prot · FU0962 · 1971-12-31 00:00:00 — Då den slals- eller kommunalanställde sedan når 67ärs älder finner han lill sin häpnad alt den huvudsakliga delen av folkpensionendras av från tjänstepensionen, d. v. s. tjänstepensionen sänks nu myckel. Hansuppgifl har sålunda endasl varit att belala in pensionsavgifter utan att fåpension, en självklar räll som alla medborgare har. De pensionerade stats- eller kommunalanställda har såledesdiskriminerats. Sysiemel har lell UU orimliga konsekvenser, slora grupper avänkor efter framlidna siats- eller kommunalanställda fär ofla inle slor slanlper månad i tjänstepension sedan skalt och folkpension dragils av." Sä långtcitatet ur insändaren. Jag tycker att det belyser den problematik somdiskussionen ibland rör sig om, en problemalik som också kan grunda sig pämissförsländ emedan man inle vel hur systemei verkar. Även statsrådet berör della någol i sill svar. 1 och försig kunde man diskutera sakfrågan, t. ex. de reduceringsregler som gäller vidsamordningen och som gör alt många uppfattar samordningen som en orättvisa.Men della är i försia hand en sak som del träffas uppgörelse om mellanparlerna, och brutlopensionssyslemel har ju godkänts av de slalsansläll-dashuvudorganisationer, sä det finns inle anledning all gä in på den saken här. Del kan emellertid vara värt all understryka attinformationen i dessa frågor inle varit tillfredsställande. Det är därför vifrån i en motion framförde ell förslag om eninformationsbroschyr rörande den slalliga riänstepensioneringen. har jag i inlerpellalionen frägai vUka åigärder slalenspersonalpensionsverk vidlagit för att förbättra informaiionen UUslalspensionä-rerna om del pensionssyslem de omfaltas av. Slalsrådel har ocksåi sill svar redogjort för den informalionsverksamhel som under de senaste fem Bland annat framhålls del alt vae blivande statspensionär fåretl pensionsbevis med informaiion om förmåner, och när han blir berälUgad tillATP och folkpension får han frän etl skriftligt besked ombeloppel av dessa förmåner. Del sägs också att pensionärer som så önskar fär eninom pensionsverket utarbetad skriftlig framslällning om det statligapensionssystemet med en redogörelse för hur den statliga pensionen ändrar signär socialförsäkringsförmånerna utgår. Frågan är bara i hur slorutsträckning det förekommer och hur ofla man utnyttjar denna möjlighel att fäden ylleriigare informationen. Frägan är ocksä om det material man då fårar sålällbegripligt att del underläliar för vederbörande att förslå innebörden ipensionssystemet. Det är också viktigt all information förekommer genom destatsanställdas egna organisationer. 1 svarel instämmer statsrådet i min synpunkt att del forlfarandebrisier i informaiionen lill många pensionärer. I inlerpellalionen har jagframhållit all informationsbehovet hos de äldre pensionärerna knappasl täcksgenom den information som ges i olika former. Det föreligger behov avytterligare information, och jag noterar att detta ocksä understryks avstatsrådet. All den information som ges frän statens sida ärsvårbegriplig för pensionärerna framgår av svarel, där del heler: "Ocksä ivissa andra avseenden har del visal sig svårl all klargöra innebörden avgällande regler för beräkning av den slalliga komplelteringspensionen medhänsyn lUl socialförsäkringsförmåner." Jag vill gärna betona alt statsrådet i svaret ocksåunderstryker vad som i interpellalionen framhålles om behovel av en ökadinformaiion till pensionärerna. Statsrådet säger: "Det primära målet börvara alt så enkell och lättförståeligt som möjligt belysa hur del slalligapensionssyslemel komplellerar den allmänna försäkringen och hur den slalligapensionen konstruerats för det ändamälel." Statsrådet förklarar ocksä att han är beredd alt medverkalill att "man utarbetar en sä uppbyggd pensionsfolder och delar ut dentill alla statspensionärer". J8g hälsar detla med tUlfredsstäUelse ochvill bara fråga slalsrådel, hur snarl man kan förvänta sig att en sådan folderkan komma alt färdigställas och