prot · FU0930 · 1971-12-31 00:00:00 — Den beundran som han nu sade sig hysa för haremeUertid en Uten skugga - vi skulle inle ha gjort tUlräckligt stora insatsernär det gäUer lokaUseringspolitiken och framför allt regionalpolitiken. Jagfär säga precis detsamma som sade om mig. Jag vet inte hur längeherr varit med i riksdagsarbelet. Men del förvånar om han kunnai sittaså pass länge som han ändå gjort och inte kunnai observera de insatser som juslcenterpartiet gjort inom lokaliserings- och regionalpolitiken. Del var pä det sättet - om jag får uppfriska -att det var vi som ursprungligen log del verkliga initiativet lill enlokaliseringspolitisk debatt. Det är vi som drivii de regionalpoliliskamålsättningarna och kraven pä all i olika sammanhang förslärka de regionalaorganens befogenheler, alt försöka decentralisera den alltför maklfuUkomligakoncentrationen till kanslihusei och ul i regionerna. HerrHaglund kanske läser tidningarna; i sä fall bör han ha observerat altregeringen mot bakgrunden av värt envisa tjatande i mänga herrans är på dennapunkt beslulat sig för all flytta ul ett stort antal ämbetsverktUl landsorlen och regionerna, har mycket starkt applåderats av allaregionalpolitiker. Delta är ett resultat sä gott som något och ett konkretresultat av våra ansträngningar på denna punkt. Jag måste göra när jag upprepar att det inte var nägon överdrift och kanske inte nägonelakhet heUer när jag sade att de stolta parollerna frän den socialdemokraliskapartikongressen 1967 om det stora allt övergripande näringspolitiskaprogrammet liksom "bidde inget". Jag upprepar än en gäng alt det inle blivit någonting.Därmed har jag inte sagl, , att vi frän sida pånågol sätt vill undervärdera de insatser som görs i form av delaktivileler pådet näringspolitiska området. Vi är fullt med pä att utveckla regionalpolitiken,som jag sagt, men jag viU notera, fru talman, att hur mänga insatser manän gör på del regionalpolitiska området och hur förnämligt regionalpoUtisktprogram man än kan komma att fastställa, sä är detta ändå en delaktivitet i detstora sammanhanget. Jag tog ett exempel från ett företag som gördelaktiviteter på försäljningssidan, på inköpssidan, i fråga om lagerhållningenosv. och påvisade att detta är delaktiviteter. För att få en meningsfylldframgång Parlamentarisk utredning angående näringspolitiken på detta område måsle man ha etl helhetsprogram. Del ärdella som saken gäller. Jag vel inte hur man över huvud tagel skall kunna utveckladetta vidare så alt förstår vad vi menar. Vi lalar pä något sättförbi varandra. Men jag viU ha fastslaget, fru talman, all vi inleundervärderar dessa delaktivileler som sker - i släUel understöder vi dem förall få största möjliga effeki. Men den maximala effekten når man aldrig förränman sammanvägt det hela lill en enhetlig över alla delaktiviteter övergripandehelhelsbUd av den slutliga målsättningen. Förra gången sade jag ingenting, fru talman, omreservationen. Men jag ber nu alt få yrka bifall tiU reservationen. Jag sade ju att ni inom hargjort mycket. Men vad har ni gjort? Ni har motionerat. Del är ingen konst altmotionera, det kan vi göra allihop del väcktes nära 2 000 moiioner under denordinarie motionstiden . Men vad vi vill är att skallkonkretisera. Ni har liksom tagit monopol pä lokaliserings- ochregionalpolitiken, och det har jag i och för sig ingenling emot. Men när vikommer lill att målsättningen för lokaliserings- och regionalpolitiken skaUkonkretiseras vill ni inte vara med. När jag log upp dessa frågor reste signågra folkpartister och centerpartister upp och sade: "Men ju inte föreslagit något till vår region," Självklart svarade jag då;"Framlägg själva förslag om hur ni vill driva regionalpolitiken! "Det fick jag naturiiglvis inget svar pä. Det kom inga förslag del varnämligen känsligt att tala om för vissa grupper all de inle kunde fä någonting.Del bUr hårda bud för vissa områden. Konkretisera aUlsämälsätiningen och deltag i debatien - det är vad frågan gäller. Jag vel inle om jag missförstod när hantalade om ullokaliseringen av statliga verk. Är han motståndare till det ellerlycker han att det är en bra lösning? Anser han all det är etl led ilokaliserings-och regionalpoUtiken? Är det kanske rent av meningen alt ocksäBöndernas hus i skaU flyttas ut? Det borde givelvis göras, om manskall vara konsekveni och vill föra en radikal lokaliserings- ochregionalpoUtik, Jag kan upplysa om attjag har varit i . I en av punkterna i motiontalas del om maktkoncentration. Jag skall inte säga så mycket om detta, jagvUl bara uppmana att erinra sig centerpartiels ställningstagandenär koncentrationsutredningen tiUsattes och fundera på vad då gjorde.Jag är mycket nyfiken på att få veta anledningen till centerpartietsställningstagande när koncentrationsutredningen tillsattes. HerrSJÖNELL (c): säger att vi inom centerpartiethar uträttat mycket arbete, men när han skall konkretisera vad vi har gjortsäger han: "Ni har hållit på och motionerat år ." Del väckstusentals motioner här i huset , och tycker tydligen intealt det ärnågot arbete. Jag undrar om han inte undervärderar parlamentarikernas och sinegen roll jag tror att motionerna har stor belydelse. Men jag viU erinra om en annan sak som välkänner till -maklförhäUandena i riket. Det är inle vi i somsitter i regeringen, , det är partivänner somregerar. Del innebär att vi frän liksom frän de andra borgerligapartierna bara har en utväg alt motionera, att framlägga kloka och braförslag. Och det gläder oss, , att när det gäller de centralainslagen i de senaste årtiondenas samhäUsdebatt och de centrala konkretaåtgärderna i den senaste tidens samhällsutveckling är det cenlerförslag somregeringen i slor utsträckning har tagit upp och verkställt. Hur blev viexempelvis inte förhånade när vi första gången väckte miljömotionen? i , partikamrat, sade att det var ju ingenlingalt hänga i julgranen. Man kallade den hånfullt för en omnibusmotion. HerrHaglund och hans partikamrater har sedermera med hull och här slukat våraförslag om att miljöpolitiken mäste föras ut och bli meningsfyUd, Vi sättervärde på det. Vi tycker att det är bra när ni tar upp våra förslag. Huvudsakenför oss är att ni verkligen genomför dem i praktiken. Likadant är del medlokaliseringspolitiken och med ulflyllningen av ämbetsverk. Jag kan inte tänka mig all kunde missförslåmig i sä fall tror jag all han är den ende här i kammaren som gjorde del närjag tog utflyttningen av ämbetsverk som exempel för att därmed markera att vihar en regionalpolitisk målsättning och påvisa att det äntligen har blivit ettresultat. Jag måste väl ändå sätta värde på alt så sker och inte motsatsen, somherr försökte göra gällande. När del sedan gäUer exempelvis Böndernas hus är det mycketmöjligl, , att det kommer att flytta efter. Jag viU bara än en gängerinra om att i Böndernas hus är det mindre än 1 proceni avjordbruksorganisationernas befattningshavare som arbetar. Om vi drarparalleller i sammanhanget, vet jag inte om de utfaller tiU förmån. Vad som är väsentligt är att vi här fär motionera ochlägga fram förslag och alt ni sedan lar upp förslagen och genomför dem. Ni har genomförlmiljöpolitiska och lokaliseringspoliliska förslag, som vi har väckt, isamverkan med andra partier. Den dag ni tar upp värt förslag om elt samlalnäringspolitiskt program är vi ocksä nöjda. Vi Uder inte av något slagsprestigehänsyn härvidlag. Vi är nöjda bara någonting sker. Parlamentarisk utredning angående näringspolitiken HerrHAGLUND (s): Jag har inte alls underskattat motionerandet, sade jag all man skall motionera. Men skUlnaden mellan moiioner som bl.a. lägger fram och det som socialdemokratin och regeringen nugör, del är att vi handlar och jusl i detta nu åstadkommer någonling vUketherr ocksä har hänvisat till. Det är den stora skUlnaden isammanhangei. Överläggningen var härmed slutad. Byggnadsforskningsavgift, m. m. Propositioner gavs pä bifall lilldels utskottels hemställan, dels reservaiionen av i Glömminge m.fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering uppläsles och godkändes följandevoleringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr I röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinnernej har kammaren bifaUit reservationen av i Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röslat för ja-proposilionen. Däherr begärde rösträkning verkstäUdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: § 13 Byggnadsforskningsavgift, m. m. Föredrogs civUutskottets betänkandenr 4 i anledning av Kungl. Maj.ts proposition med förslag tUl lag om ändring iförordningen (1960:77) angående byggnadsforskningavgifl, m. m., jämte motion. Kungl, Maj t hade i proposiiionennr 4 under åberopande av utdrag ur slatsrådsprolokollel över inrikesärenden förden föreslagit alt dels anta del genom proposiiionenframlagda förslaget till lag om ändring i förordningen (1960:77) angåendebyggnadsforskningsavgift, dels godkänna vad som i statsrådsprotokolletförordats i fråga om ansvarsområdet för statens råd för byggnadsforskning,rådets sammansättning och principerna för statens bidrag. I motionen nr 11 80 av herrTuresson m. fl. hemställdes, att beslulade bifalla proposiiionen medden förändringen alt statens bidrag skulle betalas direkt av de i egen regibyggande statliga förvaltningarna. 1. all riksdagenantog det vid propsitionen nr 4 fogade förslaget lill lag om ändring iförordningen (1960:77) angående byggnadsforsknings-avgift, 2. att riksdagengodkände vad i statsrådsprotokollet förordats i fråga om ansvarsområdet förstatens råd för byggnadsforskning och rådets sammansättning, samt 3. att riksdagenmed bifall lill Kungl. Maj:ls förslag och med avslag på motionen nr 1180godkände vad i statsrädsprotokollet förordats i fråga om principerna förslalens bidrag. Reservation hade avgivits av herrGrebäck (c), fröken (), herrar i (c) och Wennerfors(m) samt i (c), som ansett att utskottet bort under 3hemställa. att i anledning av Kungl.Maj ts förslag och med bifall tiU Nr 30 motionen nr 1180 som sm mening gav Kungl. Majl: tiU känna vad Onsdagenden reservanterna anfört i fråga om principerna för statens bidrag. FrökenLJUNGBERG (m): Jag har begärt ordel för att yrka bifall lUlden reservalion som är knuten tUl civilutskottels betänkande nr 4 och vUl barakommentera det yrkandet nägol. Det finns kanske anledning att erinra om att deltabelänkande behandlar en kungl. proposition om byggnadsforskningsavgiften. Dennaavgift har funnits , och meddelakliga i att lUlskjuta avgifter tillden byggnadsforskningsfond där medlen uppsamlas är kommuner, enskUda företagareoch även slalen. Men staten är befriad från ell medelsgivande i form avavgifter och har i släUet givit sitt bidrag i form av anslag. Jag vUl gärnasäga att det anslagel förvisso väl har täckt det belopp som skulle utges i formav avgifter om staten som arbelsgivare hade pålagts dylika i likhel medkommuner och enskilda arbelsgivare. Vad som föresläs i propositionen är en inle så storändring i förordningen angående byggnadsforskningsavgift, I anslutning tillpropositionen har väckts motionen 11 80 med som första namn ochdär tas en detalj upp som principiellt inte är oviktig. Sä länge staten pådella sätt har givil anslag tUl byggnadsforskningsavgiflen har man godtagitdelta från alla håll, med undanlag kanske av kommunerna som har känt sig litetorättvist behandlade, eftersom de i likhet med enskilda arbetsgivare haft attbetala en arbetsgivaravgift för c]en yrkesmässigt bedrivna byggnadsverksamhetsom utförts. har uttryckt tvivel om det ändamålsenliga i dennu föreslagna utvidgningen av avgiftsskyldigheten tiU att gälla inle enbartbyggnadsverksamheten - dvs. husbyggnadsarbelet utan ocksåanläggningsverksamhelen och yrkat avslag på förslaget. Man har sagt ifrän, ochdet finns väl anledning alt ha förståelse för det, att denna utvidgning päflera säll blir betungande för den kommunala verksamhelen.Anläggningsverksamheten i kommunerna är nämligen av mångskiftande slag, ochdärför blir denna avgift administrativt rätt betungande. Delsamma skullenaturligtvis kunna sägas vara förhåUandet för slalens del, även om verksamhelendärvidlag inle är så mångskiftande som för kommunerna. Ulskottsmajoritetensäger emeUertid i stort sell sanningen när den ullalar all del äradministrativa svårigheter förenade med det system som föreslagils i motionen.Och därmed, fru lalman, är jag äntligen framme vid den. Vi hävdar i molionen alt om man , när man vidgaravgiftsområdet lill anläggningsverksamhelen, lillämpar samma betalningssystem,sä all slaten ger sin tribut via anslag i budgeten, innebär det en ojämnhet ikonkurrensvUlkoren för de företag som är verksamma pä oUka anläggningsområden.Det är ju i regel på del sätlel all arbetsgivaravgiften belastar slutprodukten,och i konkurrenshänseende blir den inte neutral, om den i fallel slaten ickebelastar de anläggningsarbeten som staten ulför i egen regi. Den Ullaförändring som motionärerna har föreslagit innebär hell enkelt att statensbidrag skulle betalas direkl av de i egen regi byggande statligaförvaltningarna. Det är alllsä inte fräga om nägra ändringar i Byggnadsforskningsavgift,m. Byggnadsforskningsavgift, m. m. summansstorlek e. d., och inle heller har man nägon invändning mot all ökaavgiftsskyldighelen genom alt utvidga områdel lill anläggningarna. Av de skälsom vi har angivit i reservationen vUl vi bara all byggnadsforskningsavgiftenskall vara konkurrensneutral. Man kunde i detta sammanhang ha anledning ta upp vadåtskilliga remissinstanser, refererade i propositionen, har anförl, nämligenatt frågan är om inte hela byggnadsforskningsverksamhelen Uksom all annanforskningsverksamhet borde bli en stallig angelägenhet och inte belastaarbetsgivarna genom avgifter på det sätt som hittUls skett. Men det ärsäkerligen en fråga på , och jag har ingen anledning att närmareingå pä den här. Med del anförda yrkar jag bifall lill denreservalion som är knuten lill CivUutskoltets betänkande nr 4, HerrHENRIKSON (s): Fröken har i väsentliga delarredogjort för propositionens innehåll, och det finns därför ingen anledning förmig alt upprepa den saken. Jag vUl bara tillägga att propositionen vilar på ellförslag som utarbetats av utredningsmän tillsatta 1967. Jag delar fröken mening alt den lilla avvikelsesom föresläs i reservationen är en detalj i sammanhanget. Utskottet är ense meddepartementschefen i alll väsentligt och om ändringarna i den nuvarandeförordningen rörande byggnadsforskningsavgiften. Utredningsmännen förefallerocksä ha diskuterat en omläggning som kanske skulle kunna möjliggöra eltliUmötesgående av önskemålen i motionen. Delta framgår av vad som står på s. 48i propositionen, där utredningsmännen skriver; "Utredningen anser attvarje statligt verk skulle kunna i elt utvecklat programbudgetsyslem belalaavgift direkt till fonden." Men sedan slutar det stycket i propositionenmed följande; "En sådan reform bör dock initieras frän ulvecklingen avprogrambudgetsyslemet i statsförvaltningen," Och som ledamöterkänner väl till är vi inle där . Av den anledningen har utredningsmännenför sin del inle velat föreslå någon ändring pä den punkten. Sedan är nalurliglvis konkurrensneutraliteten en synpunktsom inte kan avvisas utan vidare. Ingen i utskottet har väl heller hafl någonannan mening där än att del vore önskvärt att kunna åstadkomma detta. Men moldetta måste dä ställas de administrativa besvär som är förenade med en rationeUlösning av den frågan, alltså en lösning som inte medför nägra onödiga besvär.Av vad fröken anförde föreföll del mig som om reservanlerna är någotIveksamma om del rimUga i att föreslå en ändring i det stycket. Det måvara hur det vill med den saken, men utskottet har menat att det för närvarandeinte finns någon anledning att göra ändringar i den detaljen, av skäl som jaghär har nämnt. Utskottet har delat departementschefens uppfattning ipropositionen och ställer sig helt bakom den. Jag skall nöja mig med det anförda och medhänvisning tUl den skriftliga motiveringen yrkar jag bifaU tUl utskottetshemställan. Jag skall be att kortfattat fä yttra mig idenna fråga; det är inte myckel att säga utöver vad fröken och herrHenrikson har sagt. Motionen har varit nyttig så tUl vida att den har fästuppmärksamheten på vikten av att vara konkurrensneutral när det gällerstatliga byggen i egen regi. Anledningen till att jag inte anslutit mig tillreservationen utan tUl uiskottsmajoritetens betänkande är att vi underdiskussionen i utskottet med utgångspunkt frän motionen fick tiU stånd en såpositiv skrivning i betänkandet. Där sägs att det just nu inte är anledning attgå över till den metod som motionen förordar. I propositionen och i den utredning som ligger till grundför propositionen framhåUs att i ett mera utvecklat programbudgetsystem, närämbetsverken eUer de statliga myndigheterna har programbudget, så äi detlättare att lägga in sådana här kostnader för varje särskUt statligt projekt.Då kan man tänka sig att övergå till ett system som är konkurrensneutralt.Utredningen säger att en sådan reform bör initieras i samband med att mangenomfört programbudgeteringen i den statliga verksamheten. När detta ännu inteägt rum tycker vi som står bakom utskottsbetänkandet att man, på grund av detadministrativa krångel som annars kan komma att uppstå, skaU bibehåUa detsystem som används. Jag bermed dessa ord att få yrka bifaU till utskottets hemställan. Byggnadsforskningsavgift, m. m. Fröken () kort genmäle; Både och hakar uppmotståndet mot reservationen på det lilla ordet "nu". Och det är juocksä något att gömma sig bakom, hur kort det än är. Vi uttalar i reservationenatt den omläggning som vi förordar skaU ske fr. o. m. /73. ärdet alltså för det första inte högaktuellt. Det gäUer för det andra att här såsmåningom kunna anpassa sig efter moderna budgetprinciper. Vi förutsätter ocksåatt de administrativa svårigheter som föreligger skall kunna övervinnas. Låt mig emellertid också tilläggaatt det som gör detta angeläget är att omfattningen av anläggningsverksamheteni statens regi är så oerhört mycket större än den verksamhet som gällerhusbyggenskap. Jag viU bara nämna ett par siffror från utredningen somrefereras i propositionen. Produktionsvärdet när det gäller statligamyndigheter med byggnadsverksamhet i egen regi låg 1967 i fråga om husbyggnadpä 157 miljoner och i fråga om anläggningsverksamhet på 2 939 miljoner. Motbakgrunden av dessa siffror kanske det förefaller ännu mer förståeUgt att vitalar om att byggnadsforskningsavgiften bör vara konkurrensneutral. HerrHENRIKSON (s) kort genmäle; Även små ord kan naturligtvis ha sinbetydelse, och har det utan minsta tvekan i.detta sammanhang. Fröken att man önskar den föreslagna omläggningen inom loppet av inte fullt ettår. Det förefaller mig vara ganska optimistiskt att lägga fram ett sådantförslag utan att ange på vilket sätt omläggningen skall ske. Utredningsmännenhar i varje faU ansett att det föreUgger betydande Byggnadsforskningsavgift, m. m. hinder fören sädan omläggning intUl dess man allmänt inom statsförvaltningen övergåtttUl del nya budgetsystem som jag tidigare nämnde. Jag tror att utredningsmännenhaft bättre lid pä sig än utskottet att länka igenom dessa frågor, och däulredningen alllsä har kommit lUl denna slulsals, har det förutskottsmajoriteten varit tillräckligt för att nu inte föreslå nägon ändring pådenna punkt. Det är märkligt det därmed ordens magi. Här talas om "administrativa svårigheter" och"administrativt krångel". Jag tillåter mig fräga; Vad är det? Är detnågon människa som kan tala om vari detta administrativa krångel skulle bestå? När en statlig förvaltning skall bygga ett hus gör manritningar, programhandUngar och kostnadsberäkningar, och därefler begär mananslag, och har man tur anvisas det anslaget i sialsverkspropositionen ochbeslutas av . Skulle det vara någon större svårighet att beräkna delanslaget om det kostade en eller två proceni mer att bygga detta hus? Det är ren magi alt tala om administrativt krångel i detta sammanhang.Det är Uka mycket magi att tala om att den programbudgetering som vi delvisredan infört i statsförvaltningen skulle vara en förutsättning för attgenomföra det jag föreslår i min motion. Vad är del för trams? Det är välingenting som säger alt man inte kan beräkna en koslnad och begära etl anslagsom blir två proceni högre än eljest, om man inte har programbudgetering. Nejdet där är magi och ingenting annat. Jag begärde emeUertid ordet närmast för alt göra en litenkommentar till det som sägs i sista stycket före hemstäUan i utskottetsbetänkande, där man liksom vill negligera betydelsen av detta förslag genom attsäga all denna avgift "i relation liU totalkostnaden för ett projekt är såringa att en företagsekonomisk precisering därav i angivet konkurrenshänseendenärmast ligger inom den normala kalkylmarginalen" aUtså felmarginalen.Det är i och för sig aUdeles riktigt. Men när man i vanliga fall negligerar ettbelopp på av totalkostnaden genom att säga att del ryms inomfelmarginalen har man att göra med plus- eUer minusvärde ena gängen räknarman fel för högt, räknar man fel tvä proceni för lågt.Men i detta fall är det en systematisk trend i felräkningen i delegenregibyggande det här gäUer, en systematisk trend som är oneutral därför attden är tUl konkurrenternas nackdel. Det är detta som är kvintessensen i mittmotionsyrkande, och därför, fru talman, yrkar jag bifaU tiU reservationen. HerrHENRIKSON (s); Egenlligen är det ju så alt staten är befriadfrån denna avgift. Staten ger sitt slöd lill denna verksamhet genom ett anslagöver budgeten. Det anslaget torde vara högre än vad bidraget skulle bli om vivalde den form för statligt stöd pä detta område som förordar. Man skall självfallet inte bortse från att administrativtarbete ocksä kostar pengar. Jag är övertygad om att inte ärberedd att förordaatt del anslås mer pengar för dessa uppgifler; även om del inte Nr 30 skulle blifråga om särskUt många tusenlappar torde del ändå röra sig om Onsdaeen den etl beloppsom man inle kan bortse frän. ja fpi,,,.j,rj 1071 Delväsentliga är, som utskollsmajorilelen ser del, att staten bidrar lill dennaverksamhel med en andel som är rimlig, dvs. att staten lar en relativt settnågot större del av dessa kostnader än vad som skulle bli fallel om vi valdeden metodik som förordar. Jagvidhåller yrkandet om bifall tUl utskottets hemställan. Vi vet alla alt det är som att slalen betalar sin tribut till denna forskning. Del sätt pä vUketdessa pengar bokföres och redovisas är emellerlid felaktigt. Statens bidragblir därigenom oneulrali och snedvrider konkurrenssituationen gentemotentreprenörerna, och det är det jag vUl komma ät. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservaiionen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken votering uppläsles och godkändes följande voleringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer civUutskottets hemställani betänkandet nr 4 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fröken begärde rösträkning verkstäUdes votering med omrösiningsapparal. Denna om röslning gav följande resultat; jg _ 20O Nej - 104 Avstår 11 § 14 InterpeUation nr 60 ang. kriterierna föromlokaUsering av företag tiU stödområdena, m. m. Ordel lämnades på begäran tUl HerrWIRTÉN (fp), som yttrade: Läget på arbetsmarknaden inom stödområdena harlänge varit mycket besvärligt. Det är därför helt riktigt att Statsföretag ABgör allvarliga försök att få tUl stånd en industrilokalisering lUl de landsdelarna.Speciellt viktigt är det att dessa strävanden leder lill resultat i Norrlandsinland. Sedd fråndenna synpunkt är den överenskommelse som har 91 Nr 30 träffats mellan ochCoronaverken AB om all förlägga