi har gjort en betydandeutslaktning, och de därigenom lösgjorda arealerna är medtagna i de 85procenten. 1967 räknade vi med att vi hade 9293 procents självförsörjning.Däri ingick importerade varor. räknar vi med att deimporterade varorna, främst frukten, svarar för inte Räknar man bort de från dagens försörjningsläge hamnar vi pä en ganska låg siffra. Som jag har sagt är vi mer beroende av importeradeproduktionsmedel än vi varit tidigare. Det gäller handelsgödsel,fodermedel och drivmedel tUl traktorer. Huruvida vi har tillräckUg beredskap ifråga om det sistnämnda är jag inte aUdeles övertygad om. Jag kommer för min del fram till att även om vi för dagenkan peka på en något så när försörjning statsrådet nämner i svaret 8590procent är därmed inte sagt att vår beredskap är tiUfredsställande. Det heltavgörande och det allt annat överskuggande är ju inte hur det ser ut , utanhur det ser ut den dag gränserna stängs och vi inte kan få behövlig importutifrån. Då bortfaller de importerade fodermedlen, då bortfaller den 21 aprU 1971 deimporterade växtnäringsämnena och då är dagens lagerhållning helt otillräckligför att klara av denna bortfallna import. Jag stryker än en gång under att vi är beroende av denna import därför att vi har drivit upp en produktion somi högre grad än tidigare är baserad på en ökad användning avimporterad växtnäring och importerat foder. Jag kommer för min del fram tiU att frågan är om vårberedskapssituation på Uvsmedelsområdet någonsin varit svagare och merriskabel än vad den är . i Skegrie började med att sägaatt jag i mitt svar var betydligt försiktigare än jag var förra gången vidryftade beredskapssituationen. Den gången sade jag att beredskapssituationenaldrig har varit bättre; det skulle jag aUtså inte hålla fast vid . Ja,det har skett den förändringen att situationen är bättre än den var närvi senast resonerade om dessa ting. Vad man skall komma ihåg är att en översyn avsjälvförsörjningsgrads-beräkningen nu görs. Vi vet för dagen inte exakt vad denkan leda tUl. Man skaU exempelvis undersöka vUka möjUgheter som finns att inomjordbruket och trädgårdsnäringen öka produktionen för att ersätta den fmkt- ochgrönsaksimport som betyder rätt mycket för självförsörjningsgraden. Vi harutan tvivel möjUgheter att av egen kraft ersätta en stor del av denna, och detär bl. a. det som den översynen skaU ge besked om. Det finns ingen anledning att skrämma det svenska folketmed att vi skuUe ha så dåUg beredskapssituation. Jordbruksproduktionens volym harpraktiskt taget inte minskat aUs . Vi har haft en nästanoförändrad produktion inom det svenska jordbruket . Vad är det då som har skett? Jo, vi har haft en betydandeavgång från jordbruksnäringen, men den har gällt de små och de lägre avkastandeenheterna. Sedan har det skett en ökning av avkastningen per enhet hos dekvarvarande producenterna, och vi har kunnat håUa en oförändradproduktionsnivå. Det är riktigt att vi i viss mån är beroende av import förväxtnäring, men man får inte glömma bort att vi har experter som inte är heltfrämmande för att vi kan få fram egen produktion på det här området vid sidanav det lager vi skaU bygga upp och vars erforderUga storlek för dagen inteexakt kan anges. Om man ser på den totala produktionsvolymen så märker manatt utvecklingen inte tyder på någon försämrad beredskap. Ser man på deenskilda produkterna kan man finna att en viss överskottsproduktion harförsvunnit, men å andra sidan har vi fått annan överskottsproduktion. Smöröverskottetoch den förlustbringande smörexporten har praktiskt taget försvunnit. Det varrätt intressant att höra hurusom i Skegrie omtalade att vi hartvingats tUl smörimport från . Det är riktigt, men iSkegrie glömde bort att tala om för kammaren att vår smörexport tUl harvarit dubbelt så stor som vår import från . Det hade ju varit bra att fåveta det också, så att man hade fått en fullständig bUd av situationen. Jagupprepar: Vår export av smörhar varit dubbelt så stor som importen från . Men att vi har kunnat fåbort det här förlustbringande smöröverskottet tror jag inte några aktivajordbrukare är ledsna för, utan det hälsar man säkert med tUlfredsställelse. har