prot · FU09152 · 1971-12-31 00:00:00 — Då fick vi använda metoder, som vårt samhällsskick dessbättre är främmande för. Sluthgen, herr talman, var herrLevin litet oförsiktig i sitt första yttrande, när han talade om arbetsgivaren,som av skatter dignar ned. Där stack väl den gamla bockfoten fram, nämligen enaversion mot samhäUet. Det talas mycket om bockfötter . Det ärkanske med tanke på julen och julbockarna. Det gör inte så mycket om man kommerundan vad man är skyldig samhället, bara man betalar sina enskilda skulder. Jagdelar inte den meningen. Jag ser inte samhället såsom en fiende, och i minverksamhet söker jag hjälpa människor till rätta i de trassUgheter som dettaliv tyvärr är så fullt av. HerrHOVHAMMAR (m); Jag skall, närmast i egenskap av förstemotionär till motionen 1579, med underskrifter av representanter från de tre Lag om förmäns-berättigade skattefordringar m. m. icke-socialistiskapartierna, be all få säga några ord till försvar för de synpunkter som förtsfram i vår motion. Motionen yrkar i första hand avslag pä regeringensproposition. I andra hand om del förslaget inte skulle avslås - föreslår viall den utökade förmånsrätten inte utsträcks till föreslagna . Detta äraUltså kontentan av motionen. Jag vill erinra om atl lagberedningen i ettdelbetänkande som var betecknat "Ulsökningsrätt IX" förslog att dels. k. skatteprivilegiet vid konkurs skulle upphöra. Det har även nämnts här , Även flertalet remissinstanser var av denna uppfattning, men trots dettabeslutade riksdag - på regeringens anmaning, för övrigt - attskalteprivilegiet skulle behållas. Men inte nog med det! Inom har under innevarande årutarbetats en promemoria som preciserar de förmånsberättigadeskattefordringarna vid konkurs. Det förslag som således nu hgger på riksdagensbord grundar sig på denna promemoria, men del går även betydhgt längre än nugällande ordning, som - enUgt vad som tidigare utlovades - skulle varanormgivande för förmånsrätten. Föregående års riksdagsbeslut fattades också motden bakgrunden, all nuvarande förhållanden i princip skulle stadfästas. - Detär alltså inte så värst länge sedan vi klarade av den saken. Utvecklingen i denna fråga har såvitt vi kanförstå skett i tre steg, med allt större hänsynstagande tiU statsmakternaskrav, från en utredning tiU riksdagsbeslutet och vidare liUföreliggande förslag, där det tredje och sista steget ger staten fullförmånsrätt och detta enligt vår uppfattning på bekostnad av andrafordringsägare. Det är, herr talman, här som vi motionärer reagerar. Föross är den bärande principen att fordringsägare som har samma möjligheter attbevaka sina intressen också skall ha samma prioritet. Eftersom leverantörer avvaror och tjänster inte har bättre möjligheter att bevaka sina fordringar änuppbördsmyndigheterna, skall de inte hamna i någon strykklass såsom nuföreslås. Tvärtom är det väl så, att det allmänna är bättre rustat att bevakasina intressen, eftersom en eventueU konkurs ofta föregås av obetalda skattertill . Det förhåller sig faktiskt på det sättet. Den enskUdefordringsägaren är däremot i allmänhet ganska ovetande om sin kunds ekonomiskaläge innan en konkurs är offentliggjord. Alla som i praktiken sysslar medaffärer vet att man kan missta sig på en kunds solvens, men närkonkursen kommer är det rätt långt gånget. Därför har jag svårt att dela herrBrandts uppfattning, bl. a. om att det aUmänna är i underläge. Jag har ocksåsvårt atl förstå skatteutskottels belänkande. På s. 5 sägs del: "Demateriella rättsreglerna rörande skatteprivUegiet får emellertid inte vara såutformade, atl de i praktiken leder tiU en försämring för de oprionteradeborgenärerna. Detta skulle uppenbarligen inte slå i överensstämmelse medgrunderna för FRL." Både i och i Arrie harnyss kommenterat delta. Självfallet innebär föreliggande förslag en försämring förde opriorile-rade borgenärerna. Ett företag - jag vill erinra om det också -försätts ju inte i konkurs på grund av god solvens, utan på grund av bristande betalningsförmåga,och eftersom inte alla fordringsägare kan få full betalning eller ens betaltaUs, måste givetvis några hamna i ett sämre läge än andra. Om man granskar förslaget skall man också finna att detfår till följd att de oprioriterade fordringsägarna i flertalet fall kommer attfå betala den skatt som den konkursdrabbade annars skulle ha betalt. Med andraord förbättras rättsläget för det allmänna inte på bekostnad av gäldenären utanpå bekostnad av övriga fordringsägare det är så hela systemet kommer att tesig i praktiken. 1 sitt betänkande skriver utskottet: "Ju snabbareskaltefordringarna kan fastställas, desto större är förutsättningarna för attgäldenären skall kunna fullgöra sina betalningsförpliktelser utan att ett konkursförfarandebehöver tillgripas. En sådan ordning gagnar givetvis också de opriorilera-deborgenärerna." Vi motionärer från de tre borgerliga partierna tycker inteatt denna skrivning stämmer med de praktiska erfarenhetema. Hur skulle t. ex.betalningen av en skatteskuld som sker tidigare undanröja en eventuell konkurs?Om en skatteskuld betalas tidigare än andra skulder, bhr det omöjligt för ettföretag som har det besvärligt att betala dessa andra skulder. Efter det atlstaten har fått sitt blir konkursen verklighet. Vi kan acceptera att staten gesförmånsrätt på vissa skatteinbetalningar, vilket vi också anfört i vår motion.Däremot kan vi inte i likhet med åtskilliga remissinstanser, som åberopatstidigare här i debatten, acceptera alt förmånsrätten för skallefordringar bhrså omfattande som och dessutom utsträcks i liden till . Låt mig alha sist säga, att detta förslag får lUl följdatt staten ges ett företräde för erhållande av sina skatlefordringar redaninnan en konkurs blir av. Staten kan nämligen hota med konkurs, om den inteerhåller sina lagstadgade fordringar. Inför blotta vetskapen om denna möjlighetbetalar säkerligen många företagare i första hand vissa skatteskulder och iandra hand övriga skulder. Därför innebär utskottsmajoritetens förslag enligtvår uppfattning att staten före konkurs får ett reeUt företräde, medan statenefter konkurs har ett i detta fall inte bara reeUt utan även formelltföreträde, vilket vi har svårt att acceptera. I enhghet med motionen 1579 ber vi borgerligamotionärer all i första hand få yrka bifall till reservationen 1 och i andrahand tiU reservationen 2. Lag om förmånsberättigade skattefordringar m. m. () kort genmäle; Jag skaU avstå från att replikera herrHovhammar, dels i brist på tid och dels i brist på tilltro till min förmåga attfå honom på bättre tankar. Hert (): Jag känner behov av alt tiUprotokollet få anteckna etl tack lUl för hans utomordentligalektion tiU sina borgerliga kamrater. Överläggningenvar härmed slutad. Lag om förmånsberättigade skattefordringar m. m. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av herrar i och iTrobro i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Trobro begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteulskottets hemställan i belänkandetnr 71 punkten A röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar i Boråsoch i Trobro i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemstäUan, dels reservationen nr 2 av i Bäckmora m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer skalleutskottets hemställan i betänkandetnr 71 punkten B röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 4 Föredrogs skatteutskottets belänkande nr 73 ianledning av Kungl. Maj:ls proposition med förslag till tuUtaxa, m. m. Utskottels hemställan bifölls. § 5Ändring i utlänningslagen, m. m. den Föredrogs inrikesutskoltetsbetänkande nr 37 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition med förslag till lag om ändring i utlänningslagen, -; m. m.,jämte motion. ningslagen,m. Maj;t