prot · FU0969 · 1971-12-31 00:00:00 — SlutUgen viU jag helt Instämma i statsministemskarakteristik av Ustasjarörelsen, som Inte kan betraktas som en förening i densvenska föreningsrättslagens mening och där det aUtså inte får finnas denmissuppfattningen att ingreppen mot dess medlemmar skulle hämmas av just deregler som gäUer enligt föreningsrättslagen. Jag hoppas att jag inte skaU fattaen av medfrågarna på det sättet att han rekommenderade utvisning tiU det land,varifrån en person med politisk asyl har kommit, som den rätta lösningen. Detskulle ju vara att fullständigt vrida asylbegreppet från dess egentUga mening. TUl i vill jag säga en sak.RikspoUschefen har ju uttryckligen aUdeles offentligen klargjort attdet inte skett en sådantendentiös snedvridning i övervakningen av extremistgmpper som . Jag kan därför inte fatta inlägg annat än som ettoförsynt angrepp mot en högt förtjänt ämbetsman, och jag tycker kanske attstatsmlnistem borde ha uppmärksammat den saken. (vpk): Jag vet inte om statsministern behöveruppmaningar från om vad han skall svara och inte svara på här. Jag vill bara tUlägga till denna debatt att lika litet somherr i debatten ansåg sig ha anledning att ifrågasättajustitieministerns goda vilja, lika litet har jag anledning att göra detbeträffande statsministern eller regeringen i dess helhet. Men jag har Utetsvårt att frigöra mig från uppfattningen att man har nonchalerat dessa problemoch den verksamhet som har lett fram tiU frågoma. Det finns nämligen uppgiftersom stärker den uppfattningen. I debatten påvisades ett parIntressanta Intervjuer i några Göteborgstidningar. I de Intervjuer som manrefererade till sade sig bl. a. en byråchef i inte känna tiU någonkroatisk terrorverksamhet. På invandrarverket svarade en byrådirektör på frågafrån intervjuaren att man inte visste någonting om kroatiskaexilorganisationer. Vad och invandrarverket inte kände tUl var tydligenkänt av flera tidningar och måste också varit känt av Göteborgspolisen,eftersom man visste var separatistledama fanns. Min fråga stäUdes därför attintervjuerna i Göteborgspressen var så pass uppseendeväckande och inte heltöverensstämde med vad som sades i svar, att poUsen sedan lång tidägnat grupperna särskild uppmärksamhet på grund av den våldsideologi somomfattas av en del av gruppernas medlemmar. Jag menar att väl också räknastUl poUsen i detta land. Ang. åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i Jag uppfattade inte vad angreppmot rikspoUschefen skuUe vara, och därför bemötte jag inte det. Men jag kansäga tUl att han kommit i en Utet besvärUg situation med hänsyn tUlden vigUans han här visar om att man bör ingripa mot dessa grupper samtidigtsom hans parti har krävt en begränsning av säkerhetstjänstens resurser. Detstämmer inte riktigt bra överens. VUl man att polisen skaU övervaka och nogafölja sådana här grupper, måste man också se tiU att den får möjligheter attgöra det. I utläggningar om den särskilda verksamhetensstörre förståelse för de regionala poUsmästama spårade jag snarare den föredetta landshövdingen än den nuvarande folkpartiledaren, men det hindrar inteatt hans synpunkter kan ha relevans ändå. Passförfalsknlngen bör håUas efter och bekämpas så mycketsom möjUgt, men jag saknar detaljerad kännedom om detta, och därför vill jaginte ta upp det. Vidare är nu inte rätta tillfället att diskutera antaletpolistjänster och huruvida det antal som finns är tUlräckligt eller om man böröka det. Detta får man göra i anslutning tUl att den huvudtiteln behandlas. den 23 aprU 1971 Ang. åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i Det är naturUgtvis alltid svårt att veta hur snabb ökningman har råd med. Sedan förstatUgandet har antalet poUstjänster i landet ökatmed över två tusen. I en tidsperiod när man håUer tillbaka antalet offentUgatjänster mycket kraftigt är det inom poUs- och skolväsendet som de storaökningarna Ugger. Det är trots allt ett faktum. Men det för dagens debatt relevanta är framför aUt detfaktum att polisen i sitt