prot · FU0975 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes till en början av fru andre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför . § 2 Meddelande ang. val Jag ber att få meddela att vid morgondagens sammanträdeval kommer att ske av dels 48 ledamöter i den nämnd, som jämlikt 69 §riksdagsordningen äger döma, huruvida högsta domstolens och regeringsrättenssamtliga ledamöter gjort sig förtjänta att i deras viktiga kaU bibehåUas, delstvå fullmäktige i jämte två suppleanter, dels ock tre fullmäktige iriksgäldskontoret jämte fyra suppleanter. § 3 Upplästes följande tiU kammaren Inkomna ansökningar; Undertecknad anhåller härmed omtjänstledighet från riksdagsarbetet för deltagande Iutrikes resa. den 30/4 1971 Per För deltagande i sammanträde medsvenska delegationen vid nedrustningsförhandlingarna I anhåller jaghärmed om tjänstledighet från riksdagsarbetet . Kammaren biföll dessa ansökningar. § 4 Fru andre vice talmannen meddelade att tiU kammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven den 3 16maj. HerrLarfors beviljades erforderUg ledighet från riksdagsgöromålen. Nr 75 § 5 Om sysselsättningsfrämjandeåtgärder H®'''' inrikesministern ordet för att i ett samman- ---------------- ;-- häng besvara dels () den 14 aprU framställda InterpeUa- Omsysselsättnings- q-, dels () den 15 aprU framstäUda främjande åtgärder interpeUation, nr 104, dels (vpk) den 16 aprU framstäUdainterpeUation, nr 106, dels ock i (s) den 23 aprilframställda interpeUation, nr 112, och anförde; Hen har frågat vilka åtgärder jagavser att vidta för att häva den starkt ökade ungdomsarbetslösheten. Hen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidtaför att snabbt förbättra det mycket besvärUga sysselsättningsläget i Örebrolän. har frågat vUka åtgärder regeringen avseratt vidta för att öka sysselsättningsmöjUgheterna på olika håll i landet föratt bekämpa den högsta arbetslösheten och skapa full sysselsättning. i har frågat vilka åtgärder jagavser att vidta för att förbättra det nuvarande besvärUga sysselsättningslägeti . Eftersom interpellationema behandlar samma ämnesområdeanhåller jag att få besvara dem i ett sammanhang. Arbetsmarknadsläget är Inte tillfredsställande. Vi hade iapril ca 65 000 registrerade arbetslösa. Av arbetslöshetskassornas medlemmarvar arbetslösa. Denna situation är i hög grad Influerad av lägetInom byggnadsverksamheten. Dessutom spelar den ännu olösta avtalsrörelsen sinroll. Inom byggnadssektorn strävade vi efter attdämpa den Intensiva expansionen som hotade att överanstränga våra resurser.Detta medverkade tUl ett lugnare tempo. Därmed blev det utrymmeför ökade investeringar inom varuproduktionen. började dock en visskonjunkturdämpning att göra sig gäUande inom Industrin. Inom byggnadsbranschenhar slutligen också tjänstemannakon-fUkten som försenat vissa byggnadslovpåverkat sysselsättningen. De åtgärder som regeringen har vidtagit under densenaste tiden för att främja sysselsättningen har därför framför allt varitinriktade på byggnadssektorn. Jag har i svar på en enkel fråga redogjort för destimulansåtgärder som har beslutats. De Innefattar igångsättning av 2 500statsbelånade och 1 000 privatfinansierade lägenheter, IgångsättningstUlståndoch befrielse från investermgsavgift för byggnadsprojekt tUl en kostnad av caen miljard kronor, beslut om bidrag tUl kommunala beställningar hos företag medsysselsättningssvårigheter, ianspråktagande av ytterUgare 7 000 platser inomarbetsmarknadsutbUdningen och beredskapsarbeten för 2 000 personer utöver vadsom tidigare planerats. bör vi kunna räkna med ensedvanlig säsongmässig uppgång i sysselsättningen. De åtgärder som vidtas kommer därför att I hög grad inriktas på att upprätthålla sysselsättningen . Av väsentlig betydelse är därvid igångsättningen av nya bostads byggen under andra och tredje kvartalen . I det avseendet vilar ett 4 stort ansvar på den kommunalaplaneringen för att bostadsbyggnadspro- grammetskaU kunna uppfyllas. Regeringen kommer vidare att