prot · FU0968 · 1971-12-31 00:00:00 — Det har nämligen visat sig att det fria näringslivet i detta landorkar med att förse oss medborgare med ett överflöd av varor, det orkar med attförsöria det här landet med världens högsta skatter. Och jag känner mig ganskaövertygad om att det fria näringslivet kanske orkar med båda de funktionerna sålänge det får arbeta i fred, men inte längre. Anslag till bostadsbyggande, m m HerrLINDKVIST (s) kort genmäle: Först ett par ord tUl . Hanförsökte göra gällande att en övre lånegräns på inte skuUe innebäraförsämringar för dem som har 95 eUer 100 procents belåning av sinbostadsproduktion. Man behöver inte vara något matematiskt snUle för att räknaut att om man får sämre lånemöjligheter, stäUer det större ekonomiska krav pådem som skall flytta in i lägenheterna. Konsekvensen av ' inläggär att låglönegruppernas möjligheter att efterfråga lägenheter i nyproduktioneni vissa fall skulle helt försvinna. Det är den faktiska, konkreta innebörden ier motion om en 90-procentig övre lånegräns. har sedan under assistens av herrAdolfsson sagt att det finns någonting som heter fri konkurrens. nästan lyrisk när han talade om vUken förträfflig skattebetalare detenskUda näringslivet är i vårt samhälle. Är beredd att pågrundval av det resonemanget medge oss insyn och kontroll över de privataföretagen, om dessa skall tUlerkännas samma lånegräns som de allmännyttiga ochkooperativa? Det finns ett område i samhället där det råder en mycketomfattande konkurrens, nämligen produktionssidan av bostäder. Där tUlkommermassor av lägenheter på anbudsnivå. Bättre konkurrensmiljö kan man välknappast skapa - det tycker jag att herrarna kunde komma överens om. Får jag sedan säga några ord till , som ärskyldig ett litet svar om paritetslånet - det skulle ha varit intressant attveta vad vi skulle ha fått i stället. Men det är kanske en sak som värker framså småningom. sade att i sex av sju kommuner finns det intenågra möjligheter för den enskUde att få friköpa mark för bostadsproduktion.Men det finns kanske möjlighet att bygga på kommunalägd mark. Det är väl ettutmärkt alternativ. Med tomträtt eller på av kommunen arrenderad mark - det ärju ett alldeles briljant uppslag. Då kommer ju den som skaU bygga huset undanen rad kostnader för marken. Jag tror inte detta vore någon nackdel, och det ärframför aUt en kommunalpoli-tisk avvägning. sade i slutet av sitt inlägg någonting omatt det svenska samhäUet inte var mycket att skryta med, och han nämnde ordetTensta, sagt i ett tonläge som om vore det mest fruktansvärda man kunderåka möta i svenskt bostadsliv. Jag bor aUdeles intUl Tenstaområdet, . Jagvet att en rad av dess servicebehov släpar efter, men jag är helt övertygad omatt Tenstaområdet kommer att bli ett av de bästa serviceområdena i helaStockholm. Vi kan läsa i tidningen att de boende i nu gått Anslag till bostadsbyggande, m nt tUl motattack för att motverka den negativa debatten om dettabostadsområde. () kort genmäle: Vad jag vill ha i stäUet är en fungerandeekonomi. I det begreppet inlägger jag också en fungerande kreditmarknad med ennormal räntenivå. Under sådana omständigheter behöver vi inte laborera medkonstruktioner, som bara innebär att vi vältrar över dagens kostnader päframtiden och i många fall på andra människor. () kort genmäle: Jag skall blikortfattad. Jag hade ju väntat mig att få synpunkterkonkretiserade. 1 stället kommer han med aUmänna önskemål. Dem kan nästan vemsom helst instämma i. Men gör en programmering av synpunkterna och låt oss jämföravåra alternativ! har ännu mte sagt ett ord om paritetslånetsersättning. Det hade ändå varit av intresse i den här debatten. HerrÅKERFELDT (c): Jag har för avsikt att i mitt inlägg beröraett begränsat avsnitt i det stora betänkande vi nu behandlat under åtskilligatimmar. Men det är ett avsnitt som i sig är rätt omfattande, nämligenboendemiljön - man kan faktiskt lägga omfattande aspekter på det. Inte minst avmånga talare i debatten här framgår att det nu böqar bli klart för aUtfler att det blir en nödvändighet att skapa goda boendemiljöer inte minst föratt klara t. ex. jämlikhetspolitiken och den sociala anpassningen i ett aUtmerurbaniserat samhälle. Man kan t. o. m. gå så långt som att säga att detta är enfråga om friskvård i allra vidaste bemärkelse. Dock har inte miljöfrågornavarit så självklara . Det är väl som detta medvetandehar dykt upp. , när vi fick den nya bostadspolitiken, sades deti propositionen knappast någonting om bostadsmiljö, om man undantar att dettalades litet om vissa servicefrågor. Dessa servicefrågor är naturligtvis i signog så viktiga, men det stora greppet på den totala boendemiljön lyste i detsammanhanget med sin frånvaro. Det är ur en synpunkt