vi aUtså blivit av med smöröverskottet, men istället har vi fått ett ökat spannmålsöverskott, och det får vi försöka göraoss kvitt utan att kunna tjäna så värst mycket pengar på det. Vad som inträffarär aUtså att överproduktionen av mjölk, som huvudsakUgen har gått tiUsmörproduktion, har försvunnit, att spannmålsproduktionen har ökat medåtföljande förlustbringande överskott och att den totala jordbruksproduktioneni stort sett har varit oförändrad. Om jag , oberoende av att en undersökning om metodemaför att beräkna självförsörjningsgraden pågår, ändå ger mig på en beskrivningav självförsörjningsgraden, så vågar jag, med ledning av de uppgifter jag har,påstå att den ligger meUan , för att ta tiU en bredmarginal. Självförsörjningsgraden Ugger inte men inte heUeröver 90; den Ugger där mitt emeUan. När man jordbruksutredningräknade med att vi var uppe i en 98-procentig självförsörjningsgrad, räknade manför högt. Man tog vid det tillfäUet inte alls hänsyn tUl den då existerandeimporten av frukt och grönsaker. Tar vi hänsyn till den, kommer vi fram tUlnågot , och självförsörjningsgraden har aUtsåvarit praktiskt taget oförändrad . Går man tiU de oUka produkterna och det tycker jag detfinns anledning att göra skaU man finna att vi i fråga om vete ärsjälvförsörjande till och i fråga om råg till . Vihar aUtså stora överskott. Även när det gäller foderspannmål har vi ett stortöverskott, som vi inte gärna kan göra oss av med om våra gränser avspärras förimport. Då har vi aUtså foderspannmål, som i viss mån kan ersätta detkraftfoder som vi eljest skaU importera. I fråga om sockret är självförsörjningsgraden rätt låg,men det har beslutat. I och med att vi har antagit det internationeUasockeravtalet har vi förbundit oss att ha en sockerproduktion som gör osssjälvförsörjande tiU . Resten har vi lovat att köpa utifråntUl priser som Ugger över världsmarknadspriset som en Uten del i vårtutvecklingsbistånd. Här har vi alltså en låg självförsöijningsgrad som visjälva har fastställt. Går jag så över till att se hur vi har det ställt medmjölken, finner jag att vi är självförsörjande beträffande smör tiU 109procent, mjölkpulver tiU och ost till 8485 procent.Konsumtionsmjölken är det inget som helst tvivel om. Får jag nämna att , som är den sämsta mjölkmänaden, då produktionen är ungefär 60 procentlägre än i junijuU, hade vi en invägning av 175 mUjoner kg, och vi konsumerade105. Det finns aUtså ingen som helst risk för konsumtionsmjölken, inte ensunder en sådan lågperiod. Dessutom pågår det ju ett intensivt arbete för attutjämna mjölkproduktionen över , och vi kan nog räkna med en rätt storframgång därvidlag aUteftersom vi får större enheter inom mjölkproduktionen. Ser jag påproduktionen av kött, finner jag att vi är självförsörjande den 21 aprU 1971 den 21 aprU 1971 när detgäller nötkött tUl och fläsk en bra bit . Ägg harvi så att vi klarar oss gott och väl. Det är riktigt att vi behöver importera 400 mUjoner kUooljekraftfoder och fiskmjöl. Men då får man inte glömma att vi har en export avfodersäd med ungefär samma kvantiteter. Jag är medveten om att det inte harsamma värde då man använder detta som fodermedel. Men här har vi aUtså enlageruppbyggnad. Hur stor den behöver vara får vi veta, i Skegrie,när utredningen är klar. Jag sammanfattar, herr talman, med att säga att det intefinns någon anledning att ge det svenska folket en bild av att vi har enhopplös situation och att vår beredskap på Uvsmedelsförsörjningens områdeskulle vara så förtvivlad. Det område där produktionen har gått ned mycketkraftigt är alltså mjölken det erkänner jag men vi behöver inte ha någrabekymmer för det. I den jordbruksuppgörelse som är i sikte, har man ägnathuvudintresset åt mjölken. Och den väsentUga höjningen kommer ju att läggas påmjölken. Med hänsyn även tiU detta och om accepterar det förslag somvi kommer med finns det alltså ingen som helst anledning tiUbekymmer för vår Uvsmedelsbe-redskap. HerrHANSSON i Skegrie (c): Herr statsrådet rörde sig i huvudsak på det område som vUket jag påpekade tidigare inteär det viktigaste, nämUgen hur dagens situation ser ut. Jag sade att detta inteär det