arbete har klart prioriterat åtgärder på grundval avanmälningar från människor som känt sig hotade av extremister. Man har gett deten tyngdpunkt i sitt arbete. Jag fick ju efter Göteborgsdådet en noggrannredovisning av poUsmyndigheterna över denna problematik. Jag hade tUlfälle attdiskutera med representanter för den jugoslaviska riksföreningen och vissaandra grupper. Beskyllningar att jag skulle ha mottagit medlemmar avUstasjarörelsen, som jag har sett här och där i utländsk press, viU jag begagnadetta tUlfäUe att med skärpa tillbakavisa som helt sanningslösa. Det är en sakför sig. När jag diskuterade med invandrargrupperna och deredovisade olika händelser, sade jag att de skall med förtroende vända sig tUlpoUsen, diskutera med polisen vilka åtgärder som kan vara nödvändiga. Man harkanske haft en tendens att isolera sig inom den egna gruppen och försöka skyddasig själv mot sådana här extremistgmpper, vilket inte är så konstigt eftersommånga upplever sig vara i ett främmande land vars seder och bruk man mte sånoga känner tUl. Mitt entydiga svar har varit att de som känner sig hotade, desom har konkreta bevis på förberedelse tUl eller hot om brott skaU medförtroende vända sig till den svenska polisen så att man gemensamt kanförebygga sådan verksamhet. Jag vlU sluta med att säga att detta är ett svårt problemdärför att det har att göra med hur ett mycket öppet och mycket tolerantsamhälle förmodUgen är vårt samhälle bland de öppnaste om inte det öppnastesom finns i detta avseende reagerar när element kommer in som medvetetmissbrukar toleransen, som kanske lockas hit utav rykten om vår öppenhet ochsom här nyttjar öppenheten tUl att skapa ett slagfält för terrorism ochbanditism. I det läget tvingas man reagera. Det är förstärkta polisinsatser medden typ av ganska drastiska ingripanden som den här ifrågavarandevapenlagstiftningen innebär, med en viss hårdhet i behandlingen av deutlänningar som bryter mot lagarna på denna punkt. Men vi skall göra deingripandena i medvetande om att de är nödvändiga, dock utan att släppa ursikte att vi har anledning att känna stolthet över att med förenade krafter haskapat ett öppet och tolerant samhälle. Det är det samhäUet vi genom dessaåtgärder skaU försöka värna och återstäUa där missbmk har förekommit. HerrBÖRJESSON i (c): Jag skall fatta mig mycket kort. Vad som gettmig anledning att begära ordet är närmast att tydligen harmissuppfattat mig eUer möjUgen jag har uttalat mig något oklart. Jag menar närdet är fråga om utvisning att man givetvis också måste ta hänsyn tiUasylrätten. Jag ansluter rrUg helt tUl vad statsminister har anfört isitt interpeUationssvar. HerrWERNER i (vpk): TUl statsministern vUl jag bara säga att detinte finns någon motsägelse meUan det resonemang jag fört om och detresonemang vi har fört tidigare. Vi har från vårt parti aldrig förnekat att ettland behöver en säkerhetspoUs. Vad vår kritik av gått ut på klarlades jumte minst i den stora debatt vi hade . Det var SÄPO.Såsiktsregistrering som vi attackerade och som vi attackerar. Överläggningen var härmed slutad. Ang. tillämpningen av bestämmelsema om förtidspension förhusmödrar §9 Ang. tillämpningen av bestämmelsema om förtidspension förhusmödrar Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr i (c) framstäUda interpeUation, nr 12,och anförde: i har frågat mig omjag anser att tiUämpningen av de nya bestämmelsema om husmödrars möjUghet atterhåUa förtidspension är sådan att den överensstämmer med beslut ochintentionerna i detta beslut. Som bakgmnd till svaret vill jag återge den passus urandra lagutskottets sedermera av godkända utlåtande nr 34 överpropositionen 1970 om vidgad förtidspensionering som och som han har citerat i sin InterpeUation. "Propositionsförslaget Innebär vidare en vissuppmjukning av invalldi-tetsbedömningen beträffande handikappade husmödrar.Hittills har man för gift kvinna som uteslutande varit sysselsatt medhushållsarbete i hemmet bedömt hennes arbets- och förvärvsförmåga med hänsyntUl hennes förmåga att