utdelas. Slulligen omnämner statsrådet i sill svar all enarbetsgrupp lUlsatls av slalens avialsverk och de statsanställdashuvudorganisationer för att undersöka i vad mån de statliga pensionsbeslämmelsernakan förenklas. Del är klarl att myckel vore vunnet om samordningssyslemel kundeavlösas av elt annat och enklare system. Intressant vore om statsrådet kundemeddela hur snarl resultatet av denna arbetsgrupps arbete kan väntas föreligga. Med det positiva svar som jag fält pä mininterpeUation har jag ingen anledning att polemisera mol statsrådet. Jag villbara uttala förhoppningen att den ytterligare informaiion, som vi tydligen äröverens om behövs, kan komma liU sländ möjligt, och jag ber än en gängatt få tacka för svaret. Ang. informationen UU statspensionärer Ang. informationen till statspensionärer Bara några ytterligare kommentarer ianslutning tUl hen inlägg. Jag skall i Ukhet med inle gäin pä frågan om del berältigade i dessa samordningsregler huruvida de är förslränga eUer för milda. Det är en sak som avgörs förhandlingsvägen, och densaken skaU vi alltså inte diskutera. Jag kan hälla med om att det är mänga sominte förslär de nuvarande samordningsreglerna. Detta framgår av mitt svar, ochjag viU understryka det. Trots vad verket gjort genom kurser, upplysning ochall den verksamhet som jag redogjort för, är det ändå en hel del människor sominte förstår detta med samordningen, ulan tror att de genom den blir berövadeen förmån. Det är ju fel! Som framhöll beror detta - jag viU gärnaunderstryka det - på missförstånd frän pensionärernas sida. De har helt enkellinte förstått vad bratlopen-sionssystemet går ut på, och då är det givetvisväldigt angeläget att göra vad som är möjligt för att undanröja dettamissförsländ. På den punkten är alltså och jag helt överens. Jag vUl också gärna understryka vad jag framhällit i millsvar, nämligen att verket på olika sätt har söktförenkla informationen och fä den att nå ut tiU allt fler grupper. Men trotsvad som gjorts finns del uirymme för initiativ, och det är elt sådant som jaghar lovat att ta. frågade mig konkrel, huruvida pensionärernautnyttjar den promemoria, som verket tUlhandahåUer de pensionärer som önskarytterligare information. Jag vUl svara att den utnyttjas i ganska slorutsträckning. Den ligger aUtså inte outnyttjad, utan den är elt effeklivl led idenna informationsverksamhet och kommer en hel del pensionärer del. Men trots detta - jag underslryker det igen finns behovav ökad informaiion. ställde en konkret fråga till mig om hursnabbt en folder skuUe kunna arbetas fram. Jag tror att vi skallkunna få fram en sädan - i varje faU bör det inte ta än . Inomdenna tid bör vi kunna fä fram en sädan folder, förenklad och framsläUd efleralla den moderna teknikens regler, för alt på del sättet göra det möjligt altsprida ytterligare information i den här frägan. Jag vUl sist, herr tahnan, tUlägga all vad vi än gör,hur vi än anstränger oss i denna ytterst viktiga angelägenhel, kommer ändåinformaiionen att bli besvärlig, därför alt den bygger på en så kompliceradbakgrund. Den måsle utgå frän sä många invecklade fakla, alt det torde varasvårt att hur vi än anstränger oss och hur våra ambitioner än utvecklas göra den så klar och tydlig som många pensionärer skulle önska. Det är därföratt hoppas att det förenklingsar-bele som pågår i avlalsverkets regi och somjag också hänvisat UU skaU leda lUl resultat: etl förenklat pensionssystem.Ytterst är det elt sådanl vi skall sikta tUl för att göra det möjligt attsprida en populär information om statspensionerna. Hur snabbt förenkUngsarbetet kan leda tUl resullat vägarjag inle uttala mig om i annat än myckel allmänna ordalag. Jag hoppas att de nupågående förhandlingarna skall kunna leda fram tUl elt delresultat i form avförenklingar i pensionssystemet. 1 stort sett tycks och jag vara överens, hentalman, och del är bra - dä kan vi sträva ät samma häll. i (fp): Jag ber att få lacka statsrådet för detkompletterande svaret. Det framgår av detla att det tydligen inom en relativtsnar framtid - i varje fall går alt fä ut foldern för upplysningtUl pensionärerna. Statsrådet sade att det är ganska svårt att framställa denberoende pä alt informaiionen mäste bygga på många komplicerade fakta. Detärjust svårigheterna för pensionärerna att förstå innebörden i systemet somligger bakom hela denna diskussion. Också jag viU konstatera att statsrådet och jag i stortselt är överens i våra synpunkter på den här frågan. Jag vUl ännu en gånguttala förhoppningen om alt en bättre information skaU komma stånd snaraslmöjligt. Ang. hemuppgifterna i gmndskolan Överläggningenvar härmed slutad. Herr utbildningsministern ordel för att besvara () framstäUdainterpeUation, nr 63, och anförde; har frågat mig, om jag ärviUig alt klarlägga i vUken utsträckning hemuppgifter skall ges i , I skUda sammanhang har uttalats önskemål om reducering avelevernas arbetsbörda. Detta kan åstadkommas genom minskning av antaletveckolimmar eller av hemarbetet eller pä båda dessa vägar . Pågrandskolesladiel har den första vägen bedömts mindre lämplig. Eleverna igrundskolan behöver ofla skolans direkla hjälp och stöd för att kunna utförasina arbetsuppgifter. I samband med införandet av den nya läroplanen har därförrekommenderats att arbetet i största möjliga utsträckning förläggs tUl skolan, 1 avsnittet mål och riktUnjer i läroplanultalas bl, a, följande; "Den nödvändiga handledningen (av eleverna) gesbäst i samband med undervisningen i skolan, där eleverna under lektionernaockså bör fä ulföra huvuddelen av sitt arbete," Skolstadgans bestämmelserhar samma innebörd. En sådan förskjutning av arbetets tyngdpunkt har ansettsmöjlig genom förändringar i skolans arbetssätt bl, a, införande av längresammanhängande arbetspass och ökade möjligheter alt ge eleverna individueUstudiehandledning. De aUmänna anvisningar som meddelar iläroplanen är som bekant inte avsedda att i detalj reglera skolans verksamhet.Stor frihel föreligger för läraren i hans arbete. De anvisningar som lämnas omhemuppgifterna är självfaUet mer eller mindre tUlämpliga i oUka ämnen. Ang. hemuppgifterna i gmndskolan Hänsynmåsle las lill de arbelssätl och läromedel som används. Elevernas skilda behov,möjligheter och intressen måste beaktas. Härav följer att något allmängiltigtsvar pä interpellanlens fråga inte kan ges. Skolstadgans förbud molhemuppgifter tUl dag efter söndag, helgdag eller hel lovdag är ovUlkorligt. 1övrigl har som framhålls i anvisningar skolledningen etlansvar för alt de principiella riktlinjerna tUlämpas på ell förnufUgl säll. HenSTÄLHAMMAR (fp): Jag ber all fä lacka ulbildningsminislern försvaret. Delta svar innebär ju elt klarläggande av all del egenlligenforlfarande råder oklarhel om huruvida man skall ge hemuppgifter i grundskolaneller ej. Att delta pä mänga ställen inom skolan av lärare, föräldrar ochskolledare medför osäkerhel och olust, är farligl i all synnerhei när manhåller pä alt genomföra skolreformer. Del hade varil bättre omutbildningsministern mera velat precisera i vilken utsträckning man skall följaupp de intentioner som man hade när man en gång införde och enligtvUka man skulle se lill all elevernas arbelen tUl största delen genomfördes iskolan. Det kan ju forlfarande förekomma all man rutinmässigt gerkollektiva hemuppgifter. Del strider direkt mol de anvisningar läroplanen ger.Men det strider inte mol vad stadgan säger. Kollektiva hemuppgifter som förhötsrutinmässigt vid följande lektion kan alltså inte vara en lämplig melod i denskola som vi har, där vi skall ha individuella hemuppgifter baseradepå elevernas egna förulsällningar och iniressen. Det är klarl alt i delta läge måste ämnes- ochstadiekonferensen i skolan se lill all omfattningen och inriktningen avhemuppgifterna blir sådana att de inte uppfattas såsom orättvisor i denfördelning av hemuppgifter som är fallet i skolan. ju hända all man i ena parallellen ger eleverna mänga hemuppgifler och iden andra kanske inga alls. Lärarens frihel skall givelvis