anmärkningsvärt att så var fallet. Ibetänkandet Höjd bostadsstandard 1965 refererade man intervjuundersökningar somvar gjorda bland flyttningsbenägna bostadsinnehavare. Dessa intervjuer vargenomförda och 1957. En stor procent anfördedär att det var brister i miljön som föranledde deras önskan att flytta. Så sent som i dagens debatt hör vi ifrån statsrådetHolmqvist att vi har kommit långt när det gäUer bostadens utformning. Han talarfortfarande bara om bostadens utformning. Det är, som jag sade, ett viktigt ledi det hela, men det är inte en helhetssyn. Sedan tUlägger han att det mesta om mUjön skall komma frånenskUda, från organisationer, från företagen och frän skickliga kommunalmän.Jag är inte så säker på att detta är tUl fyllest, även om jag hyser den störstarespekt för dessa kategorier och deras kapacitet på detta Vihar ju fått uppleva att statsmakterna har preciserat riktUnjeroch målsättningar för det mesta på bostadsområdet, och så bör vara fallet ävennär det gäller ett ur miljösynpunkt förbättrat boende. För att kunna göra detkrävs emellertid att olika miljöfaktorers inverkan på boendekvaliteten ärnågorlunda kända och kartlagda. Ur miljösynpunkt har bostadsområden under mycket lång tidplanerats och byggts ut enligt olika teorier och läror från planerares ochpolitikers sida. Jag vill gå så långt att jag säger att på detta område har detvarit mera tro än vetande. Naturligtvis har något annat alternativ inte ståtttUl buds, för man har saknat underlag för mera realistiska bedömningar på dettaområde. Ifrån ' har vi ansett det vara en mycket angelägenuppgift att göra en uppföljning av hur människorna i de sålunda produceradebostadsområdena numera upplever sin miljösituation. Tekniska kvaliteter påsjälva bostaden, dess närmaste omgivning, olika gemensamhetsanord-ningar,serviceförsörjningen i vid bemärkelse är givetvis, som jag sade, mycketviktiga, och dessa frågor måste lösas på ett sätt som tUlgodoser berättigadekrav från olika kategoriers sida. Det var dessa krav som först och lättastkunde konkretiseras av planerare, politiker och bostadskonsumenter, och det ärdärför naturligt att de på ett tidigare stadium blivit uppmärksammade. Så harskett senast i servicekommitténs delbetänkande som kom . Denuppmärksamheten har lett tiU att man numera i större utsträckning vid planeringoch produktion av nya bostadsområden söker vägar att tiUgodose dessa tekniskaoch funktionella krav på boendemiljön. Det vUl jag hälsa med den störstatUlfredsstäUelse. Men bör en motsvarande uppmärksamhet jämsides med deövriga ägnas även de sociala, kultureUa och varför inte aUmänmänskligakriterierna på en god miljö i boendet. Den helhetssyn vi här har på bedömningenav miljökvaliteter har bl. a. kommit tUl uttryck i partimotion, nr522, som inom parentes sagt utskottet delar andemeningen uti. Det är viktigtatt hålla de synpunkterna i minnet när man går att lösa frågor om den totalaboendemiljön. Och det därför att sättet att lösa vissa service- ochfunktionsproblem har stor betydelse även för den psykologiska anpassningen. Ett bland många exempel på en delfråga inom boendemUjön ärbostadsområdenas storlek, som kan ha en avgörande inverkan på mUjön. Vi vet attstora bostadsområden har förutsättningar att på ett ekonomiskt acceptabeltsätt bjuda ett rikt urval av service, av olika skapade miljöer som tUlhörboendets trivsel, exempelvis anlagda grönytor och andra trivseiåtgärder. Detförhållandet får emellertid inte leda tUl att kommuner som har resurser attbygga sådana stora bostadsområden enbart inriktar sitt byggande bara på sådanastora enheter. Det bör uppmärksammas att även mindre bostadsområden som av detskälet har en mindre omfattande service i stället ofta har sådana andramiljöföreträden som t. ex. närheten tUl strövområden, ren luft, mindre bullerosv., att de kan föredras av många boende och då i fullt medvetande om att dedär får ett mindre serviceutbud. Men i detta fall gäller det alltså att skapaen valmöjlighet. En annan delfråga som har berörts av flera talare här är Anslag till bostadsbyggande, nt m 4* protokoll 1971. Anslag till bostadsbyggande, rn nt Det har i en tidning skrivits om kategoriseringen i Tensta.Jag vet inte om jag vågar ta upp det exemplet efter vad som har nämnts härtidigare . Man konstaterar att segregationen av invandrare var oroväckandestor. Enligt en beräkning som hade gjorts på pastorsexpeditionen i församlingenskulle den tendera att gå emot . Det är naturligtvis mtetUlfredsstäUande. Man kan ha aningar om oUka sätt att komma tUl rätta med dessaproblem, och jag vUl kanske främst peka pä bostadsförmedlingens verksamhet närdet gäller att anvisa bostäder. Det måste vara en av de primära orsakerna tUlatt förhållandena bUr sådana som de är. Men