föreslå attinvesteringsavgif- TicHagen den ten avskaffas för attfrämja ett ökande byggande utanför a iqti FuUföljandet av bostadsbyggnadsprogram- ---- met ochavskaffandet av investeringsavgiften kommer att få betydelse Om sysselsättningsintebara för byggnadsverksamheten utan också för leverantörer på främjande åtgärderbyggnadssektorn och för transportnäringen. Givetvis kommer också de reguljära arbetsmarknadspolitiskamedlen att utnyttjas intensivt. Vi har ju även i dagens läge ett betydandeantal obesatta lediga platser. Det är en central uppgift att underlätta förmänniskor som saknar sysselsättning att utnyttja dessa arbetstUlfäUen. Vi hade enligt arbetskraftsundersökningarna 33 000 arbetslösa under . sjönk antalet tUl 26 000. då högkonjunkturen var på sin höjdpunkt var siffran 20 000. Ungdomarna är generellt sett eftersökta påarbetsmarknaden, men det Innebär Inte att de kan se bekymmerslöst på smframtida arbetsmarknadssituation. Framför aUt måste man räkna med attpersonliga önskemål i fråga om arbetets art osv. i varje faU inte omedelbartkan tUlgodoses. har antagit ett särskiltprogram för arbetsmarknadspolitiska åtgärder specieUt imiktade på ungdomen. Vad särskilt gäller sysselsättningen i ochVärmlands län påverkas denna I stor utsträckning av omställningarna inomindustrierna. Dessa omställningar har påkallat insatser frånarbetsmarknadsverkets sida för att dels underlätta arbetskraftens övergång tUlandra näringsområden, dels i särskild ordning bereda sysselsättning åt äldreoch handikappade som inte har kunnat få anställning på den öppna arbetsmarknaden.För närvarande omfattas ca 3 000 personer i vart och ett av de båda länen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av utbildning, beredskapsarbete ellerskyddad sysselsättning. Jag vill även peka på de regionalpoUtiska åtgärderna. Enproduktlons-enhet från med drygt 300 anstäUda harförlagts tUl , En ytterUgare kraftig utbyggnad av verksamheten i Örebrokommer att ske . Genom frisläppande av investeringsfonder harvidare för näringsUvet betydelsefulla investeringar kunnat göras på andra orteri län. Delar av tUlhör området för lokaUserlngsstöd, Meddess hjälp har betydelsefulla Insatser gjorts, YtterUgare Insatser kommer attgöras allteftersom projekt kommer fram. Jag viU också erinra om regeringensförslag att tUl flytta statUga verksamheter med 625 personeranställda. Hen (): Jag ber att få tacka inrikesministern försvaret på min InterpeUation. De frågor i samband med ungdomsarbetslösheten somaktuaUseras i den här interpeUationen är av samma slag som de som togs upp av det i en skrivelse tiU arbetsmarknads styrelsen . Det är två problem som tas upp. Det är dels de akuta sysselsättningsproblem för ungdomen som är en följd av den aUmänt sämre konjunkturen, dels problemet med de långsiktiga 5 svårigheterpå arbetsmarknaden vUka de ungdomar får som har en mycket kort grundutbildiUng. Det finns omkring 900 000 ungdomar under 35år som bara har en sju- eller åttaårig skolutbUdning. Går vi ner i åldrarna ochser på de ungdomar som är t. ex. under , finner vi att det där är åtskUUgatiotusental som har en mycket svag aUmän skolutbildning och ingenyrkesutbildning. Det är alltså mte minst fråga om ungdomar som så att säga harkommit i skarven tUl de stora utblldnlngsreformema . Problemet att en konjunkturförsämrmg drabbar ungdomar hårtär i och för sig inte ovanligt. Det är bl. a. en följd av att konjunkturförsämringentar sig uttryck I nyanstäUningsstopp, som då speciellt drabbar ungdomen. En konjunkturförsämring drabbar också många andra grupper de äldre, de handikappade osv. Skälet tiU att just ungdomsarbetslöshetentagits upp av och av mig I den härInterpeUationen är ju att problemen blir verkligt svåra när det sker enkonjunkturförsämrmg och det finns ett utblldrUngsgap av det slag vinu har tiU följd av 1960-talets utbildningsreformer. När de kortutbUdadeungdomarna blir arbetslösa kan deras ställning på arbetsmarknaden kanske hela deras Uvstid bU utomordentUgt svag. Gapet