prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vill gärna ha sagt, fru talman, att jag tycker altutskottets skrivning är positiv. Visserligen är motionen Inte tillstyrkt, mendet förefaller ändock som om myndigheternas uppmärksamhet har skärpts undersenare tid just när det gäller att komina åt den grå kreditmarknaden. Vad Jagmed alldeles särskild tillfredsställelse vill notera är att man på rättslig vägnu I större omfattning än vad man har gjort söker angripa enlåneverksamhet som tar sikte på att utnyttja folks trångmål, oförständ Nr 128 och lättsinne. 1 utskottets betänkande noteras att kriminalpolisen I Onsdaeenden anmält ett tiugotalkreditfirmor, och det är något som man 17november 1971 anledning att konstatera med tillfredsställelse. -------------------- ----- I utskottsbetänkandet tas etträttsfall upp, vilket kan betecknas som Åtgärdermot ocker g(t- prejudikat till ledning för den fortsatta rättstUlämpningen Ivad gäller vidforstrackning ocker vid försträckning. Även om åtgärder frånmyndigheterna har satts In I större utsträckning än vad som tidigare skett, ärdet enligt min mening Inte tUlräckligt för att komma åt den gråkreditmarknaden. Jag vUl konstatera att polisen har fått mindre arbete medutredningar angående checkbedrägerier och därmed har större personella resurseratt sätta In på att spåra upp ockerverksamhet. Detta är I och för sig mycketbra. De hårda kreditrestriktioner som bankerna och kreditinrättningarnatvingats att tillämpa ser också ut att lätta, vilket innebäratt det i fortsättningen kanske Inte blir så svårt atl låna pengar I banker ochkreditinrättningar, och därmed kommer ockrarna helt naturligt att få en sämrelånemarknad. Många lånebehövande, som tidigare tvingades att gå till ockrarnaoch låna pengar tUl skyhöga räntor, behöver nu Inte gå dit I och med att vi fårlättnader på kreditmarknaden. Men även om vi har fått eller får dessa lättnaderI kreditrestriktionerna kvarstår det faktum att det kommer att finnas personersom på ett eher annat sätt måste låna pengar på den grå kreditmarknaden och somdärmed kommer att utnyttias av ockerhajarna. Ockermotionen har Ju gått som enföhetong under de senare årens riksdagar, och Jag skah Inte besvära kammarensledamöter med några skildringar av hur ockerhajarna bedriver sin verksamhet.Jag vill hänvisa till de motioner som Jag har väckt under de tidigare åren avmin riksdagsperiod och endast påpeka att i ockrarnas spår följer i många fallstora tragedier. Jag är medveten om att det, som utskottet framhåller, ärsvårt att få ett verkligt grepp om den grå kreditmarknadens omfattning. Det ärsäkerligen många som ägnar sig åt dylik mer eller mindre skum verksamhet. Jagönskar, fru talman, att vi kunde komma så långt I vårt land att vi ställer demsom bedriver utlånlngsverksamhet under kontroll från samhällets sida. Jagtänker då på den rent yrkesmässiga utlåningen, SkUlnaden meUan privat utlåningoch yrkesmässig utiånlng skuUe I så fall vara den att när en person annonserarI pressen om att han är villig att låna ut pengar, så skall den verksamhetenbetecknas som yrkesmässig. För att bedriva sådan utlånlngsverksamhet skullekrävas tillstånd av myndigheterna. Vederbörande långivare skulle Inte ha rättatt I tidningsannonser meddela att han är villig att låna ut pengar med mindreän att tUlstånd till dyUk utlåning finnes. Jag tror att man medelst en effektiv kontroll av denyrkesmässiga utlåningen och en skärpning av straffbestämmelserna för ocker skulle verksamt bidra till en sanering av den grå kreditmarknaden. Utskottet har liksom en annan uppfattning, som går ut på att det endast skulle medföra ett administrativt krångel för myndigheterna och de lojala långivarna, om man Införde ett system med tiUståndstvång, kontroll och uppgiftsskyldighel. Till detta vill jag säga att det på många andra områden fordras tillstånd för alt bedriva verksamhet, och därför 110 har jag svårt att förstå att manJust på detta område tillåter folk atl bedrivautlånlngsverksamhet, rent av yrkesmässig sådan, utan någon som helst kontrollfrån samhället. Att Inte aU yrkesmässig utlåning blir föremål för kontroll frånmyndigheternas sida anser Jag vara en brist I vår lagstiftning, en brist somjag hoppas rättas till I en Inte alltför avlägsen framtid. Jag vill framhålla att jag trots vadJag här anfört är nöjd med den positiva skrivningen och vill liksom utskottetslå fast att samhället måste vidta åtgärder för att komma åt den ockerbetonadeutlånlngsverksamheten. Att