bostadsförmedlingarna har ofta intenågot val så länge kommuner bygger sådana stora bostadsområden som jaginledningsvis talade om. Det betyder att bostadsverksamheten i en kommun blirkoncentrerad tiU något eUer några få bostadsområden som färdigställs ungefärsamtidigt. Jag vet att det är svårt att komma tUl rätta med den problematiken,men medvetandet om att den finns bör kunna bidra tUl att den får en lösning. Insikten om den totala miljöns betydelse har lett fram tiUatt olika organ och organisationer har börjat ägna dessa frågor ökad uppmärksamhet.Men vad som saknas är alltså ett samlat grepp som även inkluderar den socialaanpassningen. Det är en av anledningarna, kanske den främsta, tUl attutskottets samlade minoritet i reservationen nr 6 framför krav om en samladutredning kring dessa frågor. En sådan utredning bör i sitt arbete samla ochutnyttja vad andra utredningar inom detta område har framlagt eUer underutredningsarbetet erfarit. Det är vidare i hög grad önskvärt att man anlitarforskningsexpertis också i detta arbete. Resultatet av detta arbete börframläggas i form av en totalbedömning som kan ge underlag för en prövning avstimulansåtgärder och normer för en bättre miljö i boendet. Med detta,fru talman, vill jag yrka bifall tUl reservationen 6. I en bostadsmarknad där marknadskrafterna harfritt spelrum kan man utgå ifrån att en god del av bostadskonsumenternasönskemål blir tUlgodosedda - föredrar att kaUa det slumpen. Närman i syfte att undanröja missförhållanden som man anser följa av en frimarknad hårt reglerar bostadsbyggandet - såsom har skett här i landet - tar mani själva verket på sig ett mycket stort ansvar. Att stat och kommun inte harlyckats handha detta ansvar så att konsumenternas intressen har blivit tiUgodoseddavisas bl. a. av problemen kring boendemiljön i förorter som t. ex. Skärholmenoch problem som tydligen har undgått och också av denotUlfredsställda efterfrågan på småhus och mycket annat. Det är detta, herrinrikesminister, som jag tycker är ett avgörande bevis på att allt inte är såbra. Önskemål om vidgat inflytande från de boendes sida påutformningen av bostadsområden, bostadens storlek och standard, boendeformosv., dvs. vad vi kallar för boendedemokrati, ett slags bostadskonsumentdemo-krati,är mycket svåra att tUlgodose. Vem skall uttala sig om bostadsområden underuppförande, när man inte vet vUka som kommer att bo där? På gmnd avdessa svårigheter och andra svårigheter har vi inte kommit särskUt långt ibostadsdemokrati i denna mening. uppförs bostadsområden i stU medTensta, som om ingen debatt hade försiggått. Det finns en annan väg att gå som visserligen inte löseraUa problem men tUl vilken boendedemokratin är ett vettigare komplement. Det äratt göra tiUräckUga och tUlräckligt djupgående undersökningar om vadkonsumenterna har behov av och viU ha, kort sagt att skaffa sig tUlräckligtunderlag av fakta innan man fattar beslut. Kontrasten meUan vad som beslutasom fördelningen mellan små och stora lägenheter, om golvyta per rum, omavvägningen mellan flerfamiljshus och småhus osv., kontrasten meUan det och vadvi möjligen vet är skriande stor. Jag instämmer med . Vi vet inte vi tyckeroch vi tror. Debatten återspeglar inte olika värderingar på en fastgrundval av fakta utan huvudsakligen bara värderingar. Detta gäller i och försig inte bara denna fråga. Det är därför, , som jag tror attdebatten upprepar sig och inte - som det borde vara i ett demokratiskt samhälle-för utvecklingen framåt, vUket ju är en av poängerna med demokrati. Det ärdärför som människor i stor utsträckning vänder sig ifrån politiken och inte pånågot sätt kan finna politisk debatt stimulerande, och inte heUer denbostadspolitiska debatten , förestäUer jag mig. Vi vet ytterst litet ommänniskors attityd tiU bostadsformen och bostadsmiljön. Vi vet inte hurefterfrågan på lägenheter med olika antal rum, olika standard, olika kostnaderser ut. Vi vet inte i hur hög grad de äldre flerfamiljshusområdena fungerartUlfredsstäUande. Vi vet inte effekten av att ett bostadsområde tvärs igenom ärhelt nytt. Vi vet inte för att vidga frågan något effekten av olikaboendemiljöer på socialvårdsbehovet, på behovet av fritidsverksamhet, påvårdbehovet när det gäller mentalvården. Vi vet inte vad den snabbaomstruktureringen av bostadsbeståndet har för sociala och miljöpolitiskakonsekvenser. Vi vet väl strängt taget inte särskUt mycket om de ekonomiskakonsekvenserna. Jag hade anledning, tyckte jag, att ta upp på vilkenosäker grund vi står när det gäUer att bedöma bostadsbyggandets omfattning.Kanske vi rent av riskerar att förbygga oss. konstaterar jag att vi ocksåriskerar att bygga helt fel, vilket har konsekvenser som kanske ännu mer rör deenskilda människorna. För mig är det obegripligt att utskottet anser att ettsärskilt initiativ tiU en brett upplagd undersökning är obehövligt.För mig är det obegripligt att man kan sova gott om natten med ett så tungtansvar som man förvaltar så Ula. Jag anser för min del att också reservation 6,som ändå går motion 1169, för vUken jag pläderar, en bit tUl mötes, drar litetför snäva konsekvenser av det faktum att vi just ingenting vet. Jag avstår dock, som läget nu är, från att yrka bifaU tiUden motionen och yrkar således bifaU tUl reservationen 6. Anslag till bostadsbyggande, m nt Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Överläggningen var härmed slutad. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkten 1 beträffande bostadsbyggandets omfattning m. m. Propositioner gavs på bifall tiU 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av m. fl. samt 3:o)reservationen nr 1 b av herrar och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivUutskottets hemställan i betänkandet nr 12 punkten 1 antar reservationennr 1 a av m. fl. den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 1 b av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Nej - 47 Avstår - 169 I enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaUer civUutskottets hemstäUani betänkandet nr 12 punkten I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 a av m. fl. Anslag tiU bostadsbyggande, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. Punkten 3 beträffande snabbutredning om kraftigt ökadbostadsvolym Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemstäUan, delsreservationen nr 2 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer civUutskottets hemställani betänkandet nr 12 punkten 3 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Tyresöbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Punkten 7 beträffande bostadsbyggandets regionalafördelning Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationennr 3 av m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Anslag till bostadsbyggande, m. m. Den som vUl att kammaren bifaller civUutskottets hemställan i betänkandetnr 12 punkten 7 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen m 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 93 Avstår 4 Punkten 8 beträffande fördelningen på hustyper m. m. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 12 punkten 8 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 9 beträffande utredningangående orsakerna tUl minskningen av lägenheternas storlek m. m. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 5 av fröken och herrWennerfors, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 12punkten 9 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av fröken och herrWennerfors. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 249 Nej - 31 Avstår 1 Punkten 10beträffande utredning om boendemiljön m. m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Anslag till bostadsbyggande, m. m. Den som vUl att kammaren bifaUer civUutskottets hemstäUani betänkandet nr 12 punkten 10 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Punkten 12beträffande konkurrensförutsättningarna Propositioner gavs på bifaU tUl 1 :o)utskottets hemstäUan, 2:o) reservationen nr 7 a av herrar och samt 3:o) reservationen nr 7 b av fröken och herrWennerfors, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde votering, upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren tUl kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskottets hemställan i betänkandet nr 12 punkten 12 antar reservationennr 7 a av herrar och röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 7 b av fröken och . Vid omröstning.genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Anslag till bostadsbyggande, m. m. I enlighet härmed blev följandevotetingsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 12 punkten 12 röstar ja, den det ej vUl röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 7 a av hertar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 206 Nej - 46 Avstår - 30 Punkterna 13 och 14 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 15 beträffande statlig totalfinansiering Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 8 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Tyresöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren bifaller civUutskottets hemställan i betänkandet nr 12punkten 15 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 9 a av m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren godkänner civUutskottets motivering i betänkandetnr 12 beträffande punkten 15 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 9 a av herr m.fl. anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkstäUdes.