prot · FU0973 · 1971-12-31 00:00:00 — VI har sagt att det inledda rationaliseringsarbetet "börresultera i konkreta beslut om rationaliserings- och besparingsåtgärder ochman bör i arbetet vilket på är det inte minst viktiga beaktaockså behovet av sådana org,anisatoriska förändringar som hos företagetsanställda på alla avdelningar kan beräknas främja känslan av kostnadsansvar ochviljan att medverka i ett fortlöpande rationaliserings-arbete". Vi haralltså inte suttit i utskottet och diskuterat om det skaU sparas på den enaeUer andra programpunkten, utan här har man givit möjligheteratt bedriva sitt rationaliseringsarbete. Vad som skall eftersträvas är att göra de två kanalerna iTV likvärdiga då det gäUer antalet sändningstimmar. beslut 1966innebär att televisionsverksamheten skall bedrivas med två på likvärdigagrunder arbetande TV-kanaler. Televisionens sändningstid skall utökas från nu68 timmar tiU genomsnitt /73, ochdå beräknas i vardera kanalen. Det är alltså vad som står ipropositionen, . Jag har medan jag satt i min bänk kontrollerat attdet inte var /75, såsom ård sade, som vi skulle vara uppei . Hur mycket vi är uppe i då har ingen yttrat sig om. Genom att antalet sändningstimmar ökas kan mannaturligtvis hoppas att allt flera skall bU tUlfredsställda med TV-programmen -man får ju mera attse pä, och det finns möjlighet att ta större hänsyn till alla olika intressenbeträffande TV-programmen. De ledamöter som varit med i tidigare kännersäkert igen de två reservationer, som har fogats tiU utskottsbetänkandet. Ireservationen 1 föreslås att det skall tillsättas en parlamentarisk utredningmed uppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens i etermedia skallkunna åstadkommas. Utskottsmajoriteten har inte tUlstyrkt det förslaget. Vihänvisar till beslut i den här frågan. Det beslutet innebar attriksdagen fann det angeläget att etermedia var fria från kommersieUa intresseneller politiska gruppers ensidiga inflytande. Det framhöUs också att detsamlade programutbudet måste innefatta möjligheter för olika åsikter ochmeningsriktningar att komma till tals samt garantier mot obehörigapåtryckningar. Utskottsmajoriteten anser att de här principerna skaU varavägledande även . arbetar tre utredningar med oUka frågor inom ljudradio-och TV-verksamheten. I detta hänseende är främst reklamutredningen av'intresse. Den kommer att avge sitt betänkande. Inom utskottet har vi sagtoss att det betänkandet med all sannoUkhet kommer att behandlas som de flestaandra utredningars betänkanden - det kommer att bli remissbehandlat, det kommeratt avges yttranden av en rad myndigheter och organisationer, det blir debattom vad utredningen har föreslagit. Vi kan förvänta oss en proposition ianledning av utredningen, och kommer att ta stäUning till det förslagsom läggs fram i anledning av utredningen och remissutlåtandena och givetvisunder hänsynstagande till regeringens egen uppfattning. När det är klart kan viförvänta har vi sagt oss att frågeställningarna kring rundradioverksamhetenpå har fått en belysning. Då har det också klargjorts vad som kanbehövas av utredningar och överväganden av företagets problem i fråga om såvälfinansiering som målsättning. En så omfattande utredning torde näppeligen kunnagöras, om man skaU följa det traditionella arbetssättet, med mindre än att dengörs av en parlamentariskt sammansatt kommitté. säger att detta är ett resonemang på kort sikt.Utskottet har inte diskuterat så mycket om framtiden, säger hon. Ja, vi haransett att detta är ett reaUstiskt resonemang. Vi får ju se vilket förslag somkommer att läggas fram av reklamutredningen och vad som kommer att ske ianledning av det. När den är färdig, har vi sagt oss, får man ta uppöverläggningar. Det är ändå ett arbetssätt som jag anser att det inte finnsanledning att klandra. Det är nämUgen omöjligt att , innan vi har fått reklamutredningensbetänkande och det material som kommer fram under utredningens arbete, sägasärskilt mycket om hur vi skall ha det med reklam exempelvis i TV. Vi harsåledes inte kunnat ta ställning till och inte diskuterat huruvida vi skall haett system med inbördes konkurrerande produktbolag. Det har ansetts att tideninte är inne att föra den debatten. I reservationen 2 yrkas på en parlamentarisk utredningrörande program och organisation samt att ett programråd skallinrättas vid . Det hela är inte så lätt att man bara kan säga attsystemet har svagheter. Man vet nämligen inte hur det bUr systemetär mte färdigt. Vi har i utskottet enat oss om förslaget att SverigesRadio skall få möjligheter att bygga ut . Jag har redogjort för vad detskall innebära. Vi får väl vänta och se vad som blir följden när de tvåkanalerna tävlar eller konkurrerar med varandra på lika villkor. Man kan för aUdel redan nu konstatera hur det har varit, men jag tror att man bör vänta tilldess man fått erfarenhet av organisationen helt utbyggd. När det sedan gäller att inrätta ett programråd vidSveriges Radio vill jag framhålla att nuvarande system bygger på uppfattningenatt det är värdefullt med fri och öppen diskussion i programfrågor. Vi vet allaatt det mte aUtid är program, vare sig i radio eller i TV, som vi såsom enskUdagillar. Men det är inte alls säkert att det bleve bättre om vi finge