prot · FU0999 · 1971-12-31 00:00:00 — Om en säljare struntar i att hämta godset får han väl stå sittLagom hemförkast. Han har ju på sätt och vis överlåtit äganderätten genom atthan i säljningm. m. praktiken låter bli att hämta varan. Jag tror att herrLevin har fått fel för sig när han menar att det inte räcker med att säljarengör en ansträngning, skickar ett brev: "Jag vill hämta mitt gods." Omdå inte köparen tiUhandahåller det är hela ångerhistorien ur världen. Jag trorsom sagt att som motionär och reservanterna är ute I ogjort väder -det kommer inte att i praktiken bU ett sådant faU som åsyftas i reservationen. Det står mycket tydUgt i propositionen och majoriteten iutskottet anser att det bör framgå ännu tydligare av formuläret att om köparenInte tUlhandahåUer godset är hela lagstiftningen ur spel. Därför hänger dennareservation i luften, för att uttrycka det välvilUgt. Hen i (fp): Om det bUr så som hen sade att manmer och mer kommer att övergå tUl kontantförsäljning om den lag som vi nubehandlar antas jag tror att det Ugger en hel del i vad i detavseendet profeterar om - får vi de erfarenheter som vi behöver för att stå påfast mark när vi skaU överse lagen, och det är i så faU bara tUlfredsstäUande. Men jag begärde ordet, hen talman, för att upprepa minfråga till statsrådet huruvida den blivande konsumentköplagen kommer attuppta även de lagregler som vi nu behandlar. Det antyds i propositionen att såskuUe kunna ske, men det vore värdefuUt att få veta hur det verkligen förhåUersig. Om man redan nu kan bedöma att en samordning kommer att äga rum får denhär lagen en utpräglad karaktär av ett provisorium. Jagupprepar aUtså den frågan tUl statsrådet , På i fråga vill jagsvara jag tror att jag har nämnt det förut - att denna lagstiftning omångervecka vid hemförsäljning är ett led i ett större lagstiftningsarbete. Närkonsumentköplagen bUr klar kommer vi naturUgtvis att se tiU att det bUr ensamordning mellan den och lagen om hemförsäljning. Däremot kan jag inte utlovaatt det blh en teknisk inarbetning av hemförsäljningslagen i den kommandekonsumentköplagen men jag utgår från att det inte är teknik som ute efter utan sakfrågan. Hen (); Det finns kanske ingen anledning för hen och migatt fortsätta en diskussion om vem som har missförstått vad i propositionen.För att spara kammarens tid föreslår jag att vi privat tar upp den diskussionensenare. Efter fruJonängs inlägg har jag bara att konstatera och lägga på 27 Nr 99 minnet tUl en annan gäng vad hon har sagt om centerpartisternas 79, ma'1971 '' statsrådet . Här talarjag om en ren principfråga i ett -------------------- -- kommersiellt förhållande, där en part har köptnågonting av den andra Lag omhemfor- parten. Då kommer statsrådetdragande med reglerna som gäller för Jag finner det vara enmakalös jämförelse. Hen (): Vad som står i propositionen eller ej äringet personUgt mellanhavande mellan hen och mig - det skall slås fast ikammaren vad som där avses. Och jag vidhåller vad jag uppgivit om den härsaken. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr I av hen , och förklarades den föna propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer lagutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 10 punkten A röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr II av herrar och , ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrSjöholm begärt votering upplästes och godkändes följande voterings-proposition: Den som vill att kammaren bifaUer lagutskottets hemställanI betänkandet nr 10 punkten B röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr II av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens 28 ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: () anmälde att hanavsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr III av hen i m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 10 punkten C röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr III av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLidgard begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resuUat: ,1a - 246 Ändring i vapenförordningen, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, § 3 Ändring i vapenförordningen, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkandenr 14 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition med förslag tUl lag om ändring ivapenförordningen (1949:340), ni. m. jämte motion. Fra (): Det var ju skottdramat vid jugoslaviskaambassaden som föranledde justitieministern