sedan denna verksamhet är svår att komma åt får Inteutgöra ett hinder för att söka göra en verklig insats i syfte att komma tUlrätta med den osunda företeelse som ockerverk.samheten utgör. Åtgärder mot ocker vid försträckning I dettaanförande Instämde (). Hen (): Låt mig endast helt kort säga att vi frånutskottets sida I långa stycken kan Instämma i den motivering som motionärenhar för sin motion. Att ocker är en avskyvärd verksamhet och att det oftaföljer tragedier I spåren är vi också helt på det klara med. Yttrandena Iärendet och Inte minst rapporter från polisen visar dock att detta mindre är enfråga om för låga straffsatser. Den verksamhet som polisen satt i gång visaratt det går att komma åt ockrarna mycket effektivt med de lagar vi har, i denmån polisen har resurser att disponera för ändamålet. Ironiskt nog är delminskningen av checkbedrägerierna som gett polisen möjlighet atl nu ta ettkrafttag. När del gäller frågan om att ge tUlstånd tUl utlåning trorJag att de samvetslösa människor som sysslar med detta nog skulle finna vägaratt klara sin verksamhet utan tillstånd. Annonseringen I tidningarna är inte obekant för utskottet.Flera av de fall som omnämnts här gäller just personer som under de senastemånaderna annonserat I tidningspressen att de lånar ut pengar, I mänga falltill räntor som rör sig om flera tusen procent. I princip är utskottet ense med motionären. VI tror däremot Inte att samhälletskulle vara omedvetet om förhållandena. Det är bara sä svårt atl komma åt dennamycket snuskiga brottslighet. Brottslingarna har en stor förmåga att hittakryphål, inte minst beroende på att kunderna är Intresserade av att skydda demsom de utnyttjas av. De som lånar står Inte till förfogande när polLsenförsöker gripa In, och därför är det svårt att kunna göra någonting, VI anser att åtgärder är på väg och att Intehar anledning atl just nu göra något .särskilt uttalande. Jag.yrkar därförbifall utskottets förslag. Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 36Interpellation nr 212 ang. Investeringsbankens kreditgivnlng till mindre ochmedelstora företag Ordet lämnades på begäran till HerrSJÖNELL (c), som yttrade: Den statliga Investeringsbanken numera en framskjuten plats när det gällerkreditgivningen till näringslivet. Bankens totala åtaganden uppgick till , varav 475 mUjoner kronortillkommit . Verksamheten skall enligt de av statsmakterna uppdragna riktlinjernaI första hand vara inriktad på finansiering av projekt, som har betydelse förnäringslivets strukturomvandling. Det har därvid förutsatts att banken bl. a.deltar I finansieringen av mycket stora långsiktiga och rlskbetonade projekt. Både I den proposition och det utskottsutlåtande somföregick bUdandet av Investeringsbanken betonades emeUertid att detta Inte fårinnebära att bankens resurser enbart förbehålls stora företag. Nya produkteroch metoder utvecklas I stor utsträckning I mindre och medelstora företag.Flnanslerlngsproblcmen kan I sådana fall vara mycket svårlösta och det börhärvid vara en naturlig uppgift för Investeringsbanken att medverka UU attlösa utvecklings- och omställningsproblemen. I praktiken tycks dock Inte Investeringsbanken ha fått denbetydelse för kreditgivningen till de mindre och medelstora företagen, somvarit avsedd. En företagen undersökning visar, att baraomkring 1 av de beviljade krediterna har gått med mindreän 500 anställda, trots att denna förelagsgrupp svarar för omkring hälften avIndustriproduktionen. Endast en mycket liten del av krediterna har gått tUl vadsom I vanliga faU betecknas som små och medelstora företag. Det är välkänt att de sista årens hårdakreditrestriktioner framför allt gått ut över de mindre och medelstoraföretagen, vilket bl. a. sammanhänger med att dessa arbetar med lånat kapital Istörre utsträckning än storföretagen. Inveslerlngsbankens utlåningsprlnclpertycks ha förstärkt denna tendens. Det är enligt min mening nödvändigt att kredltpolitiken Iframtiden Inte utformas så att den ger sådant utslag. För detta erfordras bl.a. att Investeringsbankens resurser ställs till de mindre och medelstora företagensförfogande I större utsträckning än vad som varit fallet. Destrukturella förändringarna I näringslivet berör de mindre och medelstoraföretagen I minst lika stor utsträckning som storföretagen. Dessa företagsanpassningsförmåga till ändrade förhållanden är också en av förutsättningarnaför alt kunna lösa de rnånga sociala och arbetsmarknadspolltlska problem, somföljer i