hade i propositionen1971:155 () föreslagit att anta vid propositionenfogade förslag till 1) lag om ändringi utlänningslagen (1954:193), 2) lag om ändringi lagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt, 3) lag om ändringi lagen (1965:94) om pohsregisler m. m., 4) lag om ändringi lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. Beträffande propositionens huvudsakhga innehåll anfördesföljande; "1 propositionen föreslås att ärenden om utvisningöverflyttas från länsstyrelserna till de nybildade länsrätterna. I sambanddärmed föreslås att påstående om politiskt flyktingskap i utvisningsärendenprövas först i samband med verkställigheten. Överflyttningen till länsrätternaföranleder även vissa andra ändringar i handläggningen av utvisningsärenden. Vidare föreslås att förfarandet i utlänningsärenden mednågra få undantag bringas i överensstämmelse med föreskrifterna i den nyligenantagna förvaltningslagen resp, förvallningsprocesslagen. Härmed tillgodosesför utlänningslagens del önskemålen om en harmonisering av lagstiftningen påskilda förvaltningsområden tiU den nya förvaltningsrättsreformen. En ändring föreslås också i medborgarskapslageninnebärande atl den del av handläggningen i ärenden om s. k. vUlkorlig naturalisation,som åvilar länsstyrelserna, överflyttas lUl invandrarverket." 1 detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1971:1555 av i m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade att följande tillägg och ändringargjordes i propositionens förslag: § 44 iutlänningslagen, stycke 2 och 3 "inom " skulle utgå ochersättas av "", 2. samma paragrafskulle förses med tillägg så lydande: "Beslut om avvisning, utvisningeller förpassning må ej verkställas förrän klagoliden utgått eller, om klaganförts, förrän densamma slutbehandlats," § 46, satsen"-- om etc." skulle utgå, § 48, stycketskulle strykas. I ställetskulle införas "Sådan förklaring avges skriftligen tiU den myndighet sommeddelat beslutet och delges för kännedom närmast överordnade instans," § 58,meningen "Avvisning skall så snart det kan ske verkställas av poUsmyndighet" skulle utgå, att uppdrog åt Kungl. Maj:t att i instruktiontiU berörda myndigheter fastslå vilka länder som kunde komma i fråga då detgäUde alt ge utländsk medborgare politisk asyl samt attrUcsdagen beslutade uttala atl expeditionsavgiften för medborgar- 23 Ändring i utlänningslagen, m. m. A. att med avslag på motionen 1971:1555, såvittavsåg 44, 46, 48 och 58 §§ utlänningslagen, skuUe anta det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i utlänningslagen, B. att skuUe anta de i propositionen framlagdaförslagen tiU lag om ändring i lagen om skatterätt och länsrätt, lag omändring i lagen om polisregister m. m. och lag om ändring i lagen om svensktmedborgarskap, C. att skulle avslå motionen 1971:1555 i den månden inte behandlats under A. Reservation hade avgivits av herrLorentzon (vpk), som ansett att utskottet under A och C bort hemstäUa, A. att med förklaring att förslaget till lagom ändring i utlänningslagen inte kunnat oförändrat antas - i anledning avmotionen 1971:1555 skulle anta lagförslaget med den ändringen att ingressensamt 44 och 46 §§ skuUe erhålla i reservationen föreslagen lydelse, innebärandebl. a. att 48 och 57 §§ i utlänningslagen som inrymde möjligheter tUlnöjdförklaring skulle upphöra att gälla samt atl besvärstiden avseende beslutom avvisning och om utvisning skulle utsträckas från , C. att i anledning avmotionen 1971:1555 som sin mening gav Kungl. Maj.t tUl känna vad reservantenanfört om expeditionsavgiften vid utfärdande av medborgarskapsbevis och omanvisningar för medgivande av politisk asyl. HerrSVENSSON i (vpk): Jag skaU liUåta mig ett något utförUgareinledningsanförande i hopp om att sedan slippa ta någon debatt i detta trängdatidsläge. Föreliggande proposition om utlänningslagen kan