att utarbeta ettförslag om skärpta straff för olaga vapeninnehav. När vi i justitieutskottetbehandlat propositionen har vi varit helt eniga med departementschefen om atten sådan straffskärpning är motiverad. Jag skuUe för egen del ändå vilja säga att man frågar sigom det måste tUl så dramatiska händelser som att en ambassadör bUr skjuten,händelser som ger eko i utlandet, för att man skaU inse att man behöver ta tUlskärpta straff för att hindra en sådan här våldsutveckUng. Vi har ju under Inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar senare årupplevt att antalet våldsbrott ständigt ökat också våldsbrott där vapenanvänds. I och för sig borde alltså utveckUngen här i landet ha kunnatföranleda en dyUk straffskärpning. Men utskottet har som sagt varit helt enigt om attförslaget är riktigt. Anledningen tUl att jag tar tUl orda när betänkandet ärenhälUgt är att jag önskar klargöra att vi i utskottet har ansett attikraftträdandebestämmelserna, som de framlades i propositionen, inte var helttillfredsställande. Vi har nämUgen delat departementschefens uppfattning bör ge information och stimulera dem, som iUegalt innehar vapen, attlämna fram dessa vapen, så att inte en straffskärpning leder tUl att de intevågar göra det. Men då har vi också tyckt att det bör förflyta en skäUg tidinnan lagen träder i kraft, för att de skaU ha den här möjUgheten, Vi har därvid beaktat en motion som väckts av henDockered, Med Instämmande i den motionens syfte och efter egna övervägandenföreslår vi att lagen skaU träda i kraft den 1 juU, Det äraUtså utskottets ståndpunkt. Sedan vUl jag, herr talman, endast notera attpropositionen som motiv för att skärpa straffet anger att det kan antas ha enavskräckande effekt. Man tycks alltså numera i juititiedepartementet omfattatesen att aUmänpreventionen kan ha sin betydelse. 1 dettaanförande instämde herrar och (båda c). Överläggningenvar härmed slutad. § 4Inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av proposition med förslag tUl lag om ändring ilagen (1937:249) om Inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handUngaroch en följdmotion. I propositionen 1971:89 hade Kungl.Myj;t föreslagit att antaga ett vid propositionen fogat förslag tilliag om ändring i lagen om Inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. Beträffande propositionens huvudsakUga innehåU anfördesbl. a. följande: "I propositionen föreslås med anledning avuppbyggnaden av ett rättsväsendets informationssystem ändring i sekretesslageni syfte att skydda uppgifter om enskild person som databeha.ndlats iinformationssystemet. Vidare föreslås att i sekretesslagen skaU ges möjlighetatt bereda sekretesskydd för vissa typer av affärshandUngar hos statligt affärsdrivandeverk, såsom marknadsundersökningar, prissättningskalkyler och UknandehandUngar, vUka av konkurrensskäl inte bör vara tiUgängliga för företag somdriver likartad rörelse." I motionen 1971:1441 av m.fl. hadehemställts, att skulle avslå förslaget att i lagen om Inskränkning irätten att utbekomma aUmänna handlingar införa en 34 a §. Detta stadgande gällde sekretesskydd för vissa typer av affärshandlingar hos statligt affärsdrivandeverk. 1) med avslag påmotionen 1971:1441 skulle antaga det i propositionen 1971:89 framlagdaförslaget om införande av en ny paragraf, 34 a §, i lagen (1937:249) om Inskränkningar i rätten att utbekomma aUmänna handUngar, 2) skuUe bifallapropositionen 1971:89 såvitt den ej behandlats under 1. Inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar Reservation hade avgivits av herrar i ochSchött (båda m), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att 1) med bifaU tUlmotionen 1971:1441 skulle avslå propositionen 1971:89 i vad den avsåg införandeav en ny paragraf, 34 a §, i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten attutbekomma allmänna hand-Ungar, 2) skuUe bifallapropositionen 1971:89 såvitt den ej behandlats under 1. HenWINBERG (m): 1969 tiUsattes offentUghets- och sekretesslagstiftningskommitténmed uppdrag att avge förslag till en reform av sekretesslagstiftningen. betänkande nr 35 behandlas nu förslag tUl vissapartieUa reformer inom sekretesslagstiftningens ram. I vad gäUer ett avsnitt avförslaget, det som innebär införande av en 34 a § med regler som ger ökade möjUgheter tUl sekretessbeläggning av vissa typer av affärshandlingar hos deaffärsdrivande verken, har några av kammarens ledamöter från moderatasamlingspartiet ansett att detta inte behöver och