prot · FU0972 · 1971-12-31 00:00:00 — Men jag har också framhåUit att detta är frågor där detär angeläget att finna former för en effektiv samverkan. Vi måste i framtidenge icke minst skyddsombuden ett ökat inflytande, och arbetsmiljöutredningen harsig bl. a. förelagt att utforma förslag tUl ny lagstiftning på detta område. Att dessa frågor kopplar tUl vår allmänna instäUning tUlarbetslivet behöver jag mte särskUt framhålla. talade om ungdomen.Jag hade i mitt anförande anledning att framhåUa, att en av de kanske allraviktigaste frågorna blir arbetsmiljöfrågorna även i det härperspektivet. Skall vi kunna göra bl. a. sysselsättningen inom industrinattraktivare för ungdomen och det är angeläget måste också arbetsmiljön iväsentlig grad förbättras och förändras. Jag är, låt mig säga det, övertygad omatt vi går mot en renässans av hela yrkesarbetet, jag tror att vi kommer att fåuppleva det i olika avseenden under de år som följer. Vi har inte från den rörelse som jagrepresenterar kritiserat tjänstemän. En sak är de olika löneutspel som vi haranledning att kritisera. Dem skaU jag inte ta upp här. Vi diskuterar i dagarbetsmUjö och arbetarskyddsfrågor. Vi är medvetna om att på många arbetsplatser ställs äventjänstemännen inför problem där just miljöfrågorna spelar en stor roll.Jag vUl bara här stryka under att när vi talar om en förbättrad arbetsmiljö,ett utbyggt arbetarskydd etc, är det klart att det skaU omsluta alla. Det skallinte vara avgränsat tUl vissa speciella kategorier. Men att det inom vissaområden i arbetslivet måste sättas in alldeles särskUda insatser, vUl jagstarkt betona. Jagbegärde emellertid ordet för att framför allt stryka under en sak. Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. denreservation som står för berörs användningen av fondmedlen. Även idet anförande som här höll gick han in på denna fråga. Jag villtUl protokollet, fm talman, gärna anteckna vad jag har framhåUit ipropositionen, nämligen bl. a. att SAF vid remissbehandlingen har anfört attinstitutioner såsom för arbetarskydd och företagshälsovård,Bygghälsan, utan mera ingående prövning bör kunna bli tUlerkända sinbranschandel av de medel som inflyter tUl fonden. Jag framhåUer då: Jag haringen erinran mot att organisationer av den typ som Bygghälsan representerarkommer i fråga för medelstUldelning från fonden. Däremot anser jag inte attfördelningen av fondmedlen lämpligen bör ske utifrån principen att varjebransch inom näringslivet får viss andel av det totalbelopp som skaU delas ut. Här vUl jag bara understryka vad utskottet säger:"Det får ankomma på fondstyrelsen att närmare överväga prioriteringenmeUan olika aktiviteter Inom arbetarskyddet." Självfallet kan man tänkasig att en bransch såsom t. ex. stenindustrin kan komma i fråga i detta fall,om fondstyrelsen finner det angeläget. TUl allra sist vUl jag också nämna att jag i mitt tidigareanförande framhöll att åtgärderna för att underlätta industrinsinvesteringsverksamhet inrymmer en betydelsefull möjlighet att förbättraarbetsmiljön inom vårt näringsliv. Jag pekade på att i årets finansplan harframhåUits att regeringen ser stimulansen av industrUnvesteringarna såsom ettviktigt inslag i reformarbetet på arbetsmUjöns område. I många avseenden tror jag vi måste få en nysyn på de här frågorna. Regeringen är medveten härom. Den proposition vibehandlar är ett konkret uttryck för vår vilja tUl reformer på detta viktigaområde. HenENGSTRÖM (vpk): Vi har att behandla tvåutskottsbetänkanden som båda gäller arbetsmiljön det kommer sedan ettbetänkande från socialutskottet också. För min del hade jag inte tänkt delta iden här debatten, men för klarhetens skull vUl jag ändå säga ett par ord medanledning av vad sade om utbildningen av skyddsom