viktigaste, utan det är hur den situation ser ut som uppkommer närgränserna är stängda. Det är ju därför vi har beredskapslagring, och vi måsteha klart för oss att den situationen kan inträffa. Hur stor produktionen fördagen än är, så är den som jag sade med säkerhetotillräckUg vid en avspärrning. Det gäUer aUtså inte dagens situation utan vad vi skaUdiskutera är: Hur har vi det ställt vid en avspärrning? Herr statsrådet säger att vår beredskap har förbättratssedan i fjol. Det skulle vara intressant att höra på vad sätt den harförbättrats. Det lär vara ytterUgt små lagerökningar som har åstadkommits omjag är riktigt underrättad är det sådana lagerökningar som har relativt litenbetydelse. I varje faU har ju inte beviljat några summor för dennaberedskapsökning när det gäller, som jag sade, produktionssidan. Man avslogförslaget om de 50 mUjonerna , och man har icke anvisat någonting iår. Vi behöver anvisa 50 mUjoner för att bygga uppen tiUräckUg beredskap. Resonemanget håller aUtså inte, men det skulle varaintressant om herr statsrådet viUe fortsätta att tala om detta att vårberedskap har förbättrats och lämna oss besked om på vad sätt det har skett.Vad är det för varor vi har köpt och hur mycket har vi fått in som på detsättet förbättrar situationen? Nej, jämför man situationen för dagen med fjolårets, såfinner man att situationen är betydUgt sämre. Herr statsrådet säger att vi har en utrediung på gång. Ja,varför har vi det, om beredskapen är bättre och håller på att ytterUgareförbättras? Det antyder väl att vi inte är säkra på att vi har rätt bedömtsituationen. Det finns ingen anledning, säger herr statsrådet, attskrämma konsumentema, därför att produktionen har inte förändrats den harinte sjunkit. Jag sade ju ganska tydligt ifrån att den produktion vi har både på vegetabUiesidan och på animaUesidan är i högre grad beroende avimporterade produktionsmedel än vad den någonsin har varit. Och om deproduktionsmedlen bortfaUer eUer krympes kommer återverkningen på produktionenatt bli kraftigare än vad den hade varit . Vi kan, säger herr statsrådet, själva sätta i gång medproduktion av förnödenheter. Det var väldigt intressant att höra att vi har detså bra förspänt! När vi har ökat användningen av konstgödsel med ungefär 75 och vi i huvudsak bygger på importerade kvävemedel m. m.,hur skulle vi då snabbt få fram en egen produktion? Varifrån skuUe vi taråvarorna för att sätta i gång den produktionen? Varifrån skuUe vi ta fosforntUl produktionen av de nödvändiga fosforgödselmedlen och varifrån skuUe vi takaUet, när vi inte har lager så det räcker? Och varifrån skuUe herr statsrådetta proteinfodret? Herr statsrådet säger mycket betämt att spannmålen kan viutnyttja i StäUet för de importerade fodermedlen. Men det är en väldig skUlnad,herr statsråd, på proteinhalten i vårt korn och i importerat kraftfoder. Det ärinte antalet foderenheter vi har problem med utan det är äggvitan i fodret,proteinet, som är det aUt avgörande. Det är där svagheten Ugger hos oss.Mjölken håller som sagt på att minska. Enligt de uppgifter jag fått kommerefter augusti månad ingen skummjöUc att gå i retur tUl producenterna föruppfödning av kalvar, och då faller där bort en proteinkäUa. Hur skaU vi ersätta den? Nej, det är inte så lätt, som herrstatsrådet gör gällande, att utan vidare gå över tiU att själv producera debortfaUna importvarorna. Sedan berörde herr statsrådet ytterst litet minskningen avmjölkproduktionen, en minskiung som jag uppfattar som mycket besvärande. Vi äri dag nere i en mjölkproduktion på 2 , och experterna säger att dennedre gränsen bör Ugga vid 2 . Jag tror inte heUer att den förbättringav mjölkproduktionens lönsamhet som man nu överlägger om kommer att stoppa dennedåtgående kurvan. Vi kan vara säkra på att kurvan kommer att fortsätta nedåtännu ett stycke, innan den eventueUt bromsar upp. Och vUl man ha den att vändauppåt igen, måste det vidtas andra förbättringar på mjölkproduktionens områdeän dem vi diskuterar. Jordbruksministern talade vidare om attspannmålsproduktionen har ökat; där Ugger vi nu isjälvförsörjning, sade han. Men under en avspärrning kan vi väl inte bara ätaspannmål.