prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag har själv varit med vidkontroll av tankar över mark, och det kan Inte vara mycket svårare att göra ensådan kontroll på en tank som hgger I betongtråg under jord, där man harpraktiskt taget samma möjhgheter. Likaså har man sagt att vi inte har den utrustning somerfordras och att det bara finns sådan utrustning hos ett fåtal firmor. Ja, menom det nu finns sådan utrustning att tlUgå, så är det väl inga svårigheter attskaffa mer av den varan! VI saknar ju Inte resurserna för att göra dessakontroller. De finns redan. Därför bör man också kunna förfara på det sätt somutskottet förordat. Jag noterade med tillfredsställelse att såkraftigt underströk vad utskottet skrivit, och vi hoppas i utskottet att detsom vi har skrivit skall leda till resultat möjUgt. () kort genmäle: Jag erkänner gärna att det är med viss tvekansom jag stöder reservationen, men eftersom jag själv har ställt ett hknandeyrkande i min motion tycker jag det är konsekvent att göra det. Det är Inte ofta som jag röstar förfolkpartireservationer, men när jag gör det, föranleder dettaomedelbart repUken att jag är ute på betänkUga vägar. Att jag stöderreservationen betyder emellertid inte att jag tar avstånd från allt detpositiva som står I utskottets betänkande. Det är värdefulla ting, som jagIngalunda har anledning att ta avstånd från. I ett av remissyttrandena framhåUs det att om alternativetmed en särskild besiktningsorganisation av finansiella skäl inte går attrealisera kan det vara nödvändigt att man gör en åtskillnad mellanorganisationen för besiktning och kontroll å ena sidan och för rengöring åandra sidan. Det är också en synpunkt som är värd att beakta. Jag är ingen expert på dessa frågor, men det finns de somsäger att det är ganska lätt att göra ren en tank och att vårda den. Det kanvem som helst. Men att kontrollera den och att efter sakkunnig granskningbetygsätta den och avge ett utlåtande ställer avsevärt större krav på denperson som utför Ifrågavarande arbete. i Skegrie (c) kort genmäle: Det måste väl ändå vara felaktigt att förstbesluta bibehålla riskerna och sedan skapa ett kontroUorgan för att bemästradem. Det vore som att avstå från att bekämpa sjukdomar för attläkemedelsfabrlkerna skall kunna fortsätta sin verksamhet. Man försöker välförst undanröja orsakerna. Kan man Inte det, får man ta till medicin. Om det på något sätt kan hndra skaU jag gärna säga att Ifall man tror att reservationen, somkanske Inte är så alldeles lyckUgt formulerad, kan läsas som om vi bara villeha en begränsad utredning av vissa, enstaka sätt att lösa problemet, så är detfel. Det är naturligtvis meningen att Kungl. Maj.t skall ha alla möjligheteratt pröva alla förslag, inklusive dem som nämner och demsom här har nämnt. Miljövården m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tlUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av och , ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruÅnér begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan I betänkandetnr 53 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av och fru Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: § 24 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 60 Ianledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag tiU lag om ändring i lagen(1959:517) om förlängning av tiden förvissa servltut, m. m. Utskottets hemställan biföUs. §25 Miljövården m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 62motioner angående mihövården m, m. motionen 1971:32 av m.fl, (fp), vari hemstäUtsatt I skrivelse till Kungl, Maj:t begärde förslag tlU kompletteringav mUjöskyddslagen av Innebörden 1. atttiUståndspUkt infördes beträffande vägar och flygplatser, 2, att minimireglerna för utsläpp av avloppsvatten frånvattenklosett eller tätbebyggelse omfattade krav på minst biologisk rening samt Miljövården m. m. 3. att en tidsplan fastställdes för övergång UU biologiskrening vid redan befintliga reningsverk motionen 1971 :210 av , fl, (m), vari, såvitt nu var I fråga, hemstäUts att i skrivelseUll Kungl. alt en utredning tUlsattes med uppgift att i samarbete medtraflk-buUeratrednlngen utarbeta riktlinjer för en enhetlig bullerlagstlftnlng, om ettpermanent förbud mot användning av DDT, att en arbetsgrupp tUlsattes med uppgift att utarbetariktlinjer för prövning av mutagenitet och cancerogena effekter av tillsatsertih Uvsmedel och växande gröda, om utvidgad vetenskaplig försöksverksamhet med organiskagödningsmedel samt motionen 1971 :272 av hen SjöneU (c). 