bibehåUas. Det ärnalurligl, men enligl läroplanen skall också läraren och eleven gemensamtplanera arbelel och dil kan ocksä hemuppgifterna höra. Sedan är detnaturligtvis ocksä klarl all del råder olika förhållanden inom olika ämnen ochsladier. Såsom jag ser della bör strävan vara alt hemuppgifternatUl största delen skall ges i skolan. Så längt är vi alltså överens. Del jagfortfarande lycker är oklart är: Kan man garantera att vi kommer dithän all detskapas sädana betingelser all det verkligen blir möjligl all ulföra dessauppgifter i skolan? betonade ju myckel slarkl allalll skolarbete skulle göras i skolan. Det är räll naturligt alt man vill hadel på del viset, eftersom vi vet att så väldigi många elever kommer fränfamiljeförhållanden, där de inte har möjlighel all silla i lugn och ro och görasina hemuppgifler och där de inte har möjlighel all kunna få hjälp avföräldrarna. Del flnns alllsä sociala handikapp, som direkt motverkar skolansövergripande mål. Del finns ocksä geografiska handikapp, som gör all vissaelever som bor nära skolan har myckel lättare all klara av della än dem somkanske har skolskjulsar pä upp lill Ivå limmar om Detfinns fysiska handikapp i form av olika boendemiljö. Mol della stär sä kravetpå all del behövs någon form av enskilda studier eller individuella siudier,eflersom vi vel all dessa har en foslrande och ulvecklande effekt när delgäller all personlighelsdana eleverna. Jag fick genom utbildningsministerns svar nu reda på altenligt de nya metoder som Ullämpas i skolan med längre arbetspass det blivitlättare alt individualisera undervisningen i skolan. 1 själva verket är del vältvärlom på högstadiet, där del i väldigt stor utsträckningblivit så att det genom systemei med samlade arbetsområden, med storklassundervisningomfallande upp lUl 90 elever pä en gång har blivit mindre möjligheler lillindividuell undervisning. Det finns många anledningar lill all delta intefungerar. Den försia är slalsbidragssyslemels nuvarande ulformning.Genom all del är uppbyggt på etl sä slell salt finns det inle möjligheler altfrigöra . lärare i större utsträckning för all fungera som individuellahandledare för eleverna, borlsell från del som gäller i klinikundervisningen. Den andra bidragande orsaken är läromedelshanleringen.Trols alt det frän skolans sida under många är har framförts krav på attproblemet i fräga om läromedelshanleringen i skolan mäsle lösas, har vifortfarande en tillsynslärarinstruklion som är utfärdad innan läroplanen av1962 ularbelades. Den är nu ungefär 1 1 är gammal och alllsä avpassad för hellandra förhållanden än som gäller i skolan . En tredje orsak är lokalerna. Man har rum som äranpassade för 15 eller 30 elever men mera sällan försedda med individuellastudiemöjligheter eller med storgruppsstudiemöjligheter. Den fjärde orsaken är att det inle finns möjlighet tillindividueU studiehandledning. Skall sädan förekomma, mäste man satsa på dettamed kommunala medel. Den femte orsaken är att ätminsione inte de äldre lärarnaär utbildade för alt kunna ge individuell handledningen i slörre utsträckning. Jag tror ocksä all man skall ha klarl för sig atthemuppgifterna ocksä kan ha en positiv effekt när del gäller att förmedlakontakten mellan hem och skola, åtminstone för de föräldrar som är intresseradeav skolan och som följer med vad deras barn gör. Men om vi nu vill all allaföräldrar skall få denna möjlighel, skulle del kunna länkas att pä något sättmöjligheler inrättades för föräldrarna all komma lill skolan för alt kanskehjälpa eleverna med individuella studier där. Jag instämmer fullständigt i mälsätiningen förhemuppgifterna men kan inte konstalera all silualionen ärspeciellt ljus när det gäller tUlämpningen. Därför vill jag frägautbildningsminislern vad han mera konkrel tänker göra för alt se lUl all vi fären kanUing över mol all hemuppgifterna till slörsla delen görs i skolan,exempel kan vara de praktiska åigärder som jag lidigare nämnl, dvs.lärarhandledning, ändrade slalsbidragsbeslämmelser, ändrad