inte heller bör brytas utfrån kommitténs arbete och därför yrkat avslag på propositionen i den delen,och de moderata ledamöterna I har i en reservatlon stöttmotionen. Jag är, herr talman, för min del klart medveten om attpostverket och SJ, Uksom andra affärsdrivande verk, kan ha ett berättigat behovav sekretess för en del handUngar som inte omfattas av sekretesslagensstadganden. Det är ju framstäUningar från postverket och från SJ som hggerbakom förslaget i den här delen. Men det är också av utomordentUg vikt attoffentUghetsprincipen i förvaltningen inte inskränks utan att mycket starkaskäl talar för detta och det gäller i och för sig även de affärsdrivandeverken. Genom förslaget förskjuts nu gränsen mellan offentlighet och sekretessi riktning mot ökad sekretess och man måste enligt min mening mycket noga vägamedborgarnas möjligheter till insyn också i de affärsdrivande verkensaffärsförhåUanden mot dessa verks behov av ökad sekretess. Inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar Utskottet säger att man i awaktan på offentUghets- ochsekretesslagstiftningskommitténs förslag tUl en genomgripande reform avlagstiftningen på detta område finner det angeläget att redan nu vidga deaffärsdrivande verkens sekretessmöjligheter. Här gör motionärerna -Uksomreservanterna en annan bedömning, och vi hävdar just med hänsyn tUl den storavikt vi fäster vid offentlighetsprincipen att den här frågan nu mte skallbrytas ut och avgöras provisoriskt för sig; för det är ju fråga om ettprovisorium - det säger utskottet klart. Det behov av ökat sekretesskydd som deaffärsdrivande verken kan ha bör bedömas i samband med den översyn avoffentUghets- och sekretesslagstiftningen som pågår. Det brukar ju för övrigtofta framhållas att man inte bör lagstifta i en delfråga när en utredning pågårom det totala frågekomplexet. I vad gäUer utformningen av bestämmelserna angående vilkaverk som dessa föreskrifter skall vara tUlämpUga på, så anser vi att de intebör utformas som ett fuUmaktsstadgande för Kungl. , utan bör fåta stäUning tUl vUka verk som skaU omfattas av de nya bestämmelserna. Jag vUlerinra om att just offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén iyttrande har ansett att detta är principiellt riktigast. Jag skaU begränsa mig till detta och ber nubara att få yrka bifaU tiU reservationen av herrar i och Schött, HenADAMSSON (s): Motionären har ganskatydligt klargjort för kammaren att han inte har något att erinra motpropositionens förslag, med undantag för 34 a §. Som stöd för sin uppfattning åberopar den tUlsatta utredningen som har haft att behandla dennafråga och som också har medverkat vid utformningen av 34 a §, vilken handlar om sekretess för vissa affärshandUngar i de affärsdrivande verken. Såvitt jagförstår har motionärerna ganska klart gett uttryck för att de inte i principhar något emot att seketesslagen utsträckes på föreslaget sätt. De säger i sinmotion bl, a.: "Vi vill inte utesluta möjligheten att de affärsdrivandeverken kan behöva ett ökat sekretesskydd, men det bör i så faU ske inom ramenför en samlad översyn av offentlighets- och sekretesslagstiftningen." Detta är en mening som också offentUghets- ochsekretesslagstiftningskommittén på sitt sätt har givit uttryck för vid sinbehandUng av ärendet. Men tyvän är arbetsläget sådant inom utredningen, att vimed hänsyn till utveckUngen på dataområdet i första hand har måst gripa oss anmed en reform av offentlighets- och sekretesslagstiftningen på just detta fält.Det måste därför av allt att döma dröja relativt länge innan man kan ta itu medde andra frågorna, där översynen förmodUgen kommer att resultera i en grundlagsändring. Utredningen har noga övervägt sitt ställningstagande idenna fråga och funnit att det i nuvarande läge Inte är något som hindrar attregeringen får fullmakt att även pröva frågan om sekretesskydd för en delstatUga affärsdrivande verk utöver postverket och SJ. Jag viU fästa herrWinbergs uppmärksamhet på att den paragraf det här gäUer är mycket restriktivt utformad.Det finns ingen möjlighet att utnyttja den annat än inom den mycket begränsaderam som utredningen har angivit. Vid vår bedömning både i utredningen och iutskottet har vi funnit det bäst att i nuvarande läge förorda det förslag somhär föreligger. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill hemställan. Hen (); Jag vill gäma vitsorda att och jag nog intehar så särskilt oUka uppfattningar i sak, men vi har olika bedömningar av hurbrådskande det är att göra denna ändring. En av anledningarna tiU att motionärernastannat för att man kan vänta är att det delvis redan finns ett skydd för deverk det här gäller. I vatie fall får postbanken ett visst skydd i 30 §sekretesslagen, när man har ett gemensamt sekretessbehov tUlsammans medenskilda motparter. Vi har också 34 § i den nuvarande lagen, som just avser atti erforderlig utsträckning möjliggöra affärsmässighet inom den offentUgaförvaltningen. Detta gör att det finns anledning att vänta och få denna frågaavgjord i hela sitt sammanhang. Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar i ochSchött, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 35 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 5 Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 33 i anledning avmotioner om skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. motionen 1971:121 av i Skärstad m. fl,,vari hemställts 2 protokoU 1971. Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde utredning och förslag om sådanändring i skattelagstiftningen att fritt bränsle från egen fastighet inte blevbeskattat, motionen 1971:239 av ,vari hemställts att beslutade att värde av fritt bränsle från egenfastighet inte skulle beskattas efter , motionen 1971:464 av m. fl., vari hemställts 1. att uttalade, att nu gällande normvärde förs. k. hushållsbränsle skuUe nedsättas till noll för sådan innehavare av jord bruksfastighet som själv avverkade sin ved, 2, att, därest yrkandet under I inte bifölls, riksdagenuttalade att nu gällande normvärde för s, k. hushållsbränsle skulle nedsättas tUl hälften för sådan fastighetsinnehavare, som själv avverkade sin ved, motionen 1971:596 av m, fl,, vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl, Maj:tbegärde revidering av riksskattever-kets anvisningar innebärande att förmån avbränsle från egen skog ej beskattades. Utskottet hemstäUde att skulle avslå 4, motionen1971:596, Reservation hade avgivits av herrarEriksson i Bäckmora (c), i (fp), i Trobro (m), OlofJohansson i (c). (), () och i (c),vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionerna 1971:121,1971:239, 1971:464 och 1971:596 i skrivelse tUl Kungl, begärde förslag tUlsådan ändring av kommunalskattelagen att bränsle från egen fastighet inte blevbeskattat. HenSÖDERSTRÖM (m): Det är egentligen ganska underUgt attriksdagen, i vårt moderna samhäUe, skall behöva ta upp till debatt en fråga somgäller skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet. Av historiken i utskottsbetänkandet framgår att dennafråga har behandlats vid varje riksdag , att de normvärden somgäller vid beskattningen varit i stort sett oförändrade under hela denna tidoch att dåvarande bevillningsutskottet i sin skrivning alltid sagt atttaxeringsnämnder och skattedomstolar vid sin bedömning borde ta hänsyn tUlomständigheterna i de särskilda faUen. har också sagt attnormerna ibland Ukväl leder till otUlfredsställande resultat, men utskottet harkommit tUl den vanliga slutsatsen, att man intefunnit anledning att föreslå någon ändring av gällande bestämmelser, 1 reservationen till dagens utskottsbetänkande framhåUes,att dessa bestämmelser har kommit till vid då vedbränslet hade ettväsentUgt större värde och då även förhållandena i övrigt var väsentUgtannorlunda än . Ofta utgörs detta bränsle av svårsäljbart vUke som intehar det relativa värde som man kanske kunde tro, I reservationen framförs nu också miljövårdssynpunkten; skogsägarengör en samhälleUg insats genom att gallra och röja i skog av denna kvalitet. Utskottsmajoriteten och reservanterna är överens om, i årUksom tidigare, att det finns luckor i lagen som leder tUl otUlfredsställanderesultat. Min uppfattning i det avseendet är den, att så länge otUlfredsställandebestämmelser leder tUl orättvisor skaU man inte vara helt nöjd; då får inte enprincipiell uppfattning stå i vägen när det gäller att avskaffa sådanabestämmelser. Skillnaden meUan utskottsmajoriteten och reservanterna ärinte så stor - förståelsen finns hos alla, men det skUjer i fråga omslutsatserna; utskottsmajoriteten vill liksom inte ta det avgörande steget. Detavgörande steget anser reservanterna att man bör ta. Jag ber med detta att få yrka bifall till reservationen. Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. HerrERIKSSON i Bäckmora (c): Frågan om beskattningen av fritt vedbränsletillhör faktiskt inte de större skattefrågor som har att ta stäUningtill, men Ukväl har den förekommit här vid upprepade tUlfällen under senare år.Om man skaU säga att det är något märkligt med den här frågan, så är det attdenna beskattning grundar sig på gamla bestämmelser - jag tror att de infördesredan 1920 som utvecklingens gång för länge sedan gjort inaktuella. Bara dettycker jag är skäl nog att ändra på dessa bestämmelser. Vedbränslet har , som framhåUits av ,en mycket blygsam andel av bränslet för bostadsuppvärmningsändamål; oljan ochelvärmen är både billigare och mindre arbetskrävande. De som tar till vara vedbränslet är tUl aUra störstadelen mindre skogsägare, och de gör det av miljövårds- och skogsvårdsskäl.Mestadels tas virket till vara med egen arbetskraft; skogsägarna kan alltsåinte åtnjuta något avdrag för kostnader för lejd arbetskraft. Därför kan jaginte se att en skogsägare gör någon ekonomisk på detta arbete. Menovanpå det skall han då också ha en beskattning. Vi reservanter menar att det faktiskt borde vara tid att avskaffa denna beskattning och göra detta bränsle skattefritt, i den mycketringa omfattning som det nu förekommer. Det skulle man göra, som jag ser det,såsom en stimulans tUl miljövårdsåtgärder. Jag tror nämligen att denna frågasnart är mera en miljövårdsfråga än en skattefråga. Från ekonomisk synpunkttror jag inte att samhället gör någon på att behåUa denna skatt jämförtmed den stimulans ur nationalekonomisk och miljövårdssynpunkt som skuUe Ugga iatt man avskaffade densamma. Skattelagstiftningen på detta område är, tycker jag,sannerligen färdig för en modernisering och en anpassning till dagens läge.Därför, herr Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. talman,yrkar jag kort och gott bifall till den reservation som är fogad tillskatteutskottets betänkande, I detta anförande instämde herrar (), () och i Skärstad (c). Hen (): Det ärende vi behandlar i skatteutskottetsbetänkande nr 33 är ju en gammal bekant, som återkommer år . Jag kanväl i alla fall håUa med i Bäckmora om en sak: det är ingen storskattefråga vi nu behandlar. Trots detta har det väckts fyra stycken motioner medungefär samma yrkande, således att fritt bränsle från egen fastighet ej skaUbeskattas. Men vi har att följa de regler som finns angivna i kommunallagens 21§, vari till intäkt av jordbruksfastighet hänförs bl. a, värdet av vadskattskyldig tillgodogör sig av jordbmkets eUer skogsbrukets avkastning försin, sin familjs och övriga hushåUsmedlemmars räkning. Enligt 42 § i samma lag skall värdet av produkter, varoroch andra naturaförmåner beräknas efter ortens pris. Det innebär i detta fallatt husbehovsveden skaU värderas till ett belopp motsvarande vad den kostar iupphugget och hemkört skick. Utskottsmajoriteten anser i motsats tUl motionärerna att härnämnda vedbränsle skaU beskattas. Den som driver en näring är nämUgenskattskyldig för värdet av i verksamheten tUlverkade eller saluförda varor ochandra produkter som förbrukas för hans och hans familjs räkning. Om man i dettafaU skuUe undanta värdet av husbehovsbränslet, bryter man emot en viktigprincip vid beskattningen. Tillika skulle det skapa orättvisor mellan skUdakategorier skattskyldiga som driver näringar. Vi viU väl ändå inte vara med omatt skapa orättvisor? Utskottet har sagt att beskattningens slopande kan ledatUl otUlfredsställande resultat och har som sin mening uttalat att av oUkaskäl en viss försiktighet kan vara motiverad vid fastställandet av normer förbränslevärden. Den som själv avverkar sin ved intar kanske i beskattningshänseendeen mera oförmånUg stäUning i förhållande till den som använder lejdarbetskraft. Den sistnämnde kan göra avdrag för upphuggning och hemkörning avveden och kommer då kanske ifrån denna beskattning. är det som faststäUer dessaanvisningar, men kom ihåg att det är länsstyrelserna som fortfarande skall avgeförslag till anvisningar! framhöll vid behandlingen avpropositionen 1970:191 angelägenheten av att , då den utarbetadedessa förslag, tar hänsyn till de lokala förhållandena. Således finns detmöjUghet till modifikationer. Anvisningarna är avsedda att tjäna som ledningvid taxeringen och sålunda inte bindande för taxeringsmyndigheterna. Närlänsstyrelserna lämnar sina förslag tUl , kan faktisktlänsstyrelserna påverka det här. Vidare har det talats om naturvård. Då kan man fråga sig:Är det verkUgen på det viset, att skogsbruket bedrivs för naturvårdens skull?Nej, man har väl ändå rätt att fordra av skogsägarna att de sköter sina skogarrationellt med röjning och gallring. Sedan har de den möjUgheten,