1, lämnademotionen 1971:32 utan åtgärd, 2, i anledning avmotionen 1971:210 i skrivelse tiU Kungl, Maj:t som sin mening gav tih känna vadutskottet anfört beträffande utredrung av vissa bullerfrågor samt lämnademotionen i övriga, här ifrågavarande delar, utan åtgärd, 3, lämnademotionen 1971:272 utan åtgärd. Reservation hade beträffande frågorom tiUståndspUkt enUgt mihöskyddslagen för vägar och flygplatser samt omrening av avloppsvatten från tätbebyggelse och vattenklosett avgivits av henarHansson i Skegrie (c), (), (), (), i (c) och i (fp) samt (), som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, a, med bifall till motionen 1971:32, såvitt nu var ifråga, hos Kungl, Maj:t skuhe anhålla att tiUståndspUkt enUgt mihöskyddslagen infördes i fråga om vägar och flygplatser, b, i anledning av motionen 1971:32, såvitt nu var 1 fråga,hos Kungl, Maj:t skulle anhålla att förelades förslag till bestämmelser om minst biologisk rening av avloppsvatten som härrörde från tätbebyggelse i enlighet med vad reservanterna anfört. Det är inte särskilt som vi överhuvud taget har haft lagar med uppgift att skydda vår mihö, Mihöskyddslagenexisterar emellertid och kommer väl att Inom Inte alltför kompletterasmed en mihökontroUag, Men även då detta skett kommer nya och växande krav pålagstiftning inom mihöområdet att ställas, och de nu gällande lagarna kommermed aU sannoUkhet att förändras. Vi är helt enkelt bara i början av ettmUjötänkande som kommer att sätta spår i åtskilliga förordningar, lagar ochtUlämpningsföreskrifter, Moderata samlingspartiet väckte UU årets riksdag två motioner i mihövårdsfrågor.Jordbruksutskottet har I sitt betänkande nr 62 behandlat ett par av yrkandenaI den ena av dessa motioner, och jag skaU här bara beröra några av dessa. Om man går ut och frågar människor vilken företeelse deupplever som mest obehaglig i dagens mihö lär det vanUgaste svaret vara:Bullret! Buller är en nästan överallt närvarande företeelse som I sin ytterstagräns kan förorsaka allvarliga medicinska skador, men även en måttUg ljudstyrkaorsakar påtagUga obehag. Visst görs det ansatser på ohka håU att begränsa bullret.Hittills har emeUertid saknats en lagstiftning som ställer klara gränser förvilken hudnivå som kan accepteras. har tidigare tillsatts,och när vi nu har motionerat om att enhethga regler för tlUåtUgt buUer över huvudtaget utarbetas är det glädjande att utskottet frångått den uppfattning somallmänna beredningsutskottet hade vid förra årets riksdag, då en Uknandebegäran avslogs bl, a, med hänvisning till att bullerfrågorna behandlades Iskilda sammanhang. Just detta att ansvaret för buller är uppdelat på så mångaoUka instanser ställer större krav på enhetliga regler. Jag vill därföruttrycka min glädje över att sådana regler kan väntas komma UUstånd, en glädje som jag tror delas av aUa dem i vårt land som börjareftersträva någon form av tystnadsvård. För att fortsätta med några positiva yttringar vill jagockså uttrycka min tiUfredsstäUelse med att utskottet I detta betänkande klartsäger ifrån att man förutsätter att DDT-förbudet kommer att fortsätta att gällatUl dess att resultatet av giftnämndens prövning om förlängning av förbudet ärframlagt, I annat faU skuUe nämligen det temporära förbudet ha gåttut nu . Men, herr talman, givetvis har jag inte begärt ordet baraför att uttrycka mm tillfredsställelse med att moderata samUngspartietspartlmo-tlon bUvit välbehandlad, TiU jordbruksutskottets utlåtande nr 62 finnsfogad en reservation som tar upp två mycket väsentliga frågor imiljövårdspoUtiken, Den ena gäller tiUståndspUkt för anläggande avvägar ochflygplatser, Miyöskyddskungörelsen är i sin nuvarande utformning begränsad tiUatt gälla störningar från fast egendom, I princip omfattar den alltså fastatrafikanläggningar, men det finns undantagsregler för vägar och flygplatser.Byggande av väg prövas av väg- och vattenbyggnadsstyrelsen i samråd medlänsstyrelsen. Anläggande av flygplatser sker efter Kungl, Maj.ts beslut, ochenligt luftfartskungörelsen skall hänsyn tas tih de kringboendes säkerhet ochtrevnad. Skälet tiU att vägar och flygplatser inte är underkastadetiUståndspUkt enUgt mihöskyddslagen är aUtså bl. a. att dessa anläggningarunderkastas särskild prövning. Men vid denna prövning är det emeUertid intemihösynpunkterna som i första hand beaktas, utan det gäUer I allmänhetexploateringsfrågor och prövningen avser I första hand den mark som berörs avanläggningen. Ett bifall tiU reservanternas yrkande skulle inte medföra attdenna särskilda prövning utelämnades, men anläggningen skulle dessutom prövasenUgt miljöskyddskungörelsen på samma sätt som sker med andra anläggningar. Som exempel kan jag här anföra Sturupsflygfältet, enanläggning som från social och kultureU synpunkt Inte borde ha kommit tlUstånd. Miljövården m. m. Miljövärden m. m. Dessutomligger den i ett område, där fågeltätheten är så stor att uppenbara risker förflygsäkerheten kan väntas. Denna lokahsering hade kanske bhvit en helt annan,om miljösynpunkter hade fått påverka avgörandet. Vägar och broar byggs ocksåutan att tillräckUg hänsyn tas tiU ingreppen i mUjön, Vad vi reservanter begär är endast att sammaprövningsregler skaU gälla, oberoende av vilka Ingrepp det är fråga om. Detmåste medföra att vi får en Ukartad behandling av alla fasta anläggningar.Anläggningar av detta slag medför ofta sådana Ingrepp I miljön att enförprövning borde vara helt självklar, VI begär alltså helt enkelt atttiUståndspUkt för sådana anläggningar införs, I reservationen yrkar vi reservanter också att Kungl,MaJ:t förelägger förslag om minst biologisk rening av utsläpp Ivattendrag av avlopp från tätortsbebyggelse, 1969 sade att enfemtedel av våra ca 240 tätorter med minst 200 invånare inte har biologiskrening av sitt avloppsvatten. Denna siffra beräknas gå ned det är riktigt -men det borde vara självklart att detta också regleras I lag. De utsläpp somkommer från sådana tätorter utan rening har en kraftigt förstörande inverkan påvåra vattendrag, I miljöskyddslagen sägs att sådant avloppsvatten fråntätort får utsläppas endast om det är uppenbart att det kan ske utan olägenhet.Det är enhgt min uppfattning verkhgen att sätta kraven lågt. Utsläpp av avloppsvatten,som endast har passerat en slamavskiljare, utgör alltid en olägenhet. Dennaolägenhet förstärks i hög grad när det gäller avlopp från tätort, och det äregentligen ganska ofattbart att vi inte lagstiftningsvägen har försökt atttidigare begränsa dessa verkningar, VI behöver bara med våra egna ögon beskådade sjöar där kommunalt orenat avloppsvatten släpps ut för att se föhderna. Visst kan man diskutera vad som menas med olägenhet. Mennär sjöarna växer igen och dessutom bhr allt mindre tjänliga för bad ochfriluftshv - då är det en olägenhet. Därför måste vi lagstiftningsvägen krävaatt alla tätorter genomför minst biologisk rening av sitt avloppsvatten. Sålänge Inte de föreskrifterna finns, så länge kommer vattenförstöringen attfortgå och därmed också miljöförstöringen. Jag skah be att få yrka bifall tillreservationen av i Skegrie m. fl, i jordbruksutskottets betänkandenr 62, HenLARSSON i (c): Det är en lång rad av motionskrav som harbehandlats I detta utskottsbetänkande, I de flesta fall har utskottet kunnatkonstatera att önskemålen är tillgodosedda eller på väg att bU tiUgodosedda, 1två fall finns det en del kvar att önska, och detta