bud. är det naturUgtvis Utet olyckligt att man i en delmotioner ibland får vissa delyrkanden behandlade i ett speciellt utskott medandäremot de flesta andra yrkandena behandlas i ett annat utskott. Därigenom kandet hela lätt framstå som Utet skevt. Om man vUl ta seriöst på frågan om inrättande av ettfackligt institut i arbetsmiljöfrågor tror jag man bör läsa vad som står i vårmotion; där framgår det att skyddsombudens rättigheter har ett mycket intimtsamband just med utbUdningsfrågorna. Frågan om att stärka skyddsombudensStäUning på arbetsplatserna tas också upp i samma motion, men vad som särskiltbehandlas just i anslutning tUl frågan om det fackUga institutet ärutbUdningsfrågorna, där vi för vår del aUtså vill lägga den huvudsakligautbUdningen av skyddsombud i fackföreningsrörelsens egen regi. Vi tror nämligenatt detta skulle vara en riktig framkomstväg. Jag skallbe att tiU protokollet få läsa in vad som står i vår motion i Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. Stycket har rubriken . "För att fortlöpande kunna förbättra arbetsmiljön krävsen effektiv kontroll från de anställdas sida. Detta kräver kraftigt utökadefackliga resurser för verksamhet inom arbetsmiljöområdet. Stödet av en sådanverksamhet bör bli en högt prioriterad angelägenhet för arbetsmiljöfonden. Skyddsombud och facklig skyddsinspektör bör erhåUaobegränsad inspektionsrätt inom sitt verksamhetsområde. Detta bör ocksåinnefatta rätten att granska planerade produktionsförändringar från arbetsmiljösynpunkt. Skyddsombuden bör erhålla rättighet att ensidigt och närsom helst påkaUa inspektion av statlig myndighet samt självständigt låta utförabehövliga mätningar. Skyddsombuden bör erhålla rättighet att beordra arbetetsavbrytande i fall där allvarliga hälsorisker kan misstänkas. Sådana avbrott börgälla tUls statlig myndighet inspekterat arbetsplatsen. Sådana avbrott får inteinnebära någon lönereduktion för de anstäUda. För att garantera utbfetalandetav löner bör en särskUd arbetsgivarfinansierad fond inrättas. Ur arbetsmiljöfonden bör anslag ges som helt finansierarinrättandet av ett institut i arbetsmiljöfrågor i fackföreningsrörelsens regi.Detta Institut bör få följande tre huvuduppgifter; Bedrivaforskning på arbetsmUjöområdet. Organisera ochleda utbildning av skyddsombud. Dessa bör ha ingenjörsutbUd-nlng, och de skaU ha tUl uppgiftatt biträda skyddsombuden i deras arbete och bör liksom dessa ha obegränsadinspektionsrätt på arbetsplatserna." När det sedan gäller en sådan fråga som fackligaskyddsinspektörer har vi i en annan motion påtalat att den tekniskautbildningen självfallet skall äga mm vid de tekniska läroanstalterna. Detta ärju en sak som är oerhört väsentlig. T. o. m. på fackligt håU har man erkänt har kommit på efterkälken i vissa frågor därför att man alltför sent hartagit upp sådana saker som har samband med utvecklingen inom det modernaarbetslivet. Det var på ett mycket sent stadium som Landsorganisationentillsatte en egen medicinsk expert. Sedan vUl jag gå över tUl frågan om man skulle"splittra resurserna". Emellertid handlar det nog inte om attsplittra resurserna, utan det handlar i stället om en mycket medveteninriktning på att erhåUa den här paralleUaktivlteten från de anställdas egensida, därför att det är just den som saknas för att man skall kunna driva framen utveckling av arbetsmiljön som är i de anstäUdas intresse. Det skulle alltsåbli en UtbUdning och en verksamhet som skuUe vara fristående från sådanforskning och utbUdning som sker i andra institutioner och som måste hainfluerats av arbetsgivamas värderingar och, för att tala i klartext, mycketborgerliga värderingar från människor som till varje pris vUl slå vakt om detnuvarande samhällssystemet. Vi är för vår del