främstkritiseras därför att den enbart tycks utgå från byråkratins behov och förbiserutlänningarnas berättigade intressen, Uksom också det större politiskainnehållet i ullänningspohtiken. Reservationen av , tUl vilken jag yrkarbifall, ställer därför vissa ändringsförslag; längre överklagningstider,garantier mot missbruk av nöjdförklaring, garanti mot besluts verkställandesedan överklagande eUer nådeansökan insänts samt avskaffande av avgift förmedborgarskapsbevis. Vidare begärs klarläggande principer om för vUkakategorier politisk förföljelse anses sannoUk eUer ej. Utskottet tycks i sin skrivning vara förargat över att vikräver garantier mot missbruk. Men aUa processregler är ju till för attundanröja godtycke och skapa säker praxis. Risken för att individen skaU kommai kläm är ju också särskilt stor när det gäller människor som oftast intekänner svenska språket och svenska förhåUanden. Utskottet viU hålla fast vid överklagningstider på blotten vecka. Man tycker egenthgen alt det är . Men man polemiserar motmotionen och säger att bifall skuUe leda tiU oUkformiga överklagningsreg-ler.Men vi har ju redan olikformiga sådana regler. Om man anser tiden för kort,kunde utskottet föreslagit Ukformighet på basis av allmänt förordar man likformighet på basis av kortast möjliga tider, bara föratt få tillfälle slå tillbaka reservationen. Och så är utlänningarna lika iUaställda som förut. Jag ska inte förlora mig i detaljer. Vår kritik riktar sigi sin kärna mot hela uppläggningen av utlännings- och flyktingpolitiken. Vårakrav riktar sig mot det stora allmänna godtycket i byråkratin. Utskottet villinte förstå den kritiken. Utskottet tycker atl vi ger en vrångbUd avutlänningspolitiken. Utskottet tror atl ämbetsmän är oförvitliga och att lagenföljs. Studier i del förflutna och i nutiden ger en annanslutsats. Svensk utlännings- och flyktingpolitik är ett av de mest skrämmandekapitlen i samhällsbilden. Byråkratin har ofta systematiskt begått lagbrott,godtycket har fått regera, partiskhet och hänsynslöshet sitta i högsätet.Minst tradition hgger bakom den pohtiken. års parlamentariska gavmassiva bevis härför. Kommissionen undersökte bl. 428 flyktingärenden.Kommissionen konstaterade alt flyktingarna ofta var rädda att ge luft åt sinaklagomål. De var skrämda av de myndigheter som handlade deras ärenden. Trots delta kommissionens avslöjande konstaterande villutskottet att vi reservationslöst skall betrakta myndigheterna som beslående avidel ärans män. Kommissionen fastslog bl. a. att byråinspektören i socialstyrelsenPaulson lämnade ut uppgifter om flyktingar till den nazistiskasäkerhetstjänsten i . Han bröt systematiskt mot gällandesekretessbestämmelser. Höga polisbefäl och försvarsstaben var införstådda medhans verksamhet. Denne tyske agent skulle vi med utskottets logik inte fåmisstänka. Svenska ämbetsmän följer ju alllid lagen. Det är bevisat atl en mängd flyktingar från Nazitysklandav svenska myndigheter fängslades och internerades på lagslridigt sätt. Kommissionenkonstaterade i faU efter faU atl fel begåtts och anmärkte på att sjuka ochinvaUdiserade människor som flytt undan nazismen sattes i hårt kroppsarbeteeller inspärrades. Alla inlämnade klagomål konstaterades av kommissionen varaberättigade. Alla faUen berörde antifascister, mot vilka myndigheterna aUtsåsystematiskt tUlämpade lagstridiga åtgärder. Men svenska ämbecsmän får enligtutskottet inte misslänkas. De är aUa ärans män. Det är bevisat att en rad norska motståndsmän av svenskamyndigheter vägrats nödfaUsvisering och överförts tUl myndigheterna i dettyskockuperade . Man vägrade i godta dem som flyktingar. En tysksocialdemokrat som kom hit från hade i privatbrev till en annan tyskskildrat förhållandena där. Detta ansågs vara grund för svenska myndighetersantagande att hans närvaro i kunde störa förhållandet till vänskapligmakt, dvs. utfärdade tiU allarikets