strukturomvandlingens spår. Möjligheterna att finansiera nyainvesteringar utgör därvid en nyckelfråga. Med hänvisning till vad som anförts I InterpeUationenhemställer Jag om kammarens tillstånd att till statsrådet och chefen förIndustridepartementet få ställa följande fråga: Vill statsrådet medverka till att Investeringsbankensutlåningsresurser i större utsträckning än vad som varit fallet kanutnyttjas av mindre Denna anhållan bordlades. § 37 Interpellation nr 213 ang. den svenska ekonomin vidsamarbete med EEC Ordet lämnades på begäran till HenBURENSTAM (), som yttrade: Det är en stor skillnad meUan de önskemål omsamarbete med EEC som regeringen framställt och det samarbete som man iverkligheten tycks komma att uppnå. Detta innebär, att man har anledning attoroa sig för sysselsättnings- och utvecklingsmöjligheterna i svensk ekonomi. Deutredningar som man gjort för att belysa verkningarna för av ettsamgående med har tagit fasta på andra och mera långtgående alternativ ändet som öppnar sig. Mot denna bakgrund viU jag tiU hen handelsministem riktaföljande två frågor: Avser regeringen att verkstäUa och offentligen redovisanågon utredning av konsekvenserna för svensk ekonomi av det begränsadesamarbetsavtal som tycks bli resultatet av våra EEC-förhandllngar? VUka ändringar i den ekonomiska politiken avser regeringenatt göra för att ge svensk ekonomi tillräcklig konkurrenskraft trots de begränsningaroch den osäkerhet som vidlåder vårt troliga samarbete med EEC? Denna anhållan bordlades. § 38 Interpellation nr 214 ang. verkställigheten av domeller beslut rörande vårdnad m. m. Ordet lämnades på begäran tUl (), som ytttade: Förrättningar enligt 21 kap, omverkställighet av dom eher beslut rörande vårdnad m, m, är enligt sakens naturav osedvanligt ömtålig natur. Detta är i särskUt hög grad förhåUandet I detinte obetydliga antal fall där barnet motsätter sig den anbefaUdaförflyttningen. Vissa sådana förrättningar har tUldragit sig ett landsomfattandeIntresse, och stark kritik mot tUlämpad praxis har därvid kommit tUl kraftigtuttryck. Mot bakgrunden av det nu anförda hemställer jag om kammarens tUlståndatt tUl chefen för få ställa följande frågor: 1, Bör Inte störrehänsyn tas tUl barnets egen vilja? 2, Får det mått avvåld som kan komma tih användning i dessa fall överstiga gränsen för vad somallmänt sett markerar skillnaden meUan tillåtna och straffbelagda metoder vidbarnuppfostran? Denna anhållan bordlades, 113 8 protokoU 1971. Ni- 128 § 39 Upplästes föhande tUlkammaren Inkomna ansökningar: 17november 1971 T'" nksdagens kammare Härmed får jag anhåUa omtiänstledighet från riksdagsarbetet fördeltagande I I , Härmed får jag anhålla om ledighetfrån riksdagsarbetet 17-26/11 för deltagande I Radioutredningensresa till . Härmed får jag anhålla om ledighetfrån riksdagsarbetet /11 för deltagande I sammanträde 1 . Kammaren biföll dessa ansökningar. § 40 Anmäldes och bordlades motionen nr 1563 av herrEricson i m. fl. I anledning av Kungl, MaJ:ts proposition nr 141angående ett forskning. § 41 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 375 () statens Inlösen av kommunalt uppförda polishus: Är regeringen beredd att påskynda statens inlösen avkommunalt uppförda polishus? Nr 376 i (m) tUl herr försvarsministern angående Nr 128 beredskapsarbetenvid försvarets kasernbyggnader; Onsdaeen den Anserherr statsrådet att försvarets andel av beslutade och utgående ly medel tUlberedskapsarbeten under Innevarande år är tUlräckligt för--------------- att Inom rimlig tid uppnå en tiUfredsställande standard av detbefintliga kasernbeståndet? § 42 Kammaren åtskUdes . (Siffrorna avser sida i protokollet) Herr talmannen 18 " () 20, 24, 26, 27 " i (c) 74, 81 " i (fp) 59 " i (s) 67,68, 100 " () 54, 62, 65 " () 32, 35,37,40,41, 113 " Bötiesson i (c) 109 " Böqesson i Glömminge (c) 99 " Carlshamre (m) 83, 85, 86 Fra () 7" i (s) 25,27 i Ulfsbyn (c) 60 " () 51 " () 78, 82, 85, 89 " Fågelsbo (c) 29, 36 " Gadd (s) 33,37 " () 105 " i (vpk) 42 " Hovhammar (m) 103 " () 37, 40,41 " () 106 " () 44, 46, 47, 48" i (s) 13, 16, 18 Hen KäUstad (fp) 61, 64, 94 i (s) 49 Fra () 69 HerrLöfgren (fp) 47, 49 " i (m) 64 (vpk) 75, 82 () 77, 81,83 " i (fp) 30, 36,39,71, 101, 106 " i (vpk) 88,90 " i (s) 108 " i (s) 9, 23,25,27,28 " Ruigaby(m)53, 55 " () 7 Fra Rydmg (vpk) 57, 64, 66, 68 FrökenSandell (s) 92 Hen () 113 SjöneU (c) 112 () 96 () 50 () 111 i (vpk) 10, 15, 17 ()6 () 93 " WUclund i (fp) 71,72,91,93 " Wååg(s)97, 109 " Åshng (c)43, 46, 47