prot · FU0971 · 1971-12-31 00:00:00 — Enligt vad jag och de sakkunnigabedömare som jag har haft tUlfälle att kontakta förstår motsvarar en ökning med400 poUstjänster Icke den brottsutveckling som vi har upplevt, utan vi har hären minussiffra. Då säger man: Men föreslår ändå statsrådet enförstärkning med 400 poUstjänster. Det måtte väl ändå vara något! Vi befinneross emeUertid åter I det läget att vi kommer att få en arbetstidsförkortning,som rent matematiskt slukar över 600 polismanstjänster. Här har vi aUtså ettminus på 200 tjänster. Mot den bakgrunden måste jag självfallet, herr talman,säga, att det förslag som de borgerUga representanterna i utskottet enats om,en förstärkning med 325 tjänster, i och för sig mte är vad man skulle önskasig. Men vi menar att man måste bryta Lokala polisorganisationen, m. m. Lokala polisorganisationen, m. m. måste man börja med att successivt verkligenförstärka poUsens resurser, och det vi föreslår är således ett nettotiUskott. Beträffande påståendet att utgifterna skulle ha fördubblats vlU jag säga att också detta är en sanning medmycket stor modifikation. Det totala anslagsbeloppet för /66 var535 miljoner. Men om man avräknar bidragen tiU kommunerna, som utbetalades försista gången under det budgetåret, kvarstår av den siffran bara 473 mUjoner.Anslaget för /71 uppgår tlU 993 mUjoner, men från det beloppetskaU man dra 170 mUjoner för hyror och lönekostnadspålägg, som påfördes ibudgeten 1969/70 men som inte redovisats under detta anslag. Kvar bUrendast 823 miljoner. Om man sedan tar hänsyn tUl penningvärdeförsämringen, sombör beräknas tUl för , kvarstår endast 658 mUjoner. Dåblir ökningen inte en fördubbUng utan . Den här utläggningen är kanske litetröttande, men jag har med siffror velat belysa att vi bör ta uppgiften om enfördubbling av anslaget med en stor nypa salt och konstatera att ökningen viden riktig matematisk beräkning mte ens uppgår tiU . Jämför man dennaökning med brottsutvecklingen, förstår man att satsningen från justitiedepartementetssida inte varit tiUfredsställande. Det är heUer inte tUlfredsstäUande attStockholmspoUsen nu inte längre inom preskriptionstiden hinner utreda ens rättgrava brott där gärningsmannen är känd. Man får finna sig i att t. o. m. sådanabrott bUr preskriberade, trots att man vet vem gärningsmannen är. EgentUgen skulle jag väl inte kommentera statsrådetsInterpeUationssvar, men jag vUl ändå göra det på ett avsnitt, därInterpellanten själv inte har några synpunkter. Herr statsrådet sade: "Detmoderna industrisamhäUets utveckUng understryker nödvändigheten att angripasociala brister och orättvisor." Ja, det kan vara riktigt. Men jag sätterett stort frågetecken för att statsrådet för in den diskussionen när vi talarom brottsbekämpning. Jag känner igen formuleringen från det anförande somstatsminister höU i en interpeUationsdebatt med herrHedlund. Skulle det vara så att social ofärd är Uka med ökad brottsUghet, dåhar vi inte haft en välfärdsregering här i landet. Eftersom brottsUgheten Isynnerhet har ökat så kolossalt, måste det vara någotfel på regeringens sociala välfärdspoUtik. Eller också stämmer inte detresonemang som förs, och jag tror mera på den senare förklaringen. Kanske borde jag gjort det något tidigare menlåt mig få konstatera att den belastning under vUken poUserna arbetar i sinyrkesutöviung inte blir mindre av att de tvingas att i så stor utsträckningtjänstgöra på övertid. Vi har konstaterat att 2,1 mUjoner övertidstimmar fuUgjordesförta året. Det kostar 49 mUjoner kronor och motsvarar 1 000 poUsmän. Av dessa2,hänför sig inte mindre än 125 000 tUl denarkotlkabekämpande enheterna. Vi har alltså från den borgerUga sidanmarkerat att den trend som har varit måste vända, vi måste få ett nettotiUskottav polismän. Det är det vi för fram i vår reservation under punkten 8. densynpunkten hör självfaUet också logiskt en förstärkning av anslagen Nr 71 tUlmotorfordon och tUl utrustning som är upptagna under punkterna 9 Onsdagenden och 13.Jag