utföra sådant arbete. har funnitdet befogat att man vid bedömandet av en husmoders arbetsförmåga genereUt ocksåtar hänsyn till om och i vad mån hon skulle kunna utföra något förvärvsarbeteutom hemmet. Den omständigheten att en invaUdi-serad husmoder kan utföra ettvisst mått av hushåUsarbete borde inte hindra att hon kan få helförtidspension." Utskottet säger vidare: "Liksom departementschefenär utskottet av den uppfattningen att nuvarande praxis varitalltför snäv och att en viss uppmjukning därför är motiverad." beslut om vidgade möjligheter tUlförtidspension fattades , och reformen trädde i kraft den 1 juU1970. De nya riktlinjerna för förtidspensionering av husmödrar har av naturUgaskäl ännu inte' tillämpats i sådan utsträckning att det är möjUgt att härredovisa någon fast praxis vid bedömningen av ärendena. Vad åsyftar med sm interpeUation synesvara en invaUdiserad husmors möjligheter att få hel förtidspension trots atthon kan utföra arbete i sitt hushåU. I detta avseende gäUer för tiUämpningen den regeln attförmågan att utföra arbete i hushåUet påverkar bedömningen av arbetsförmågan i 6 protokoll 1971. Ang. tillämpningen av bestämmelserna om förtidspension förhusmödrar pensionsärendetbara om detta arbete är mera betydande. Därvid tar man hänsyn till omfattningenoch beskaffenheten av de sysslor som husmodern kan utföra. Att hon utför ettvisst mått av hushållsarbete hindrar aUtså inte att hel förtidspensionbeviljas. i (c): Anledningen tUl interpeUationen värdetförhåUandet att tillämpningsföreskrifter, som tUlställtsförsäkringskassornas pensionsdelegationer, enligt min mening inteöverensstämmer med det beslut som fattade i anledning avpropositionen om vidgad rätt till förtidspension. Statsrådet citerar vissauttalanden i propositionen liksom vad andra lagutskottet sagt i anledning avpropositionens innehåU. Jag menar att inte har dragit derätta slutsatserna av vad som där står. säger statsrådet i sitt svar att de nya riktUnjerna förförtidspensionering av husmödrarna av naturUga skäl ännu inte hunnit tillämpasi sådan utsträckning att det är möjligt att här redovisa någon fast praxis vidbedömningen av ärendena. Men för mig är detta inte det väsentUga här. Jag ärmedveten om att det inte har kunnat utvecklas någon praxis, men det viktiga ärriksförsäkringsverkets tillämpningsföreskrifter vUka, som jag nämnde, enligtmin mening inte riktigt överensstämmer med beslut. Jag vet inte om socialministern känner tUl dessaföreskrifter, men jag finner anledning att här referera något av det som harmeddelats ut tiU kassorna. Jag tillhör själv pensionsdelegationen i Kronobergslän, och när vi efter började diskutera pensionsärenden där de nyareglerna skulle äga tUlämpning och ta ställning tUl dem, utgick vi från deklara uttalanden som finns i andra lagutskottets utlåtande. , trorjag det var, ordnade en konferens för försäkringskassornasordförande och direktörer. I en stencil som då delades ut sades att beträffandehusmödrar bedöms rätten tiU förtidspension i första hand med hänsyn tillförmågan att utföra hushåUsarbete. fick vi en ny stencil med ett referat av ettanförande som hållits av en representant för verket vid en konferens iLidköping. I ingressen står just att det är angående interpeUation av herrGustavsson i rörande rätt för handikappade husmödrar tillförtidspension enligt lagen om aUmän försäkring. Där indelas de gifta kvinnorsom är hemmafruar i två grupper. Den första gruppen utgörs av gifta kvinnor som varitförvärvsarbetande men som nödgats sluta sitt arbete på grund av sjukdom. Fördenna gmpp gäUer, heter det, samma regler som för förvärvsarbetande i aUmänhet. Så kommer man tiU den andra huvudgruppen, gifta eUermotsvarande kvinnor som varit och är s. k. hemmafruar, dvs. som antingentidigare förvärvsarbetat men slutat arbetet av annan anledning än sjukdom föratt sköta hem och familj, eller som varit hemmafruar i stort sett alltsedanäktenskapets ingående efter att förvärvsarbetat endast kort tideller inte aUs. Om den gruppen anförs något