passkontroUer ett hemligt cirkulär, i vilket hette; "I betraktandeav rådande förhållanden måste skälig anledning f. n. anses förehgga tiU detantagande att innehavare av såsom övertikiska betecknade pass ävensominnehavare av sådana tyska hemlandspass vilka enligt i Ändring i utlänningslagen, m. m. Nr 152 utfärdade bestämmelser- äro märkta förmedelst anbringande av Fredagenden bokstaven J å passets första sida,äro emigranter. Innehavare av pass av 17december 1971 något av de båda nu angivna slagen bör därför avvisas medmindre han -7------------------ inneharupphållsliUstånd eller gränsrekommendalion." Ändring iutian- p| jgjjg äg ggyg aUtså order allflyende judar skulle avvisas. ningslagen, m. m. stred mot lagensanda och mot asylrätten. Det utpekade och diskriminerade en viss kategori,samma kategori som var föremål för särskilda diskrimineringsåtgärder i Tyskariket. Men ledamöter var givetvis aUa ärans män. Det är bevisat, att tyskar av judisk börd greps av svenskpolis då de flydde hit och därefter tvångsvis fördes tiUbaka till . Defick inte ens förmånen att föras tiU annat land än det som förföljde dem. I ettfaU anmärkte kommissionen på alt fallet avgjorts så snabbt alt flyktingen intehann styrka sina uppgifter, en paraUeU tiU den nu aktuella debatten omöverklagningstiderna. I faU efter fall anför kommissionen att nödfaUsviseringfelaktigt vägrats. Myndigheternas handlande ledde bevishgen tiU mångaflyktingars Ukvidering. Vi har också faUet med makarna och deras20-åriga dotter, som alla i skräck för att föras till berövade sigUvet. Orsaken tiU myndigheternas behandhng var att etl legationsråd i UD ansågatt dottern troligen skuUe kunna bli tysk spion om hon fick stanna.Legationsrådel var givetvis en ärans man och en lagens upprätthållare. Detta, herr talman, är ett ringa axplock ur en skrämmandeläsning material. Man får intrycket att nära noginget utlänningsärende bedömdes på lagenhgt sätt. Svensk lagvar underordnad. Strävanden att behaga nazityska myndigheter med vUka mansystematiskt samarbetade var avgörande. Vi har moderna paralleller i strävanatt inte stöta sig med affärspartners som och Brasihen. Genom svenskutlänningspoUtik går en i alla hänseenden svart tradition. Men har i bara historiska exempel att kommamed? Nej, visst inte. Tyvärr har ingen undersökningskommissiongranskat flyktingpoUliken. Men del finns material i alla faU. Vi har fallet med kapten , portugisiskoppositionsman, som först vägrades inresa därför att han, som en tjänstemansade, "var pUat". Vi har fallet , portugisisk medborgare,som skulle utvisats om inte bl. a. undertecknad JO-anmält handläggningen.Utvisningen baserade sig på den för övrigt obevisade anklagelsen alt Gracagjort en svensk flicka med barn. Angivelsen kom från flickans föräldrar ochGraca fick aldrig yttra sig över den. JO karakteriserade detta förfarande som"ur rättssäkerhetssynpunkt synnerligen betänkligt". Men enhgtutskottet består myndigheterna av idel ärans män som följer bestämmelserna. Vi har faUen med de greker som hämtats nattelid ochavvisats tiU överstarnas . Vi har fallet Kotzikos som avvisades innan hans nådeansökan behandlats. Han avvisades till trots alt han var politisk flykting. Han bor nu i hemlandet i en källare, sjukUg och med förbud att utresa ur landet. 26 Författarinnan , som ärkunnig i grekiska språket, har anfört atthon bevittnat hur en av myndigheterna anlitad grekisk tolk fickställa poUtiska frågor tiU förhörda greker och fråga varför de lämnat detdemokratiska , Det är bekant alt demokratiska greker i iblandvägrat vittna, när de upptäckt att tolkarna var juntans män. Vi har faUetKefalonitis som av en tjänsteman fick rådet "Kommunist, stick dit där duhör hemma". Sådana fall och attityder skaU jämföras med andra sombehandlas på helt annat sätt. Vi har faUet med den grekiske UD-tjänstemannensom hämtade avhopparen . Han var efterlyst