övertygade om att vi inte vinnergehör för den här frågan , men vi tror att det avgörande är att vi påolika sätt kan skapa parallellorgan och stärka Ändring i lagen om yrkesskadeförsäkring, m. m. fackföreningsrörelsensresurser på det här området. Frågan kommer säkerligen tUlbaka i en eller annanform. Vi har blivit vana vid att vi varit de första attframföra vissa frågor, varpå vi blivit bortviftade, men när opinionen senareblivit mycket stark, har det visat sig att vi fått stor uppslutning bakom dekrav vi stäUt. Hen (): Det tycks ha förbigått att detfinns möjlighet att ur den här fonden lämna anslag även tUl fackföreningar förUtbUdning av skyddsombud. Kanske anslag kan utgå även till ABF-cirklar osv. Påståendet att det inte pågår en viss utbUdning avskyddsombud i facklig regi är inte riktigt. Jag har själv genomgått mångastudiecirkelkurser just i ämnet arbetarskydd, och dessa kurser har drivits ifacklig regi genom fackföreningarna. Här pågår aUtså en viss paralleUitet närdet gäUer UtbUdningen av dem som skall handha denna viktiga uppgift. Sedan tror jag mte att vare sig arbetarskyddsombudens eUeryrkesinspektörernas StäUning förändrar särdeles mycket om de utbUdas i arbetarskyddsstyrelsensoch arbetsmedicinska institutets regi eller inom ett fackligt institut. Här ärdet inte fråga om någon specieUt inriktad ideell utbUdning, utan det är frågaom utbildning för att göra människorna skickade att sköta en viss speciellarbetsuppgift. Jag är övertygad om att de kommer att ta lika allvarUgt på sinuppgift i vUken regi UtbUdningen än har skett. Hen (vpk): Det är klart att jag är medveten om att man urdenna fond kan ge anslag också för ett sådant ändamål. Men då är vad som tasut ett blygsamt belopp. Enbart en sådan utbUdning i fackföreningsrörelsensegen regi helt opåverkad av arbetsköparnas inflytande och där man måste taloss folk och betala dem för förlorad arbetsförtjänst kostar betydandesummor. Men sedan har vi, , uppenbarligen olikameningar om värdet av denna utbUdning. Jag anser att värdet ligger i att manbygger upp paraUeUorganisationema, medan har den uppfattningenatt man skall låta de organ som hittUls skött denna sak arbetsmedicinskainstitutet och andra - svara för inriktningen på det här området. Jag är förmin del djupt oense med i fråga om en sådan inriktning,eftersom jag inte tror att det blir något tillfredsställande resultat av dethela. Överläggningen var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 1 av i ,och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nr 72 begärt votering upplästes och godkändes följande voterings- den proposition; 28aprU1971 Den som viU att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemstäUan Andnng i lagen om i betänkandet nr 17 punkten D röstar ja, yrkesskadeförsäk- den det ejvUl röstar nej. ""' '" '" Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Punkterna E och F Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkrlngsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 17 punkten G röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 3 av herrar Ringaby och i , ochförklarades Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 17 punkten I röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av henar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Fröken () anmälde att honavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. § 3Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagares stäUning inomtilläggspensioneringen betänkande nr 19 i anledning av motioner angåendedeltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagares ställning inomtiUäggspensioneringen. I ettsammanhang hade behandlats 1) motionen1971:97 av m. fl., i vilken hemstäUts att i skrivelsetUl Kungl. skulle anhåUa om skyndsam prövning samt förslag rörande ensådan reformering av berörda regler Inom tUläggspensioneringen att den nuvarandedisproportionen mellan avgift och förmån för deltids- och korttidsanställdasamt låginkomsttagare avlägsnades i enlighet med vad i motionen anförts, 2) motionen1971:701 av fröken i m.fl., i vUken hemstäUts att riksdageni skrivelse tUl Kungl. Maj:t skuUe anhålla om skyndsam utredning med sikte påatt åstadkomma större rättvisa inom ATP-systemet för dem som inte kommit upp ipensionsgrundande inkomst men för vUka arbetsgivaravgift ändå erlagts, 3) motionen1971:722 av herrar och i , i vUken hemstäUts attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. skulle anhåUa om förslag tUl sådanreformering av ATP-systemet, att den nuvarande disproportionen meUan avgifteroch förmåner för del- och korttidsanställda avlägsnades. A. att motionen 1971:97, såvitt avsåg sambandet mellanavgift och förmån inom tUläggspensioneringen, motionen 1971:701 och motionen 1971:722 inte föranledde någon åtgärd, B. att motionen 1971:97, såvitt avsåg trettio- ochfemtonårsreglerna, inte föranledde någon åtgärd. 1) vid utskottets hemställan under A av herrar Ringaby(m), i Nennesholm (c), Mundebo (fp) och i (m) samt fröken (), i (c) samt fröken (), som ansett att utskottet under A bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1971.97, såvitt avsågsambandet mellan avgift och förmån inom tUläggspensioneringen, och motionen1971:722 samt med anledning av motionen 1971:701 i skrivelse tUl Kungl. Maj;themstäUde om sådan reformering av ATP-reglerna att den nuvarandedisproportionen mellan avgift och förmån för deltids- och korttidsanställdaundanröjdes, 2) vid utskottets hemstäUan under B av iNennes holm, fröken och i (alla c), som ansett att utskottet under B bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:97, såvittavsåg trettio-och femtonårsreglerna, i skrivelse tUl Kungl. hemstäUde omutredning i enlighet med vad reservanterna anfört. Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen FrökenBERGSTRÖM (fp); I motionerna 722 och 97 hemstäUs om enreformering av ATP-regJema. Avsikten med en sådan reformering är att åstadkommaen ökad överensstämmelse mellan avgifter och förmåner för personer som harkorttidsanstäUning eUer deltidsanstäUning. Reservationen 1 ansluter sig tUldenna hemställan, som avstyrkts av utskottsmajoriteten. I utskottets betänkande fastslås på s. 2 att avgift förATP i en del faU erläggs utan att inkomsten blir pensionsgrundande. Ibetänkandet redovisas två typexempel på hur det kan se ut under sådanaförhållanden. En studerande t. ex. som tar arbete över sommaren eller enhemarbetande make som tar arbete utanför hemmet för en kortare del av året kanaUtså råka ut för att ATP-avgift betalas utan att pensionsförmån tiUgodoräknasför inkomsten. Förklaringen tUl detta förhåUande framgår också av betänkandet,där det på s. 4 heter, vUket jag citerar, "att man vid beräkning avpensionsgrundande Inkomst alltid avräknar ett helt basbelopp men att man vidfastställande av avgift gör avdrag med mindre än ett basbelopp, om denförsäkrade varit deltids- eller korttidsanstäUd och alltså inte arbetat fulltid ". Utskottsmajoriteten menar att denna brist påöverensstämmelse mellan avgift och förmån inte går ut över den försäkrades rätttUl pension i och med att korttids- eUer deltidsarbetande, som har inkomst somöverstiger basbeloppet, får rätt tUl pension. Vi reservanter är medvetna om är pensionsberättigad så snart en inkomst överstiger basbeloppet. Vad viemeUertid här syftar på är sådana inkomster som inte Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen går upptUl basbeloppet. Vi menar att erläggande av avgift bör vara förenad medpensionsrätt även i de fall då inkomsten