lokalulformning ochliknande. Ang. hemuppgifterna i gmndskolan När det gäller stalsbidragel förekommer nukonlakler för all ulröna möjlighelerna lill en större flexibUitet och för altunderlälla lösningar som slammer bältre överens med de lokala önske- Ang. hemuppgifterna i gmndskolan mälen, Ifräga om lokalerna gäller att de tyvärr ofta är en mera långsiktig väg ur ensvårighet. Vi kan inte bygga om våra skollokaler i takt med läroplanerna. Detskulle bli en alltför kostsam börda. Men del är klart att det är viktigt att vii samband med att vi ändå successivt förnyar lokalbeståndet har i minnet desynpunkler som här anförde. Den stora frågan är emellerlid om det råder för storoklarhet i fråga om hemuppgifter. Jag vUl inte förneka att en oklarhet råderhär och var. Men ett annat ord för oklarhet kan också vara flexibUitet, Och dåblir det genast något mera positivt. Jag tror trots aUt att det stora flertaletlärare, föräldrar och elever föredrar att ha denna möjlighet alt avväga i den enskUdasituationen hur man skall gå UU väga när det gäller hemuppgifterna. Jag trorför min del att det vore olyckligt att försöka genom . detaljregleringar bindaytterligare detta område. Och milt svar pä allmänna fråga blirdärför att jag inte tror att det skulle vara lyckligt att vidtaden typen av åtgärder. HenSTÄLHAMMAR (fp): Statsbidragsbestämmelsernas förändradeutformning är någonting positivt, och jag hoppas att detta kommer att släigenom . Förändringen borde naturligtvis gjorts mycket tidigare,eftersom vi har ett statsbidragssystem som är utformat för enhelt annan skola än den vi nu har infört. När det gäller skollokalerna håller jag naturligtvis medulbUdningsminislern om att man inte kan göra om lokalerna i takt medskolreformerna. Däremot skuUe det ibland vara bättre att anpassa skolreformernaefter skollokalerna. Men i nuvarande läge borde man kunna utfärda anvisningarom hur lokalerna ganska enkelt kan inredas för att ge möjlighet tillindividuella studier. Vi kan inte vänta tUl dess hela skolsystemet en gång tUlskall byggas om rent lokalmässigt sett. Dessutom har vi inte råd tUl en sådanförändring. Man kan ha ohka uppfattningar om vad som är oklarhet ochflexibilitet. Det kan vara beroende av vilken sida man slår på. Jag uppfatlarutbUdningsministerns senaste uttalande som ett klarläggande när det gäUer hurman skaU använda hemuppgifterna i skolan. Jag tror inte heller på någradetaljregleringar , men det jag vänder mig emot är detta; Har viutformat en skola där vi har formulerat målen för social utveckling,personlighetsdaning och kunskapsmeddelande, då skall vi se tUl att alla metoderoch åtgärder i den skolan samverkar för att vi skall kunna nå de mål som äruppsatta. Utifrån den utgångspunkten kan inte kollektiva rutinmässigahemuppgifter vara lämpliga utan där måste vi ha individuella hemuppgifter somär anpassade till elevernas egna intressen och förutsättningar. Och i störstamöjliga utsträckning skall dessa göras i skolan, där materielen finns och därde som skaU kunna hjälpa eleverna finns. Dit skall ocksä föräldrarna kunnakomma för att de skall få arbeta och känna sig hemma i skolmiljön. Men för att vi skall kunna nä dit, måste den möjlighetengöras attraktiv genom att facUiteter stäUs till förfogande så att vifår en kantringöver frän del traditioneUa hemuppgiflssystemet lill etl system Nr 62 som är bättre avpassat för den skola som vi nu har, Torsdaeen den Ang. möjUghetema tiU utbildning för sekreteraryrket ISaprU 1971 Överläggninge»-varhärmed slutad. § 21Ang, möjligheterna till utbildning för sekreteraryrket Herr utbildningsministern ordel för att besvara () framställdainterpeUation, nr 64, och anförde: har frågat mig om jag anser attdet finns tiUfredsstäUande möjligheter UU utbUdning för sekreteraryrket,särskUl med hänsyn tUl behovet av intemationeU praktik. Inom ramen för del allmänna skolväsendet finns det etlflertal utbildningsvägar som ger utbildning för sekreteraryrket. På säväl dentvååriga som den treåriga ekonomiska linjen i