som jag finner mycket egendomligt.För dem "blir de gynnsammare bedömningsreglerna för äldreförvärvsarbetande inte tillämpliga när de uppnår . För att en hemmafruskaU vara berättigad till förtidspension krävs sålunda i princip att nedsättningenav hennes arbetsförmåga i betydande grad är medicinskt betingad." Jag finner, som sagt, det här mycket egendomligt, ochdenna föreskrift från gjorde att pensionsdelegationernafick ändra sin bedömning. I min egen delegation har jag hävdat uppfattningenatt det är och andra lagutskottets klara uttalande som skall liggatill grund, medan pensionsföredraganden anser att han måste följa deföreskrifter som har kommit från . Andra lagutskottetsäger ju också klart i sitt utlåtande apropå en motion att de föreslagnabestämmelserna om vidgad förtidspensionering för äldre arbetskraft liksom degällande bestämmelserna har giltighet för aUa som tUlhör den allmännapensioneringen. Då är det mycket egendomUgt att man här sätter en gräns ochsäger att de nya reglerna inte skall gäUa för hemmafruar som uppnått . Jag är verkligen förvånad. Jag var med i andralagutskottet, där det skedde en mycket ingående behandUng, och i andra kammarennär tog ställning till detta. Sedan har jag suttit som ledamot ipensionsdelegationen och fått tolkningar från som inteöverensstämmer med vad jag förut har varit med om att besluta, tolkningar somjag anser icke har stöd i beslut. vill jag fråga statsrådet huruvida dessariksförsäkringsverkets tiUämpningsföreskrifter, även om de bara har gått ut istencil tUl pensionsdelegationerna, är kända för statsrådet och Ukaså omstatsrådet är beredd att se till att vi får sådana tillämpningsföreskrifter attvi kan följa upp beslut i den praktiska handläggningen av dessaärenden ute i kassorna. Jag vill också därmed ställa den sista frågan, omstatsrådet då är beredd att medverka till att de, som fåttsin pensionsbedömning efter tolkning, får dessa beslutändrade i överensstämmelse med beslut, vilket jag än en gång villunderstryka. Ang. tillämpningen av bestämmelsema om förtidspension förhusmödrar i tycks vilja göragällande att reformens särskilda regler om vidgade möjligheter tillförtidspension för äldre skall tUlämpas också på husmödrar. I anledning avdetta vill jag erinra om att både utredningsförslag somlåg till gmnd för reformen och propositionen i frågan som godtogbegränsar området för tillämpningen av äldrereglerna till äldre förvärvsarbetande.Samtidigt innebär emellertid reformen ändrade regler om förtidspension iallmänhet, regler som bl. a. berör husmödrarnas möjUgheter tUl förtidspension.Det är alltså tiUämpningen av dessa ändrade aUmänna regler vi diskuterar idetta sammanhang, , och inte äldrereglemas tillämpning. Får jag, fru talman, i detta sammanhang erinra om att detvar en viktig reform som genomfördes . Det blev en liberalisering avbestämmelserna. Reformen har hittiUs varit i kraft mindre än ett år.Erfarenhetema visar att under denna korta tid ett stort antal husmödrar Ang. tillämpningen av bestämmelsema om förtidspension förhusmödrar somtidigare mte kimnat få förtidspension nu har beviljats sådan. För att få en bUd av hur reformen av förtidspensioneringenslagit ut i tUlämpningen har tagit in uppgifter frånförsäkrings-kassoma om de pensionsärenden som behandlats i kassorna . Dessa uppgifter bearbetas i verket tiUsammans medannat material av betydelse i sammanhanget. Undersökningen är alltså ännu intefärdig. På grundval av det resultat som redan nu har kommit framkan jag emeUertid säga, att reformen synes ha fått betydelse inte minst när detgäller husmödrarnas möjUgheter tiU förtidspension. Man bedömer att de nyareglema lett tUl gynnsammare resultat av pensionsansökan, jämfört med detidigare bestämmelsema, i cirka 3 000 fall avseende husmödrar somundersökningen rör, aUtså . Man tycker sig också ha stöd i materialet för att rentaUmänt göra den bedömningen beträffande husmorsfaUen att de nya reglerna ledertill hel förtidspension i ärenden, som fömt skulle ha gett två tredjedelspension, och