för korttidsarbetan-de understigerbasbeloppet. Det är tänkbart att man, om man gör en översyn av dessabestämmelser, ändå inte kan nå full överensstämmelse meUan avgift ochpensionspoäng, men man bör sträva efter en så stor överensstämmelse sommöjligt. Många personer som kan vara berörda av detta kanske arbetar på deltidunder en mycket stor del av livet med en inkomst som understiger basbeloppet.De kommer därför mte upp i de av förvärvsarbete som krävs för att manskall få full pension. För dessa personer skuUe det vara av betydelse om dekunde få tUlgodoräkna sig pensionsrätt även för Inkomst som ligger underbasbeloppet. Även en låg pensionspoäng kan för personer med låg inkomst ochparentetiskt kan jag säga att många deltidsarbetande inte kommer upp högt påinkomstskalan - innebära ett välkommet tUlskott tUl folkpensionen. I motion nr 722 ges exempel på förhållanden som kanmedverka tUl att deltidsarbete är det lämpligaste och det enda möjliga. DetskuUe kunna lämnas fler exempel på detta, men jag viU bara i detta sammanhangframhåUa att det troligen kommer att bli åtskUligt vanligare meddeltids- eUer korttidsarbete än det är . Jag vUl nämna att vi häri landet 1969 hade över 70 000 män och över 240 000 kvinnor som arbetade mindreän , och det är siffror som har fåttfram i sina arbetskraftsundersökningar. Man kan anta att det bland dessadeltidsarbetande med en arbetstid finns många som haren inkomst understigande basbeloppet för vUka ATP-avgift inbetalas trots att deinte får rätt tUl ATP-pension på denna inkomst. Jag ber härmed att få yrka bifaU tiUreservationen 1 vid betänkandet. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c): Det är för oss alla en viktig uppgift atttUlse att samhäUet garanterar de äldre en god trygghet och en rättvis del avstandardförbättringen. Därför är ett pensionssystem, vars konstmktion är sådanatt det mer tar hänsyn tUl de äldres behov i det dagsaktueUa läget än derasinkomster under gångna tider, väsentligt. AUtför många pensionärer som undersin aktiva tid tUlhört låginkomsttagarna upplever pensionsförmånerna somotUlräckliga. Huvudvikten i pensionssystemet måste läggas vid folkpensionerna,som har den största betydelsen för dessa gmpper. Därför har vi I dettasammanhang infört pensionstUläggen och de kommunala bostadstUläggen. Om man inom folkpensioneringen eftersträvar att görasärskilda insatser för dem som har den sämsta ekonomiska situationen, har mandäremot inom tUläggspensioneringen gjort en inkomstgradering, som ger de minstapensionsbeloppen tUl den som under sm aktiva tid också tjänat minst, utan attnågon med fog därför kan säga att dessa människor för samhäUet idess helhet inte skulle ha utfört en lika betydelsefull insats som de vUkaunder sin aktiva tid haft större inkomster och med anledning därav också harstörre pension, I enlighet med de regler som gäller förtilläggspensioneringens finansiering erlägger arbetsgivarna för korttids- ochdeltidsanstäUda betydande avgifter tiU pensioneringen utan att fördenskuU deanställda erhåller pensionsrätt. Av väldigt många anställda uppfattas dettahelt naturligt som klart otUlfredsstäUande. Det framgick av fröken tal att väldigt mångamänniskor söker sig ut på arbetsmarknaden för korttids- ochdeltidsanstäUning, och med de ambitioner man har här är det väl troligt att detantalet kommer att öka. Därför är det väsentligt, anser vi fråncenterns sida, att se över reglerna på detta område. Utskottsmajoriteten sägeri betänkandet att det är omöjligt att tiUmötesgå kravet om en ändring avtUläggspensioneringens finansieringssystem därför att det grundar sig på enfördelningsmetod. Jag vill, herr talman, bara säga att det är inte någotrenodlat fördelningssystem vi har utan ett på väsentliga punkter