I utbildning är kanskestörre inom ungdomsgruppen än I någon annan grupp, därför att den storamajoriteten av ungdomar har fått del av den långa skolutbUdningen och av en godyrkesutbildning. Därför blir svårigheten för de ungdomar som har kommit iskarven här oproportionerUgt stor i jämförelse med vad den blir I andraåldersgrupper. När då konjunkturavmattningen inträffar, har vi anledning attvara aUvarUgt oroade för dessa ungdomars ställning på arbetsmarknaden långtfram i tiden. har man i debatten om den ökade ungdomsarbetslöshetenvelat göra gällande att den skulle vara ett problem för akademiker. Det är intepå det sättet. Det är alldeles klart att den stora majoriteten av denarbetslösa ungdomen, t. ex. ungdomar , är ungdomar som har en kortutbUdning. MeUan tre fjärdedelar och fyra femtedelar av de arbetslösaungdomarna rapporteras av länsarbetsnämnderna sakna yrkesutbildning.Ungdomsarbetslösheten är alltså inget akademikerproblem, som det harframställts i tidningarna, utan ett allvarUgt problem för just den ungdomsgruppsom är svagast. I svaret på InterpeUationen sägs attungdomsarbetslösheten, mätt efter arbetskraftsundersökningarna, har minskatnågot tlU mars. Vidare anförs att justhar lagt fram ett program för att möta ungdomsarbetslösheten. När det gällerarbetslöshetens omfattning vore det väl bra, om det förhöll sig så sominterpellationssvaret antyder, nämligen att ungdomsarbetslösheten har gåttner. EmeUertid är arbetskraftsundersökningarna ett bräckligt instrument när mangör jämförelser mellan två näraliggande månader. Den registreradekassaarbetslösheten har faktiskt , tiU mars,ökat något. För mars och aprU Ugger den på i stort sett samma nivå, 9 300personer, vUket är drygt dubbelt så hög arbetslöshet som vid samma tidförra året. Det ser ut, i varje faU på kassaarbetslösheten, som omungdomsarbetslösheten är ett segt problem där en vinterarbetslöshet håUer sigkvar in . Det tycks uite ske någon säsongmässig förbättring, I varjefall mte . Det principprogram som för någonvecka sedan har antagit är ett program I ett tiotal punkter, ett program som sålångt det räcker är utomordentUgt upplagt, enligt min uppfattning. Såvitt jagförstått kommer man att fylla dessa punkter med ettkonkret Innehåll, och det är väl väsentUgt då att Inte minst vad som sägs iprogrammet om den uppsökande verksamheten verkUgen ges en stor regional breddoch att den uppsökande verksamhet man talar om får ordentUga personellaresurser. Det gäller inte minst att komma ut tUl dessa ungdomar, där debefinner sig. Det är Inte aUs säkert att aUa de som går ut påarbetsmarknaden självmant går tlU arbetsförmedlingen. De vet kanske inte hur deskall bete sig för att söka arbete ordentUgt. Därför är det bra som det säges iprogrammet att man skaU gå ut på ungdomsgårdar, klubbar osv. och där försöka nåungdomen med Information om arbetsmarknadsläget och möjligheterna. VI har också speciellt från anledning att hälsa med tlUfredsstäUelse att man äventlUmötesgått vårt önskemål om att sammankaUa en konferens med de politiskaungdomsorganisationerna kring ungdomsarbetslöshetens problem. Det är utmärktatt en sådan konferens kommer tUl stånd. Det finns som sagt möjUghet att ocksåvia våra organisationer såväl de politiska ungdomsorganisationerna som enlång rad andra organisationer I vårt samhälle nå ut tUl ungdomarna med denuppsökande verksamheten. VI är från vår sida beredda att arbeta för det. När det gäller möjligheterna att på förbättrajust den svaga ungdomsgruppens ställning måste man dock konstatera, att denfrågan berörs mycket flyktigt I programmet. Man vUl göra en kartläggning avungdomens attityder på arbetsmarknaden, och det är väsentligt, men med denbakgrund som jag försökt att kort antyda tror jag att det är avgörande attockså på kort sikt gå ut med ett program för att aUmänt på arbetsmarknadenstärka de ungdomsgruppers stäUning som är svaga ur utbildnlngssynpunkt ochsaknar yrkesutbildning. Den frågan berörs egentUgen inte iinterpellationssvaret och inte heller