tUl två tredjedels pension när det med de äldre reglema skulle habUvit en tredjedels pension. För att få mera ingående uppgifter får vi väntatUls undersökningen bUr färdig. Jag har, fru talman, med dessa uppgifter velat påpeka attreformen ute på fältet verkUgen visar att den är i funktion på sätt som varavsett. i (c): Jag kan helt Instämma med socialministern iatt reglerna fått betydUgt gynnsammare resultat än de tidigare hade, men kvarstår frågan om tiUämpningen. Socialministern säger att det inte är äldrereglernautan de allmänna reglema som det är fråga om här. Det är just I andralagutskottets utlåtande under mbriken "Förtidspension I allmänhet"som vi finner att den omständigheten, att en InvaUdiserad husmor kan utföra ettvisst mått av hushållsarbete, inte borde hindra henne från att få helförtidspension. Jag har gått igenom handlingarna, och icke någonstans kanjag finna att man har begränsat reglerna så att en hemarbetande kvinna somuppnått icke skulle bU delaktig i dessa nya bestämmelser. Det ären fri tolkning från sida. Den fanns inte ipropositionen, såvitt jag kan se, och den fmns inte i andra lagutskottetsutlåtande. Jag hävdar att det är andralagutskottets utlåtande och uttalande, som Ugger till grund för riksdagensbeslut, och det är på gmndval av det beslutet och Innehållet i detta somriksförsäkringsverket skall utfärda tUlämpningsf öreskrifter. Först vill jag säga att uppgifterna frånfältet visar, som jag sade, att praxis och tUlämpning följer intentionema. Detär aUtså en icke oväsentUg UberaUsering som har ägt rum. Sedan är det, i , här fråga om enklar uppdelning, och jag ber att gå tillbaka till dokumenten,sorn jag påpekade i min tidigare repUk. Jag skaU inte trötta kammaren med attupprepa repUken, men jag vUl ändå stryka under att både riksförsäkringsverketsutredningsförslag och propositionen i frågan på detta material byggde sedanutskottet sitt stäUningstagande begränsar området för tiUämpnlng aväldrereglerna tiU äldre förvärvsarbetande. innebär reformen ändraderegler om förtidspension i aUmänhet, regler som således här berör husmödramaoch deras möjUgheter tUl förtidspension. Jag vill, fru talman, fästa herrGustavssons uppmärksamhet på detta . HerrGUSTAVSSON i (c): Gå tillbaka tUl dokumenten, säger socialministem. Var finns de? Vi harfattat beslut på gmndval av den proposition som socialministem lagt fram. I denpropositionen finns inte några dokument som talar om att reglema är begränsadetiU husmödrar som mte är . Det är den föreskriften som jagangriper här. Det är förvånande att man i dessa tillämpningsföreskrifter sätteren klar gräns, en gräns som icke tidigare vare sig vid behandUngen i andralagutskottet eUer vid behandUngen I kammaren har kommit fram. Socialministemsäger att det fungerar bra på fältet. Då jag som ledamot av vårpenslonsdelegation arbetar på fältet och har att ta ställning i dessa frågorviU jag säga att vid varje sammanträde förekommer diskussion om detta.Pensionsföredraganden hade uppfattat utskottets skrivning och beslutpå ett helt annat sätt än de föreskrifter som sedan kom frånriksförsäkringsverket. Detta har vållat mycket besvär. Kvar står alltså fråganvar det finns Inskrivet att reglema begränsas tlU att avse husmödrar som mte äräldre än . Ang.avgiftstarifferna för den frivilliga sjukpenningförsäk ringen för hemmafruar Jag ber att få hänvisa till propositionen. Jag viU bara göra dettUlägget att det bästa beviset för tillämpningens riktighet är vad jag"har redovisat i mitt svar. Enbart var det ettgynnsammare resultat av pensionsansökan alltså jämfört med tidigarebestämmelser i mte mindre än ca 3 000 faU, och det är just husmödrar som denundersökningen avser. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Ang.avgiftstariffema för den frivilliga sjukpenningförsäkringen för hemmafmar HensocialrrUnlstern ASPLING erhöU ordet för att besvara () den 17mars framstäUda Interpellarion, nr 79, och anförde: har frågat mig om jag anser att premiebestämmelserna förden frivilUga sjukpenningförsäkringen är lämpUgt utformade och, om så inte ärfaUet, vUka åtgärder som planeras för att genom ändring av bestämmelsemastimulera hemmafruar att söka sig ut I förvärvsarbete även om detta bara skullevara av mera tlUfäUig art. EnUgtlagen om allmän försäkring kan försäkrad, som omfattas av hemmamakeförsäkringeneUer skulle ha omfattats av den om inkomstför- Ang. avgiftstarifferna för den frivilligasjukpenningförsäkringen för hemmafmar hållandenainte hade utgjort hinder, frivllUgt försäkra sig för ett sjukpenningtiUägg. Påså sätt kan den försäkrade komma upp tUl en sammanlagd sjukpenning på högst 15kronor per dag. Försäkringen finansieras genom de avgifter som tas upp avde frivilUgt försäkrade och genom ett statsbidrag som täcker avkostnadema. Avgiftens storlek är beroende av bl. a. försäkrads ålder vidmträdet i försäkringen. Detta hänger samman med att den risk försäkringen skaUtäcka är större för äldre personer än för yngre. I avgiftstariffema skUjer manmeUan fyra åldersgmpper, nämligen , , samt ochdäröver. tar i sin interpeUation upp fallet att enhemmafru som har varit ansluten till den frivilliga försäkringentar förvärvsarbete . 1 och med att hon börjarförvärvsarbeta bUr hon obUgatoriskt försäkrad för tUläggssjukpenning och hennesfrivilliga försäkring begränsas eUer upphör tUl följd av detta. Näranställningen upphör återgår hon tUl frivilUg försäkring med samma utformningsom tidigare, och frågan blir då vilken premie hon skall betala för dennaförsäkring. Har en försäkrad övergått från obUgatorisk till frivilUgförsäkring har avgiften tidigare alltid beräknats med hänsyn tiU denförsäkrades ålder vid övergången. Denna praxis har grundat sig på anvisningarmeddelade av dåvarande riksförsäkringsanstalten och har således tillämpatsäven om den försäkrade har varit frivilUgt försäkrad. Försäkringsdomstolen har emeUertid förta året avgjort ettärende som avsåg tillämpningen av dessa anvisningar. De gäUde en kvinna somhade friviUig försäkring men tog förvärvsarbete av ca 5 månader.Därmed upphörde hennes friviUiga försäkring. Sedan hon slutat förvärvsarbetablev hon på nytt frivilUgt försäkrad. Försäkringsdomstolen fann ätt avgiftenför denna försäkring skulle bestämmas som om den frivilUga försäkringen hadegällt hon hade förvärvsarbetat, alltså enligt den tariff somtidigare hade gällt för henne. har i anledning avförsäkringsdomstolens dom utfärdat nya anvisningar. I de nya anvisningarna harverket anknutit till den praxis som gäller inom försäkringskassorna i fråga omden obligatoriska försäkringen och som innebär att ett förvärvsarbete ansessom tUlfäUigt om det varar än 6 månader. De nya anvisningarna innebär således att ett avbrott ieUer en sänkning av den frivilliga försäkringen än 6 månader,tiU följd av att den försäkrade varit obligatoriskt försäkrad förtiUäggssjukpenning, inte påverkar avgiftsberäkningen för försäkringen efteravbrott. Enligt vad jag inhämtat avser attfölja upp de nuvarande reglemas tUlämpning med en fortsatt utredning i syfteatt ytterUgare komma tiU rätta med problem av den art som har berörts iInterpeUationen. HerrTORWALD (c): Som interpellant kan man mte vara annat äntacksam över den positiva anda som svaret ger uttryck för. Man kan tydligenockså hoppas på ytterligare förbättringar. Jag viU anföra ett typexempel som gjorde att jag blevuppmärksammad på denna fråga. Det var en fru som var född och som närmöjUghet tiU frivUUg tUläggssjukpenning gavs, dvs. när de nya försäkringsreglernainfördes , anslöt sig till denna försäkring till högsta möjUga belopp. Honvar aUtså försäkrad fram till böqan av 1970 och hade då en årspremie på kronor77:40. Sedan accepterade hon en kortare anställning. Den var frånbörjan tänkt att vara 4 eller 5 månader, men av oUka skäl förlängdes den ochkom att oinfatta ungefär 9 månader. Därefter begärde honåterinträde i den frivilUga försäkringen men fick då tUl sin förvåning enårspremie på därför att hon nu hade passerat den ödesdigra åldem av40 år. När hon först anslöt sig tUl försäkringen var hon under .