har kommit till uttryck ireservationen. Beträffande de motionskrav som är på god väg att bUtillgodosedda är t, ex, frågan om permanent förbud mot DDT, där utskottetmycket riktigt säger att man räknar med att giftnämnden skaU klara denproblematiken. Vad gäller frågan om cancerogena och mutagena effekter avvissa tillsatser till Uvsmedel tror utskottet att det beaktas av det nya Miljövården m. m. och I de förslag som kommer att framläggas av Nr 132mUjökontroUutrednlngen, När det gäller utvidgad vetenskapUg försöksverksamhet medorganiska gödningsmedel har utskottet erinrat om att det gäller att ge deresurser åt forskningen som är behövhga; därmed tror man att detta är avklarat, Ännu så länge är utskottet helt enigt. Detta gäller också synpunkterna på behovet avmUjövårdsavgifter. Den utredning rörande kostnaderna för mUjövården som nyligentiUsatts av , där chef är ordförande,är en föhd av en framsynt motion, som biföll , om krav på enöversyn av kostnadsfördelnlngsproblematlken. Man är I utskottet också helt enig om en enhetligbullerlagstiftning och om att sådant buller som Inte nu är föremål förövervägande bör överses. har redan här uttryckt sin glädje överatt det önskemålet I varje fall har kunnat bifallas av ett enigt utskott.PersonUgen vill jag säga att det är alldeles riktigt, att den formen av buUersom det talas om i motionen inte är föremål för någon prövning och att det påden punkten ännu inte finns några riksnormer. uttalar sin glädjeöver att man nu tänker ta Itu med detta. De som Inte är fuUt så glada, skuUe jag viha påstå, ärledamöterna I traflkbullerutredningen, på vilka utskottet ställerförhoppningar. Det Innebär Inte att trafikbullerutredningen skulle varaointresserad av att få tiU stånd riksnormer när det gäller omglvnlngshygienisktbuller, utan det beror väl snarare på att man i trafikbullerutredningen - dettahar jag försökt klargöra redan I utskottet inte är särskilt Intresserad avatt I det utredningsskede, där man nu befinner sig, få ytterligare uppgiftersom eventuellt kunde försena det betänkande man avser att framlägga. bUr detväl Konungens sak att avgöra, vem som skaU få den uppgiften. får den är det möjligt att man kan förstärkautredningen eller göra en sådan uppdelning av arbetet som kan bli nödvändig. Det återstår två punkter, om vilka utskottet inte harkunnat ena sig. De gäller, som här har nämnts, frågan om tiUståndspUktför vägar och flygplatsers anläggande samt frågan om vissa krav på rening avavloppsvatten från tätbebyggelse. Jag skulle här vilja säga att jag Inte personUgen kanfinna skiUnaden mellan utskottsmajoritetens förslag och reservanternas förslagsärskilt stor. Reservanterna vUl dock gå en aning längre I sin ambition, ochäven om utskottsmajoriteten anser att frågorna redan är täckta i mihöskydds-kungörelsen,är det dock riktigt som reservanterna påstår, att anläggande av nya vägprojektoch av flygplatser skulle komma i ett tidigare skede under allmänhetens debattoch bedömning, om dessa projekt ålades samma bestämmelser som övriga projekt urmihöskyddssynpunkt. Även kravet på minst biologisk rening av avloppsvattnetfrån tätbebyggelsen måste vara en klar framtidsambition. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillreservationen av i Skegrie m, fl. Miljövården m. m. HerrWIRTÉN (fp) mihöskyddslag utgör otvivelaktigt en av deviktigaste lagar som reglerar miljövården. Men I ett par avseenden är denotillräcklig. Det har påvisats i den folkpartimotion som hgger till grund förden reservatlon vi nu diskuterar. Dels gäller det, som här har framgått, detförhållandet att flygplatser och vägar inte tillstån dsprövas enhgt lagen, delstycker vi reservanter att ambitionsgraden för rening av. avloppsvattnet är förlåg. Först några ord om den första punkten, I miljöskyddslagensägs att fabriker och andra inrättningar som kan medföra väsenthga olägenheterfrån mUjövårdssynpunkt inte får anläggas utan att tillstånd lämnats avkoncessionsnämnden. Dessutom medger lagen