vUl, herr talman, med detta yrka bifaU tUl reservationen 2 vid 28 aprU1971 HerrERNULF (fp): nisationen, m m. I det avsnitt som vi nu behandlar,poUsväsendets lokala organisation, föreligger två reservationer som ärgemensamma för , och moderata samlingspartiets ledamöter ijustitieutskottet. har redovisat motiven för reservationema,och jag kan därför här begränsa mig tUl en del kompletterande synpunkter. Vi har hört och vi vet attbrottsligheten oavbrutet har ökat . Det väckte därför endel uppmärksamhet när brottsligheten de tre första kvartalen visade enminskning eUer åtminstone en stagnation siffrorna är ju ännu endastpreUminära men de förhoppningar som då väcktes byttes i besvikelse närsiffrorna för och för i stället visade enosedvanUgt stor ökning av brottsligheten. Man har diskuterat orsaken tUl fenomenet med minskningeneUer stagnationen av brottsUgheten de tre första kvartalen . Vi är välnu överens om att den väsentUga orsaken var den kampanj mot narkotikabrottslighetensom rikspoUsstyrelsen startade med en insats av bl. På kort sikt uppnådde man goda resultat. Narkotikalangningen trängdestiUbaka, och med all sannolikhet minskade också rekryteringen tlU narkotikamissbrukarnasskara vUket inte är minst väsentUgt. Härutöver minskade också eUer i varje fallstagnerade brottsligheten i allmänhet. Det gäUde då främst förmögenhetsbrotten. Orsakssammanhanget är väl rätt klart. Närnarkotikamissbruket i viss mån trängdes tUlbaka minskade också en del avdrivkraften för narkotikamissbrukarna att begå förmögenhetsbrott för att på detsättet skaffa medel tiU mköp av narkotika. Det är verkligen att beklaga att poUsens resurser interäckte tUl för att fortsätta denna omfattande kampanj mot narkotikalangarna.Man hade inte resurser att fortsätta, och resultatet lät heUer inte vänta påsig. Vi vet att brottsligheten därefter fortsatt att stiga extra snabbt. Denna erfarenhet visar klart att en ökning av poUsensresurser kan ge resultat i brottsförebyggande syfte. Erfarenheten visar ocksåatt det måste vara fråga om långsiktiga, personalkrävande åtgärder. Slutsatsenkan inte bU annan än att det är nödvändigt att öka poUsväsendets resurser isådan grad att det på ett tUlfredsstäUande sätt kan fyUa de uppgifter somsamhället har lagt på det. har ju brottsligheten nått en sådan omfattning - dettycker jag vi kan vara överens om att det är nödvändigt att samhäUet äntUgensamlar sig tUl motåtgärder som ger resultat. Bland dessa åtgärder är en viktigfaktor just en ökning av polisens resurser för brottsbekämpning ochbrottsförebyggande verksamhet. Jag frågar mig ibland om man inte, som iStockholm framhöU, också skulle beakta de rent samhällsekonomiska aspektema. Lokala polisorganisationen, m. m. brott sombegås vållar mte bara andra människor lidande, de är också en samhällsekonomiskbelastning av stora mått. Det kan väl hända att vid deöverläggningar som föregår budgeten skulle vara mera lyhört för sådana härekonomiska överväganden, som ju tillhör det departementets specialområde. Engemensam beredning meUan och , där mangjorde en kalkyl på vad det kostar att ha denna brottslighet i förhåUande tillvad det skulle kosta att möta den med adekvata och resultatgivande åtgärder,kanske skuUe kunna ge en annan utdelning i budgeten. Man kan en smula drastiskt Ulustrera våra åtgärder motbrottsligheten med en bUd av en eldsvåda som sprider sig från den ena byggnadentiU den andra. Man sätter m ett antal brandsoldater med vattenslangar menaUtför få för att hindra spridningen av elden. Visst gör vi en hel del. Viskaffar fram slangar och brandsoldater. Det är bara det att vi gör det inte isådan omfattning att vi kan hindra branden från att fortsätta att sprida sig.Ett sådant förfarande kan inte betecknas som särskUt rationellt. Var och enskulle säga att ni måste väl ändå se tiU att skapa fram resurser så att niåtminstone stoppar brandens utbredning för att tlU sist få den släckt. Men närdet gäller brottsbekämpningen är sådana resonemang tydUgen inte aktuella. 