modifieratsådant. Jag viU bara peka på 65-årsregeln och principen med basbeloppet. När nu erfarenheterna har visat att det nuvarande systemetinte innebär en rättvis avvägning mellan avgifter och förmåner inom tUläggspensioneringensram, anser vi från och det kommer tiU uttryck i motion nr 97 av herrJonasson m. fl. - att det är tid att göra en översyn. Därför föreslås imotionen att hos Kungl. hemställer om att denna översyn göressnarast. De s. k. 30- och 15-årsreglerna är också tyvän utformadeså att de i flera fall missgynnar låginkomsttagarna. De som tidigt kom ut iarbetslivet och har gjort en arbetsinsats som sträcker sig över kanske 45 och50 år får arbeta in avgifter tUl försäkringen men får inte räkna sig tUl godomer än 30 Intjänta år. Ofta är också detta människor med låga inkomster. Mångaav dem har ett tungt och kroppsligt påfrestande arbete, varför deras inkomsterunder av deras aktiva arbetsliv ökar mycket sakta ellerkanske t. o. m. minskar, under det att andra människor i slutet av sin aktivatid har en brant stigande inkomstkurva. Även här borde, anser vi, en utredningkomma tUl stånd som syftar tUl att eliminera de nämnda orättvisorna. Jag vUl kort och gott med det anförda yrkabifaU tiU de reservationer som är fogade tUl socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 19. Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen I reservation nr 1 tiUsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 19 yrkas att i anledning avmotionerna 97 och 722 i skrivelse tUl Kungl. Maj:t måtte hemställa om en sådanreformering av ATP-reglerna att den nuvarande disproportionen meUan avgift ochförmån för deltids- och korttidsanställda undanröjes. Jag tycker att det kanvara på sin plats med några ord om nu gäUande regler för avgifter tUltUläggspensioneringen. När detgäUer inkomst av anstäUning erlägges avgifter av arbetsgivaren Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen enligt enfaststäUd procentsats. Då det är fråga om inkomster av annat förvärvsarbetebetalar den försäkrade själv in sin egenavgift. Genom avtal mellan parterna iett arbetsförhållande kan överenskommelse träffas om att viss inkomst kanlikställas med inkomst av anstäUning även om denna enligt gällande regler inteutgör anställningsinkomst. Avgifterna beräknas i princip på inkomster, somöverstiger basbeloppet, som är , upp tUl 7,5 gångerbasbeloppet, som utgör taket för pensions-gmndande inkomst. Det förtjänar att påpekas att avgifter inte inbetalas förvarje enskild Individ, utan det sker i huvudsak på följande sätt;arbetsgivaravgiften beräknas på den sammanlagda lönesumman minskad medprodukten av basbeloppet och antalet anstäUda. Den som har varit anstäUd heltid räknas såsom en anställd, den som varit anstäUd på hel tidunder en månad såsom en tolftedels anstäUd och den som varit anstäUd på halvtidunder som en halv anställd. Jag vUl ta upp detta som exempel på hurberäkningen sker. Dessa regler kan i vissa faU leda tUl att pensionsavgifterlägges av arbetsgivare utan att motsvarande pensionspoäng tUlgodoföres denanstäUde. Men vi skall ha i minnet när vi ser på dessa bestämmelser, atttUläggspensioneringen bygger på ett fördelningssystem, och det är på grundhärav inte möjligt att åstadkomma en absolut överensstämmelse mellan inbetaldavgift och tiUgodoförd pensionspoäng. Ett genomförande av föreslagna ändringaranser utskottsmajoriteten kan komma att äventyra de stora fördelar, som ärförenade med tUläggspensioneringens enhetliga uppbyggnad. Det är därför viktigt att slå fast att i de fall detföreligger bristande överensstämmelse mellan avgifter och förmåner går det inteut över den försäkrades rätt till pension. Man kan få den uppfattningen, närman hör reservanterna yttra sig i frågan här i kammaren.