av polisen men man läthonom vistas här och utföra sitt uppdrag för juntan. Vi har faUet Schoenman,som vägrades inresa när han skuUe vittna inför Russellribu-nalen omkrigsförbrytelserna i . Men tennisspelarna från släpptes introts atl de hade pass från andra länder än där de var medborgare och trots attderas inreseärende borde underställts Kungl. Men myndigheterna somhandlagt dessa faU är givetvis alla ärans män. Vi har fallet med biträdandegrekiske handelsministern, , som fick resa runt i på falsktpass och bo här under falskt namn. Myndigheterna såg genom fingrarna. HerrMilon skulle ju delta i en transportkonferens med bl. a. den ,som ju är idel ärans män. Om en utlänning är poUtisk flykting bUr han helt olikabehandlad beroende på från vilket land han kommer. Flyktingar från Brasihen,och ofta också erkänns inte som politiska. Menar utskottet atldet inte förekommer pohtisk förföljelse i Brasihen eUer eller ? Varför har man så länge vägrat erkänna portugisiskaflyktingars rätt och varför ger man dem slutligen uppehåUstillslånd på s. k.humanitär grund, vilket ger en myckel sämre rättsställning än asyl? Varför ärpraxis så olika? Varför blev Kotzikos utvisad fast han inte begått brott, ochvarför får den från bördige rånaren från stanna? Varför utvisas så många grekiska och turkiska demokrater,som internationella förbrytare får här? Är det utskottetbekant att ökända förbrytare och SS-män, Ustasjaterrorister m. fl. här fåttskydd undan rättvisan? Känner herrarna överste , SS-man och f. d.lettisk mUilärattaché i ? Han har fått i . Han fick här för att han var förföljd avrättvisan visserligen, men del är ju inte så noga i sådana faU. Han har så godameriter från verksamheten i 280:e lettiska pohsbataljo-nen att han kvalificeratsig för flyktingskap i . Känner herrarna överste , lettisktpoUsbefäl som lät skjuta 200 zigenare? Varför fick han , när så mångazigenare avvisas? Känner herrarna frångeneralinspektionsstaben i lettiska SS? Kan utskottets talesmän upplysa mig imin okunnighet om varför dessa förbrytare fått här, medan Kotzikos fårförsmäkta i juntans ? Vad är det som gör demokraten såförhalhg och SS-standarlenfUhrer lUl ett så ömmande flyktingfaU?Varför är misstron mot myndigheterna så stor bland demokratiska greker ochjugoslaver, medan organisationer som de kroatiska Ustasja och den lettiskaDaugavas Vanagi är så optimistiska om sitt arbete här? Är det mot dennabakgrund för Ändring i utlänningslagen, m. m. Ändring i utlänningslagen, m. m. mycketbegärt att regeringen preciserar från vilka länder den anser att politiskt förföljdakan tänkas komma? Det anförda må räcka som argument för reservationen. Detvore skäl att kräva en ny parlamentarisk omflyktingpoUliken. Det vore tid att utplåna den skammens svarta tradition somstyrt myndigheterna . Kommunisterna skall i vår återkomma tUldenna fråga. Vad som är möjligt är att stödja reservationen och därmed inågon ringa mån förbättra rättsställningen för en grupp människor som aUlidtillhört de rättsligt sämst stäUda och som alltför ofta fått känna byråkratinsväldiga makt mot den enskilda människan som befinner sig på flykt. HerrSTRINDBERG (m): Trots den hels som vidlåder kammarensarbete viU jag med några ord kommentera det ärende som behandlas, och jagskall Uksom i också delvis göra en historisk återblick. Jag viU börja med att yrka bifaU till förslagen iföreliggande betänkande från inrikesutskotlet som trots att det delvis är ganskaskarpt i sina formuleringar ändock måste betecknas som hovsamt med tanke påvpk-motionens utformning och det anförande som i just nuhållit. Att människor tvingas lämna sitt hemland för att söka asylpå främmande ort är en ständig påminnelse om att åsiktsförtryck ochförföljelser fortfarande förekommer runt om i vår värld. Våld och övergrepp kanicke försvaras oavsett om det är den ena eUer den andra regimen som begårsådana brott.