1varje faU ger de Inte utslag i samhäUets åtgärder, ty det är att märka att viunder och mer har hört från regeringens sida vUka åtgärder man vidtar.Visst vidtar man en hel del åtgärder, men eftersom brottsligheten fortsätteratt öka kan det enkelt konstateras att åtgärdema är otUlräckUga. Dessutom är poUsens arbetsbelastning ocharbetsförhållanden sådana att det är rent otUlständigt att en arbetsgivareutnyttjar en grupp på detta sätt utan att vidta resoluta åtgärder för att geden erforderUga resurser. Det har talats här om övertidsarbetet, ochjustitieministern är också medveten om den stora sjukskrivning som förekommerbland poUsmännen efter betydande övertidsarbete. Ett exempel tUl som visar att en insats i poUspersonal kanha betydelse just för brottsförebyggandet, som kanske är ännu viktigare änbrottsbe-kämpandet, är de försök med omfattande trafikövervakning som gjordesoch där resultatet kom i form av sparade människoUv, i form av sparade svårapersonskador. Jag tycker att det också är en faktor som man måste ta hänsyntUl. När justitieministern säger att man har satsat mycketpersoneUt och även i andra avseenden på poUsväsendet så är det riktigt. Men iförhåUande tUl ambitionsnivån, som lägst bör vara att motverka ökningen avbrottsUgheten medan en höjd ambitionsnivå bör vara att minska brottsUghetentiU rimUg omfattning så har ändå satsningen uppenbarUgen varit för Uten, årefter år. Därför är det inte godtagbart att hänvisa tUl vad man har gjort. Manmåste också visa att vad man gjort har lett tiU ett godtagbart resultat. Ochhar det visat sig år att det inte gör det, måste regeringen komma medförslag som åtminstone har utsikt att ge det åsyftade resultatet. Om vi räknar med arbetstidsförkortningarna som har skettefter förstatUgandet av polisväsendet och om vi tiU detta lägger ökningen avantalet brott och mot detta sätter den ganska begränsade ökningen av poUsväsendet,då är det i reaUteten en aUt mindre satsning som gjorts mot brottsbekämpningenpå polisväsendets område. Vi tror givetvis inte att de ytterUgare något mer än 300poUsmans-tjänster som vi föreslår löser problemet, men vi har I radansett att utbyggnaden måste ske i hastigare takt än regeringen föreslår, ochdet är den ståndpunkten vi vidhåller. VI kan mte ta igen aUt med en gång, menden uppfattning vi år har givit uttryck för är att utbyggnadstakten ifråga om poUsväsendets resurser är oroande långsam. Det är därför som vi även iår återkommer med en reservation om ökade anslag tUl poUsväsendet. Jag ber, herr talman, med dessa ord, eftersom vi nu endastfår ställa yrkanden beträffande punkten 8, att få yrka bifaU tiU reservationen2. Lokala polisorganisationen, m. m. HerrPOLSTAM (c): Jag vUl i likhet med fm säga att det glädeross inom utskottet att det är så många utanför utskottet som är intresserade avde här frågorna. Den här debatten har kanske, som det har framhåUits, fått ennågot sned inriktning genom att den I stort sett kom att föras I anslutning tUlInterpeUationssvaret. Jag skaU i alla faU försöka att på något sätt kompletteradet som har sagts här och försvara den instäUning vi har inom . Vi har väckt en partimotion, nr 328, där vi yrkat påytterUgare 225 poUsmanstjänster för den lokala polisorganisationen. Det var välnärmast det budgetpoUtlska läget som avhöll oss från att då gå längre.Emellertid har ju sedan motionstidens utgång i årrikspoUsstyrelsens preliminära statistik blivit känd. EnUgt vadstatsrådet sade har antalet brott ökat med 18,8procent, medan rikspoUsstyrelsen uppgav . Jag vet inte vUket som ärdet rätta. Ökningen skuUe i aUa fall totalt röra sig om meUan 80 000 och 81 000brott. Det totala antalet brottsbaUcbrott är enUgt rikspolisstyrelsensuppgifter exakt 532 021. De grova brotten har ju ökat mest, och det har framhålUtstidigare. Jag skaU bara nämna att antalet kassaskåpsbrott ökade med 52,8procent, grova rån med användande av skjutvapen och checkbrottmed . Det är sant att det också fmns glädjeämnen; narkotikabrotten de kända, får man väl säga har