att får ge dispensfrån skyldigheten att söka tillstånd, 1 besluten skall anges de villkor som äruppsatta för verksamhetens bedrivande. Då frågar man sig naturhgtvis: För vUken sorts Industrieroch Inrättningar krävs tillstånd eller dispens? Svaret på den frågan ges i denmed miljöskyddslagen utfärdade mihöskyddskungörelsen, I dess andraparagraf räknas det upp I inte mindre än 38 punkter vilka fabriker ochInrättningar det gäller, 1 den förteckningen menar vi reservanter attsjälvklart också byggande av vägar och flygplatser skulle vara med. säger majoriteten i utskottet att såväl vägar somflygplatser prövas enligt särskild ordning. Det är naturhgtvis riktigt. Men i denprövningen sker framför allt bedömningar från trafiktekniska och ekonomiskasynpunkter. Över huvud taget gäller det i första hand en planering frånexploaterlngssynpunkt. Jag vill inte påstå att de som skall projektera en vägeller en flygplats lämnar mihöaspekterna helt åt sidan, men för oss ter det signödvändigt att aUtid en prövning från mihösynpunkt sker innan vägar ochflygplatser anläggs. De sista årens ofta återkommande debatter om nyaflygplatsers placering hksom om sträckningen av nya större vägar genom eller Iomedelbar anslutning tiU större tätorter visar hur viktigt det är att vi fården av reservanterna yrkade prövningen enhgt mUjöskyddslagen, Den andra punkten i reservationen InnehåUer ett yrkande omatt biologisk rening skall vara minsta godtagbara rening av avloppsvatten somkommer från tätbebyggelse. Som mihöskyddslagen nu är utformad räcker det medslamavskUjning, dvs. det som brukar kaUas det första steget, om det ej äruppenbart att sådant utsläpp kan ske utan olägenhet, är ju ett synnerhgen sjörikt land. Många menadelänge att vi kunde kosta på oss att vräka ut det mesta vi vUle bU av med i våravattendrag. Denna lättsinnets fUosofi fick härska ända fram till bara för ettpar decennier sedan, då ett uppvaknande skedde. En epok med byggande avreningsverk började. Det inleddes med en ganska långsam utbyggnadstakt, menbetydUgt bättre fart har det bhvit beslut om stimulansbidragtill kommunerna, då man bygger reningsverk med långtgående rening. Likvälsaknar, enligt senaste årsbok, inte mindre än ca 200 tätorterhelt eher UU stor del avloppsvattenrening. Den sammanlagda folkmängd somhärigenom saknar anslut-rUng UU reningsverk är ca 1,4 mihoner personer elleromkring räknar dock med att utbyggnadstaktenskaU kunna hållas på så hög nivå att praktiskt taget alla tätorter kan varaförsedda med reningsverk tiU utgången av , Kommunerna bör rlmUgen bU mera Intresserade av att hållaen maximal utbyggnadstakt genom det förhöjda statsbidrag som en enhälligriksdag av aUt att döma kommer att besluta I avsikt, som bekant, attstimulera till bättre sysselsättning. Självklart är också kommunernaintresserade av att erhålla så stort statsbidrag som möjhgt. Eftersom bidragetsstorlek är kopplat kvahteten på avloppsreningen får man förutsätta att dereningsverk som byggs fortsättningsvis bhr så långtgående som bedöms varatekniskt och ekonomiskt möjhgt och i övrigt bedöms vara lämphgt med hänsyn Ulllokala förhåUanden, För oss reservanter framstår det därför som självklart attlagstiftningen nu bör ta sikte på biologisk rening som minimum. Därmed är detockså utsagt att vi finner det lika självklart att de ca 600 reningsverk somenhgt senaste statistik enbart är utförda för slamavskihnlng måstekompletteras eller ersättas med anläggningar för längre gående rening. Det börankomma på att presentera en tidsplan på hur snabbt en sådanövergång UU förbättrad rening kan ske. Med det här ber jag att få yrka bifall tlU reservationen. Miljövården m. m. i Skännuige (s): Låt mig rent aUmänt inledningsvis få säga attjag gärna instämmer i vad har anfört om de problem som onekhgenfinns när det gäher vår miljö och som vi med de medel som vi har till vårtförfogande försöker komma tiU rätta med. Jag tror att vi aUa har samma intresseav det. Det är säkert inte någon här som kan stiga upp och säga att en vissgrupp ägnar dessa frågor mer uppmärksamhet än vad någon annan grupp gör, I vissadetahfrågor är det klart att man kan komma fram tiU oUka uppfattningar. Den fråga som kammaren nu överlägger om har varit föremålför diskussion både 1969, när den nya mihöskyddslagen kom tih, och ianledning av de motioner som då väcktes. Jag kan Instämma med iBonby när han säger att det är förfärhgt htet som skhjer utskottet ochreservantema I den här frågan. Jag skah Inte ta upp tiden med att gå igenom vadvi praktiskt taget är eniga om, utan nöjer mig med att ta upp de två frågor därmeningarna går htet Isär, Jag skaU vara väldigt försiktig, , attnämna Stump, det kan bli en lång diskussion om det. Jag vet att har synpunkter på den frågan, och därför kopplar jag bort den redanfrån början, Mihöskyddslagen skaU tUlämpas generellt över hela landet.När det gäller den här prövningen av vägar och flygplatser är det riktigt i första hand lägger exploateringssynpunkter på dem och den mark det dågäher. Men det framhöUs när lagen antogs att man förutsatte samråd med deintressen som kunde vara berörda när det gällde bl, a, mihövårdsfrågorna. Mantrodde att det skulle gå att lösa dessa problem på det sättet, VI har dessutommöjhgheter att med lokala trafikföreskrifter få bort bullrande trafik frånområden där vi anser att sådan trafik inte bör förekomma. Det har sagts atttrafikbullerutrednlngen kanske kommer att Miljövården m. m. ta uppdenna fråga. Jag känner Inte till det. Bullret är onekligen en mlljövårdsfrågaoch den utredning som sysslar med arbetsmUjön kanske också tar uppbullerproblemet. Reservanterna yrkar I klämmen sin reservatlon attmiljöskyddslagen skall äga tillämpning på aUa vägar och flygplatser. DetInnebär Ju att det skulle krävas tillstånd för varje väg som man ville bygga Ivårt land. Nog kan någon säga att var så god och gå motiveringen. Där ståratt vid alla vägprojekt måste även mUjösynpunkterna beaktas. Det är riktigt.Men man har ju lagstiftningen. I reservationen föreslås alltså att vägar ochflygplatser Inte skall omfattas av undantagsbestämmelsen I miljöskyddslagen. Även beträffande den andra frågan, om utsläpp frånkommunala avloppsledningar, förekom diskussioner 1969 när miljöskyddslagen tillkomoch det väcktes motioner 1 970. Jag har inga nya synpunkter utöver vad somsades då. Det har inte heller framförts några sådana från reservanternas eUermotionärernas sida. Låt mig bara ägna den frågan några få ord. Mihöskyddslagen är, som jag sade förut, en generelllagstiftning. Man kan väl då rimUgtvis inte, som reservanterna här föreslår, ilagtexten Införa krav på biologisk rening i samtUga reningsverk. har manvisserUgen sagt i reservationen att för enstaka fastigheter eUer grupper avfastigheter som inte är anslutna tUl kommunala reningsverk kan kravet på reningsättas något lägre. När miljöskyddslagen antogs 1969 Infördes enkoncesslonspllkt. Det Innebär att alla kommuner med över 200 Invånare måstebegära nämndens tillstånd för utsläpp av avloppsvatten. Tredje lagutskottetsade då uttryckligen - hade ingenting att invända emot det att detvar uppenbart att enbart slamavskihnlng som reningsmetod Icke kunde godkännas.Koncessionsnämnden måste aUtså när den ger tillstånd av nyssnämnt slagföreskriva antingen kemisk eller biologisk rening. Vi har sagt att vi anser att man Inte kan föra In ettsådant krav I en lagstiftning som är generell utan att man får försöka gå frampå det sätt som här har anförts. Jag skall Inte använda mig av så mycket statistik som herrWirtén gjorde. Jag skall bara anföra några av de siffror som lades fram förraåret. Då meddelade I sitt yttrande att det var 1 300 tätortersom hade biologisk rening. Verket räknade med att eUer låt oss säga1976 som angav - skulle biologisk rening vara genomförd i praktiskttaget hela landet. VI menar då att det får ankomma på att görade prioriteringar som behövs för att detta skall ske. Jag har Icke mer att tillägga, herr talman.