gymnasieskolan ges t, ex, sädanutbUdning, 1 gymnasieskolan erbjuds även olika former avsekreterarutbUdning genom s, k, högre specialkurser, dvs, kurser där man förinträde kräver kunskaper motsvarande fullbordade gymnasiala studier. Ekonomiskspecialkurs är en sådan högre specialkurs. Den består av tre terminskurser. Avde specialiseringar som erbjuds inom ramen för denna utbUdning märks ensärskild gren för chefssekreterare och chefsassistenter under den tredjeterminskursen. En annan möjlig specialisering är den s, k, kombineradestudiekursen. Den ger en bred ekonomisk utbUdning som är särskUt lämpad för demsom har för avsikt att ägna sig ål internationelll arbete. En annan högre specialkurs inom gymnasieskolan är enettårig sekreterarkurs i vUken ingår bl. a. ämnena svenskt, engelskt, tyskt ochfranskt affärsspråk, slenografi på engelska och svenska och kontorsorganisationmed sekreterarkunskap. Denna kurs ingår också tillsammans meduniversitetsutbildning i moderna språk i en s. k, kombinationsutbUdning förblivande sekretetare, KombinationsulbUdningen finns i två varianter, den ena påtre terminer, den andra på fyra. Vid fUosofisk fakultet finns vidare möjlighet att avläggas, k, sekreterarexamen. Vid vissa enskilda statsunderstödda yrkesskolor ges ocksåsekreterarutbUdning, Som framgår av den här lämnaderedogörelsen finns en rad olika UtbUdningsvägar som ger möjlighel tUl utbUdningför sekreteraryrket. Den studerande som önskar det kan i åtskUliga faUgenomföra utbUdningen i etapper för att exempelvis mellan etapperna skaffa sigpraktik i utlandet. En sädan uppläggning av studierna torde vara lämplig främsti fråga om de eftergymnasiala utbildningsvägarna och specialkurserna inomgymnasieskolan. HenWIKSTRÖM (fp): Sekreterarskolan, som drivs av Kursverksamheten vid den 15 aprU 1971 möjligheterna tiU utbildning för sekreteraryrket Stockholmsuniversitet, har som inspektor professor . Dess kurser anordnas isamarbete med brittisk-svenska handelskammaren, tysk-svenska handelskammaren,British Cenlre, Cenlre Frangais och Deutsches Zentram. Sekreterarskolan stärunder inseende och eleverna har räll all söka slalligastudiemedel. Sä stär del i en attraktiv broschyr som Kursverksamheten iStockholm gav ut nägon gäng och som ligger till grand förrekryleringen lill sekreterarskolan för /72. Jag vill lacka utbildningsministern för svarel på mininterpellation, som avsåg frägan om vi har det tUlfredsställande ordnat när detgäUer sekrelerarulbUdning med möjligheler lill inlernalionell praklik. Sedan sex är slär sekrelerarskolan under statlig tillsynoch del har gell eleverna rält alt uppbära studiemedel. 1 höstas begärdeskolans huvudman. Kursverksamheten, all sekrelerarskolan även efler den 1 juli1971 skulle fä slä under stallig lillsyn. Någol sialligl bidrag harsekrelerarskolan aldrig fält eller begärl. tUlstyrkteframställningen i etl mycket posilivi utlåtande, ur vilket jag vUl citera nägrakorta rader: "Kursverksamhetens sekreterarutbUdning skUjer sigfrån de ovan nämnda främsl genom att en slor del av ulbildningen sker iengelsk- och fransk- eller tyskspråkigt land, varvid eleverna ju jämsides medskolundervisningen arbelar på konlor. Detta torde medföra fördel förfärdigheten i respekiive främmande språk jämförl med moisvarande ulbildninghell i . Den fördel utbUdningen i utlandet kan anses ge skullealllsä inte innebära nägon kostnadsökning för del allmänna. Skullesekreterarskolan i fortsättningen inte bli ställd under SÖ:s inseende medåtföljande indragning av studiemedel för eleverna skuUe en överströmning Ullandra ulbildningsformer förmodligen bli följden, vUket i sin tur skulle kunnamedföra krav på ökad volym av respektive utbildningar." Som en chock kom sedan Kungl. Maj:ts beslul iär, där man lämnade ansökan om fortsatt statlig tiUsyn utan bifall. får dethär beslutet från departementels sida omedelbara och aUvarliga konsekvenser förelever och personal. Som jag antydde genom att hänvisa UU broschyren harförberedelsearbetet för nästa läsår kommii långt.