minskat liksom förfalskningsbrottenmed . Det finns i alla faU någon glädjande statistik. FaUen av grovmisshandel har också minskat med 80 eUer , men detta uppvägs av attden ringa misshandeln har ökat med ungefär samma siffror. Om jag hänvisar tiU den utveckling som skett i tunnelbanani det har ju nämnts här att utskottet skriftUgen har uppvaktats omdetta av AB lokaltrafik med dess chef i spetsen liksom denpoUtiska terrorverksamhet som vi på ett så makabert sätt blivit påminda om förkort tid sedan har jag kanske tUlräckligt motiverat varför även vi icenterpartiet ansett oss tvingade att i utskottsbehandlingen gå längre än vadvi gjort i vår partimotion och hemställa om en ökning av antaletpoUsmanstjänster med 325 i stället för 225 i förhåUande tiU vad Kungl. Maj;thar föreslagit. Vi har alltså anslutit Lokala polisorganisationen, m. m. oss tiUden gemensamma borgerUga reservationen på denna punkt. Om man ser på fördelningen av den totala ökningen, omreservationen skuUe bifaUas, dvs. de i propositionen föreslagna 400 och därtiUde nämnda 325 tjänsterna, på de 119 poUsdlstrikten finner man, att det blir igenomsnitt sex tjänster per distrikt. Det innebär åtminstone med denfördelnlngsprmclp som angivits av rikspoUsstyrelsen och även av Kungl. Maj;t att åtskUliga distrikt Inte kommer att få en enda mans poUsförstärkning. Trotsdetta genomförs en arbetstidsförkortning, och den måste på något sättkompenseras. De tjänster som finns och de som är äskade skaU i stortsett användas för trafikövervakning, för utredningsarbete, för yttre övervakningoch för spaning. Statsrådet tog själv upp omorganisationen i sittInterpeUationssvar. Personligen hoppas jag att den skaU leda tiU att en delredan befintUga tjänster skaU kunna frigöras för rent poUsiära uppgifter. Hadeinte denna omorganisation gjorts, så torde antalet nya tjänster ha behövt varamycket större. En fråga som kan tas upp här är behovet av ökadhastighetsövervakning på vägarna, när bashastigheten sänks tUl . Varifrån skaU man ta den personalen? har varit tyst när detgäUer sänkningen av bashastigheten, och det har tolkats så attrikspoUsstyrelsen varit motståndare tUl sänkningen. Det är väl förståeligt medhänsyn till det rådande personaUäget. Hur bUr det för övrigt med laglydnaden,om en någorlunda effektiv övervakning inte kan ske? Jag hade velat frågastatsrådet , men han är inte närvarande , om detta spörsmål harpenetrerats meUan och , innanfrågan om bashastigheten avgjordes. Och hur har man i så fall sett på detproblemet? En annan fråga, som har ventilerats , ärförhållandet poUsallmänhet. Jag skuUe vilja säga att där har man faktisktlyckats åstadkomma en betydande förbättring genom det arbete som utförts underett antal år med brottsförebyggande verksamhet I skolorna plus dentrafikundervisning som letts av poUsmän. Trafikundervisningen har i huvudsakbedrivits av lärarna, men poUsmän har kommit tUl skolorna och uppträtt iuniform mför eleverna. Det har skapats ett mycket gott förhållande där, som nogär av mycket större betydelse än vad vi i förstone tror. Det fmns hem med enviss negativ Inställning till polismännen och tlU poUsverksamheten över huvudtaget. kommer eleverna hem från skolan och har haft en personlig kontakt medpolismän och fått en annan bild än den som kanske har tecknats I hemmen givetvis Inte i alla hem men i vissa. Därför är denna kontakt mellan elevernaoch poUsmännen mycket värdefuU. Det är bara synd att poUspersonalen inte räckertill för detta utan kan stå tUl förfogande i betydUgt mindre omfattning än vadsom erfordras. Jag tycker inte att man bara skall vara negativ. I sådanahär debatter drar man gärna fram det mest negativa, men man får ju ändå erkännaatt det, som statsrådet har sagt, har skett betydande förbättringar sedanstaten övertog huvudmannaskapet för polisväsendet. 