I någon betydande grad Iarbetsmarknadsstyrelsens program. Det är aUtså gapet mellan dem som har fått del avutbildningsreformerna och den andra gruppen som det är fråga om. VI måstetyvärr vänta att många av de sociala problem som vi kommer att få I landet Iframtiden kommer att hänga samman med huruvida man lyckas ge en något så närUkvärdig plattform för de ungdomsgrupper som står så väsentUgt mycketefter sma kamrater I de möjUgheter samhället gett dem. Här har man i viss utsträckning gått ut för att försökaförbättra de kortutbUdade ungdomamas ställning bl. a. de som inte har någonyrkesutbUdning och som Inte fått full grundskoleutbUdnlng eUer som Inte hargått Igenom hela . Man har velat erbjuda dem yrkesskoleplatser, somvarit lediga och som det aUtså Inte funnits andra sökande tUl. Det är klart attdenna väg leder tlU vissa resultat, men jag tror att om man verkligenförsöker förstärka de svaga ungdomsgruppernas ställning på arbetsmarknaden ochfå en utjämning tUl stånd, så räcker det mte. Det kan mycket väl vara så attdessa ungdomar får ta i vaqe fall en del av de yrkesskoleplatser som de andraungdomarna inte sökt sig tiU och som "bUvit över". Det kan vara deminst attraktiva yrkesutbildningarna, som kan leda tUl att dessa ungdomsgrupperändå kommer att ligga i botten på arbetsmarknaden. Man åstadkommerpä det sättet inte med säkerhet någon lyftning av dessa ungdomars situation. En fråga som i detta sammanhang aktualiserats från flerahåll vore att sänka åldersgränsen för rätt tiU arbetsmarknadsutbildning ochutbildningsbidrag generellt från den tjugoårsgräns som vi har tiU enlägre ålder eUer att i varje faU medge mycket generösa dispenser utöver dedispenser som ges för handikappade människor etc. Jag tror att det ärnödvändigt att pröva att ge dessa ungdomar en starkare arbetsmark-nadsutbUdningän den som de kan få via eventuellt överblivna yrkesskoleplatser. Det fmnsproblem när det gäller att samordna utbildningsbidragen åldersmässlgt med denstudiemedelsform som andra ungdomar har. Risken att dessa ungdomar kommer attbli vår framtida underklass är dock så stor, att man får tUlgripa ävenokonventionella lösningar för att stärka deras ställning. Där tror jag att eninte tUlräcklig men viktig Ingrediens i ett långsiktigt program för attförbättra de kortutbUdade ungdomarnas situation är att sänka åldersgränsen förarbetsmarknadsut-bUdnlng. Jag vill sluta med att fråga imikesministern om han ärberedd att medverka tUl att försöka lägga upp ett program som stärker dekortutbUdade ungdomsgruppernas ställning på arbetsmarknaden alUnänt, där ensänkning av åldersgränsen I arbetsmarknadsutbildningen är en väg men där mannaturUgtvis också får tänka sig ett stort utbud av arbetsmarknadsinrUctadutbildning som ges ett sådant Innehåll att man verkUgen tar sikte på att lösaproblemen för de ungdomar som man viU fånga in bl. a. med den uppsökandeverksamheten. Hen (); Jag ber att få tacka inrikesministern försvaret på min InterpeUation. Mm fråga gällde förhållandena i län. Svaret innehåller tUl största delen allmänna och för ossganska välkända synpunkter. Vi vet att sysselsättningsläget har varit mycketbesvärUgt under vissa tider i olika områden av vårt land. 1 de flesta fallenhar det emeUertid rört sig om problem i glesbygdsområden, där antalet arbetstUlfäUenvarit mycket Utet och där möjligheterna tUl nyetablering av Industrier harvarit små på grund av avstånd, transportkostnader, khmatförhållanden etc.Ibland har det rört sig om ungdomsarbetslöshet, det har också varit fråga omarbetslöshet för äldre. Men att nu helt plötsUgt kunna konstatera en högarbetslöshet i ett län som län är verkligen alarmerande. Det är enIndikation på att läget är aUvarUgt kanske allvarligare än vanligt. Länet Ugger mitt emellan och , 25 milfrån och från . Det borde från många synpunkter varaönskedrömmen för en länsplanerare, eftersom man bara har 8 mU tUl den ortsom Ugger längst bort från residensstaden, eftersom näringslivet är ganska väldifferentierat med jord- och skogsbruk, bergsbrak samt industrier av oUka typoch Inriktning. När nu det som har betraktats som glesbygdsproblem dyker uppmitt i frågar man sig naturUgtvis hur regeringen har lyckats uppfyllasitt löfte om full sysselsättning. län redovisar 2 695 arbetslösa. En såstor arbetslöshet har man mte haft i det länet . Från år 1965och framåt har man redovisat stigande siffror. De senaste siffrornafrån mitten av aprU visar en arbetslöshet på 2 641 personer. Vi kan alltsåkonstatera en minskning i arbetslösheten på 54 personer meUan mars och aprU.Normalt sett brukar minskningen i arbetslöshetssiffrorna meUan mars och aprilnaturUgt nog slå igenom mycket hårt på grund av säsongvariationerna. Vi kankonstatera att aUtså har vialdrig kunnat inregistrera en så Uten minskning i arbetslösheten mellanmånaderna mars och aprU som . Av de nu redovisade arbetslösa 2 641 personer ärungefär 1 100, aUtså något mindre än hälften, under . De som är föremålför arbetsmarknadspolltlska åtgärder, alltså de som deltar i aUmänna beredskapsarbeten,beredskapsarbeten för handikappade, arbetsmarknadsutbildning, arkivarbete etc,uppgår till 3 088 personer. Antalet lediga platser uppgår tUl 879. De somvar arbetslösa och vlUe söka ett arbete kunde då väljamellan 2 174 lediga platser alltså en minskning från 2 174 tUl 879lediga platser. Dessutom vet vi att har antaletvarslade uppsägningar varit mycket stort. ,alltså t. o. m. aprU, har man i 22 företag varslat ungefär 200 personer omuppsägrung. Det är klart att mycket av de här problemen bottnar istrukturförändringarna och i den aUmänna konjunkturdämpningen, men i vissa faUhar länet genom sin struktur drabbats av speciella problem mom skolndustrm t.ex, och senast inom byggämnesindustrin. Inrikesministern säger i InterpeUationssvaret attregionalpolitiska åtgärder har vidtagits, och tiU dessa hör lokaUseringen tiUÖrebro av en produktionsenhet av . Den har 300anställda och skaU expandera . Problemet är bara det attdet som länet i första hand behöver är ersättningar för de Industriarbetsplatsersom falUt bort. SCB är nog bra i och för sig, men av personalen ärkvinnor, och om man skulle ha haft en riktig regionalpoli-tlsk satsning - vUketi praktiken här är omöjUgt - skulle SCB naturUgtvis ha placerats i länetsvästra delar, där den tunga industrin Ugger. I , ochKarlskoga har man behov just av kvinnUga arbetsplatser som komplement tiU dentunga Industrin. Däremot skulle i själva centrum av länet en tung industribehövas som komplement tUl den relativt sett goda tUlgången på arbetsplatsermom serviceyrkena, I det läge där man befinner sig måste mandärför försöka lösa problemet med pendling för de kvinnor, som bor i länetsvästra delar med den tunga Industrin men vlU arbeta t. ex. inom SCB i Örebro.Det medför i sin tur problem med barntUlsyn, tider att passa etc. Det sombehövs är aUtså arbetsplatser som svarar emot hela famUjens behov, mot både \* protokoll 1971. mannensoch kvinnans behov. Om vi ser Utet grand på skoindustrui, som ju har varit denbärande industrin I länet, finner vi att läget länge har varit mycketbesvärUgt. Man redovisar för hösten 425 personer som friställts inom denindustrin. Vissa förespråkare för branschen säger att det möjUgen kan finnas enviss optimism mför hösten, då konkurrensen Uite är så hård, men på längre siktär läget bekymmersamt, och man kan behöva förnyade statUga stödbestäUnlngar somhjälp för att trygga sysselsättningen. Men de åtgärderna måste vidtas . Mot bakgrunden av det läge som redovisas är detnaturUgtvis imderUgt att man kan konstatera att ett par industrier, som harbegärt att få ta investeringsfonden i anspråk för att bygga ut, har fått nej. Idet ena faUet rörde det sig om en verkstadslokal som skulle byggas för drygt 2mUjoner kronor. Hade man fått bygga den, så skulle man ha kunnat ge ytterUgare20 personer arbete, men svaret blev tyvärr nej. I norra delen av länet finns enannan industri, som också begärde att få ta Investeringsfonden i anspråk föratt bygga tUl och bygga om en maskin. Om inte det kunde ske, så riskerade manpermitteringar. Även i det fallet blev svaret nej. Ugger några ansökrungarom att få ta Investeringsfonderna i anspråk från oUka företag i länet hos , och man hoppas verkUgen att de blir mera välvilUgtbehandlade än de som jag refererade. Låt mig få säga en sak tUl som gällerlokaUserlngssyn-punkterna! arbetar med enutredning om en eventuell utbyggnad av . Jag hade enInterpeUationsdebatt om detta med kommunikationsministern, och han sade då atthan i nuvarande läge inte vUle säga någonting förrän utredningvar klar. Vi vet att mynnar i . Den kommer aUtså In bl. a. IÖrebro län. VI vet också med stöd av aUa internationella erfarenheter atttUlkomsten av en ny transportled, ett kanalalternativ t. ex., alltid får enpositiv lokaUseringspoUtisk effekt dels därför att kanalen i och för sig oftaerbjuder blUlgare frakttariffer än övriga transportmedel, dels därför attförekomsten av alternativa transportleder automatiskt medför att konkurrensenblir hårdare och därmed frakt tarifferna lägre. En breddning av kanalen skullealltså medföra att attraktiviteten hos länet ur lokaUseringssynpunkt skulle ökabetydligt. skulle en mängd personer kunna beredas arbete under dentid då själva breddningsarbetet och hamnbyggandet pågår. Jag förutsätter därföratt inrikesministern, när han arbetar med sysselsättningsfrågorna i län,också har intim kontakt med kommunikationsministern, så att de gemensamt urolika aspekter diskuterar, analyserar och tar ställning tUl problemet medbreddning av . Det vi kan konstatera är alltså att vi iett centralt län med relativt differentierat näringsUv har hamnat i ett sådantläge att man egentUgen bör jämställa länet med landets stödområden. Tyvän måstejag säga att det svar jag fick av inrikesministern inte har dämpat mina farhågorför att läget kan bil ännu värre. Jag kan inte hitta några konstruktiva förslageller några för mig mera optimistiska tongångar, men jag hoppas attInrikesministern viU presentera dem Utet senare i denna debatt. Hen (vpk): Jag har tagit upp dessa frågor i mininterpeUation ur en Utet vidare aspekt än de andra interpellanterna och stäUtfrågan vad regeringen tänker göra för att bekämpa arbetslösheten i hela landet. Inrikesministerns svar måste ju ses mot bakgrunden avläget när InterpeUationen framställdes och läget , och i båda faUenhandlar det om mycket oroande siffror och utvecklingstendenser. Vi hade närInterpeUationen framställdes 65 000 registrerade arbetslösa. Man kan användaoUka siffror. Intressantare och mera rättvisande är nog arbetskraftsundersökningenssiffror, som visade på 65 000 och 99 000 . Dethade, när jag lämnade min InterpeUation, utfärdats varsel för ungefär 8 000anställda. hade sedan en artikelserie om denäldre arbetskraftens problem, där man summerade hur man bedömdeutveck-Ungstendenserna. Det sades att 100 000 svenskar kommer attförsörja sig på skyddade verkstäder, beredskapsarbeten, arklvarbeten ochomskolning. Det betyder att AMS är en av våra största arbetsgivare, och det ärväl inte precis den utveckling som vi skulle vilja ha. Nya inslag i bilden är ju spridningen av arbetslösheten Ihela landet, även I storstadsregionerna, och den ökade ungdomsarbetslösheten.Förutom den industriella reservarbetslöshetsarmén av undersysselsatta fannsredan när interpeUationen framställdes en växande och oroande registreradarbetslöshet. Det råder Utet olika uppfattningar om huruvida det är den högstapå tio eller ; det är väl inte så intressant i sammanhanget. Sedan har vi fått barometer, somvisar att den svenska ekonomin är på väg In I en kris. Nedgången är snabbare änunder föregående kapitalistiska konjunkturcykel. Man väntar ytterUgare varseloch permitteringar, och de mest markanta kristecknen fmns hos hemmamarknads-och konsumtlonsvaruindustrln. Vad som därutöver kanske är rätt intressant äratt i vår mest utpräglade exportindustri, vår största industri, nämligenverkstadsindustrin, är det framför aUt efterfrågan på hemmamarknaden somsviktar.