3 000 tjänster är ju bra,även om det inte är tillräckUgt det måste man i aUa faU konstatera. Att detmåste göras en avvägning av resurserna är fuUt förklarUgt, och det har jag fuU förståelseför. Men resurserna är ändå, som sagt, för små. Medsäkerhet kommer det senare i debatten att nämnas någonting om rekryteringen ochatt de äskanden som vi nu gör inte kommer att kunna rekryteringsmässigt.Det är mycket möjUgt att förhållandet är så, eftersom rekryteringen just nu ärbesvärUg; det är vi fullt medvetna om. Men här är det fråga omlöneförhandlingar som ändå bör kunna ge så pass mycket tUlrekryteringstjänsterna och tUl befordringstjänsterna så att poUsyrket bUr meraattraktivt. Då kanske de kvaUflcerade sökandena kommer. Ni skaU väl inte sealltför negativt och pessimistiskt på detta. Attvi måste ha mera folk tyder också, som nämnts, övertiden på. Den är ytterUgtpressande för poUsmännen . SedanskuUe jag vilja säga något om poUsbåtarna. Jag har väckt en motion i den frågani år Uksom , och det är bara att konstatera att utskottet gjort enganska välvUUg skrivning, som också jag anslutit mig tUl. Utskottet har talatom omdisponering av båtar från andra poUsdistrikt till de distrikt som ärutan. Jag tänker då på ostkusten; från NyköpingOxelösund ända tiU Karlskronafinns inte en enda poUsbåt, vilket innebär att Östgötaskärgården, Arkösunds ochTjusts skärgårdar, och hela mte har någon somhelst polisbevakning per båt. Jag kommer mte att yrka bifaU tiU min motion, menjag hoppas att utskottets skrivning resulterar i att i vaqe faU enomdisponering kan ske av båtarna så att även ostkusten söder om ochner tUl kan få bevakning. Därmed,herr talman, skaU jag Inte uppehåUa tiden längre utan ber att få yrka bifalltlU reservationen 2 i utskottets betänkande nr 5, som vi just nu behandlar. Onsdagenden 28 aprU 1971 , m. m. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Debatten här i kammaren har hitintills rört sig om polisväsendetäven vad gäller svaret på InterpeUationen och frågan. Helt naturUgt är det såatt åtskilUga av de saker som jag från början hade tänkt framföra redan harbUvit omnämnda, och därför finns det mte någon anledning för mig att återkommatlU dem. Jag hoppas att jag tiU fromma för kammarens tidsprogram skaU kunnaundvika att gå tiUbaka tUl sådana saker som redan diskuterats. JagvUl faktiskt anknyta tiU vad i sade i ett anförande påförmiddagen. Han sade ungefär att det inte bara är här hemma hos oss som vi harproblem med brottsligheten, utan det är någonting som finns också på andra håUi världen, och vi kan säkert förena oss och tlUägga tyvärr. Jag tror att detär oerhört viktigt att vi kommer Ihåg att så är faUet. Det gör mte saken bättrei och för sig för oss, och vi skaU inte heller faUa tiUbaka på detta ochunderlåta att vidtaga åtgärder. Men jag tror det är av största vikt att vikommer ihåg att vi är knutna tUl ett skeende, som har motsvarigheter i andraländer. Jag anser att det är fel att måla ut förhåUandena så som om vi vorebrottslighetens hemort i världen. Jag tror att det skadar hela debatten om vigör på det Lokala polisorganisationen, m. m. viset visnedvrider den. Man har här också försökt att i varje faU i någon mån analysera orsakerna tUl att vi har komrrut i detta läge. Justltleministem berördedem i sitt interpellationssvar, och jag vUl i anslutning tUl det ta upp ett paraspekter. Vårt samhälle ser annorlunda ut än det gjorde förr.Vi har varuhus, massor med bUar och mycket annat för att mte tala omchecklönesystemet. Innan allt detta fanns, fanns inte heller möjUghetema attdärigenom bil Inlockad på brottets väg t. ex. med småsnatterier,checkbedrägerier etc. Kanske mte alla här i kammaren men några eller t. o. m.ganska många har säkert i sin ungdom varit med om att "naUa" ettäpple eUer ett päron i grannens trädgård. Det är också snatteri. Man kanske mtetog så hårt på det då man gjorde det, men den som "naUar" ettäpple från en frukthandel eller ett varuhus och blir upptäckt gör sig skyldigtiU snatteri. Med det har jag inte på något sätt velat försvara snatteriet jag har velat poängtera vad som har skett i samhället, att det nya samhället isig självt skapar möjUgheter tiU brott. Därför får vi också en väldig ökning avbrottsstatistiken, en ökning som är avskräckande. Statistik över de grövre brotten har redovisats av fleratalare. Vi är skrämda inte bara av ökningen av bank- och postrån utan också avvåldsbrotten överfall etc. Jag tror jag vågar säga att vi alla i dennakammare, företrädarna för alla de partier som fmns i , är överens omatt vi för att få ett tryggare samhälle undan för undan måste vidtaga åtgärderför att försöka förbättra förhållandena. VI var också överens om detta när vi iutskottet behandlade propositionen. Tag t. ex. förslagen tiU utökning av antalet polistjänsteroch anslag för detta ändamål ! Det har föreslagits en ökning med 400poUstjänster och 170 andra tjänster samt anslag i förhållande härtUl. 1utskottet är vi överens om att det skaU bU en ökning det är bara så att endel anser att den är för liten och borde vara större. Det är naturUgt att önskasig detta liksom så mycket annat, men som nämnde måste man tahänsyn tiU andra omständigheter: Finns det pengar att tUlgå? Jag kan inte underlåta att erinra om att när behandlade frågan om antalet poUstjänster fanns det ett yrkande frånmoderata samUngspartiet om fler poUstjänster. Det fanns också ett yrkandeframfört i en reservatlon från och om fler poUstjänster.Men det var mte så oändligt många fler som man skuUe kunna tro av hert Ernulfsanförande; det rörde sig i mittpartireservationen om 55 å 60 tjänster. MantiUade i reservationen litet försiktigt att man hade önskat sig fler tjänstermen att man var tvungen att ta hänsyn till de ekonomiska förhållandena ochstanna vid denna ganska begränsade ökning. Så sade man , och år efter årstår vi inför samma val: Hur mycket vågar vi prioritera på detta område och pådetta? Hur mycket har vi kvar på andra håll? Det har inte förnekats här att det har skett ökningar avantalet poUstjänster sedan staten övertog poUsverksamheten. Jag kan mycket lättgå förbi de sakerna sedan hert Polstam har yttrat sig. fackman pådetta område han är polisman tUl yrket och han har själv talat om att dethar skett väsentliga ökningar. Jag förmodar att det för framtiden också kommeratt bU ökningar, eftersom jag mte har sett på något ställe i propositionen attutbyggandet av polisen skaU stoppas. Jag har fattat det så, att det här är ensak som skaU föras vidare och som man skaU komma igen med, och det är heltnaturUgt när det rör sig om en sådan verksamhet som poUsens. Jag skulle naturUgtvis här kunna redovisa en delsifferuppgifter om poUsverksamhetsutveckling efter förstatUgandet, men jag trorinte att det är nödvändigt med hänsyn tiU att sådana uppgifter redan haranförts i denna debatt. Jag vUl dock säga ett par ord om rekrytermgen, som herrPolstam också var inne på. Vi vet att det har varit svårigheter under detsenaste året med rekryteringen. Man fick 300 nya poUstjänster det gäller aUtså det här budgetåret och det har varit svårt att besättadem. Jag hoppas innerligt att man skaU få fram lämpliga sökande tUl detjänstema och även till de 400 som föreslås i årets proposition och somutskottet har tillstyrkt. Men det finns problem här, och om man ser dessasvårigheter framför sig när det gäller rekryteringen kanske det också finnsskäl att avvakta Utet grand och inte begära anslag för fler tjänster än vad mani verkligheten kan få fram sökande tiU. Det finns också en annan sak som kan vålla problem,nämligen utbildningen. Jag har visserUgen fått det svaret från en hög befattningshavarei rikspoUsstyrelsen att man kan klara utbUdningen det vUl jag ärligt erkännahär men ändå är det nog ganska svårt att på utbUdningssidan ta emot 400 pluseftersläpningen från det här budgetåret och dessutom den rekrytering som är enföljd av normal avgång med pension eller av andra orsaker. Det är fråga om enväldigt stor och omfattande utbildning, och jag tror att det också av detskälet är av mycket stort värde att vi inte rasar i väg och ökar rekryteringenfrån det ena budgetåret tUl det andra med 500 från 300 tUl 800. Då kanske viskapar oss nya problem i stället.