ettprogramråd. Jag viU emeUertid gärna ha sagt att ett stort ansvar åvilar dem somhanterar detta medium. Verksamheten skall bedrivas så att den fyller kraven påmångsidighet men också på god smak. Mediet har både stor räckvidd och storgenomslagskraft, och inte minst på kulturområdet har radioföretaget ett stortansvar. Jag tror att vi också kan vara eniga om att det är naturligt att medietskall slå vakt om demokratin och om våra demokratiska värderingar. På en del avsnitt har knutit till sigrådgivande kommittéer för programverksamheten. De kan ha och har sitt värde,och jag anser det värt att göra en utbyggnad av detta system med iakttagande avopartiskhet och ansvar i programuppläggning och rådgivning. Inrättandet av ettprogramråd har diskuterats tidigare i , och man har kommit fram tillatt det kan föreligga risk för att ett sådant skulle försvåra verksamheten.Även om det inte bleve någon beslutanderätt i programrådet skuUe det ändå kunnafinnas risk för att de som har ansvaret för programmen skulle kunna känna sighelt eUer delvis bundna. Det ställer sig annorlunda med programkommittéerna.Genom dem ges det tUlfälle tiU levande och nära kontakt med skildaintressegrupper och ämnesgrupper. Man kan ta kontakt med olika människor vidolika tillfällen. Av vad jag här anfört har framgått att utskottsmajoriteteninte har funnit skäl att tillstyrka förslaget om att begära en parlamentariskutredning med uppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens ietermedia skall åstadkommas. Vi har inte heUer kunnat tillstyrka att det begärsen parlamentarisk utredning rörande programverksamhet ochorganisation. Inte heller har utskottet kunnat tUlstyrka att ett programrådinrättas vid . Därför kommer jag att hemställa om bifall tillkulturutskottets förslag under denna punkt. i talade för en motion, och hanhar också låtit utdela ett yrkande tiU kammarens ledamöter. Jag märker att detfinns en skillnad mellan det yrkandet och det som föreligger i motionen. Imotionen yrkas att "uttalar sig för en avgiftsdifferentieringinnebärande att från höjningen undantages personer boende inom områden, som den1 ej kommer att ha fullgoda mottagningsförhållanden för ".När frågan behandlades i utskottet sade vi oss att det ju är många platser sominte har fullgoda mottagningsförhållanden för , och att här genomföra enavgiftsdifferentiering, innebärande att de skuUe befrias som inte har fullgodamottagningsförhållanden, ansåg vi varanära nog omöjligt. är yrkandet annorlunda; nu avser det platser där TV-nätetej kommer att vara utbyggt . Emellertid pågår utbyggnaden i rättstor omfattning, och departementschefen har sagt att det med hänsyn till dennapågående utbyggnad skulle vara tekniskt svårt att differentiera avgiftsuttaget.Vi har också fått besked om att utbyggnaden skall fortgå. Utöver vad jag nu har anfört vill jag gärna säga några ordi anledning av motionen 818, som jag har varit med om att väcka. Jag har än engång fått uppleva att en av mina motioner har avstyrkts. Motiveringen tillavstyrkandet finns i utskottsbetänkandet. Motionen gäUer en hemställan omutvidgad reUgiös programverksamhet i televisionen med sikte på att enförsamlingsgudstjänst sänds varje sön- och helgdag. Enligt gällande avtal skallvi inte besluta om något dyUkt här i , men det är ju ändå inteförbjudet att erinra om att de religiösa programmen uppskattas av en betydandedel av folket i vårt land. Tittarsiffrorna talar här sitt tysta språk, kan mansäga. eUer mer är ingalunda något säUsynt då det gäller sändningarpå förmiddagarna, och en procent motsvarar ändå 68 000 tittare. De andligasångprogrammen pä eftermiddagarna har inte bara dubbelt så höga siffror, utande kan gå . När man betänker att varje procent motsvarar68 000 tittare, som jag sade, förstår man att det ingalunda är några småsiffror. får jag nöja mig med att hoppas att det kan ges ettökat utrymme för de program som nämns i motionen utan att det på något sättskall inkräkta på annan verksamhet som omfattar såväl gudstjänster och andaktersom kyrkors och samfunds engagemang i ungdoms- och socialvård och derasverksamhet bland barn och ungdom. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifaU tillkulturutskottets hemställan under punkten 3 i betänkande nr 8. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Jag konstaterade imitt anförande att debatten kring etermedia är låst. I sitt svar på mina tankarom dagen och framtiden ser ju i Lane-Herrestad närmast bakåt ochvisar egentligen bara att jag har rätt i mitt påstående. Jag skulle bara heltvördsamt vilja be att läsa mitt anförände i protokollet - jag kanju inte gärna dra det igen så att vi vid ett senare tiUfälle kunde få ta uppen diskussion om den framtid som det är vår skyldighet att se in i och försökapåverka. HerrWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: Jag har svårt att polemisera mot herrMattsson i Lane-Herrestad jag tycker så bra om honom, och han uttrycker sigså fint och mjukt. Men när talar om behovet av ett folkligt programråd,som man har gjort i många sammanhang, vad menar man då? Är det någototillbörligt att svenska folket viU vara med och i ett ansvarigt forum geuttryck för de uppfattningar man har i programfrågor? I radionämnden har vi ganska ofta anmälningar frånlokalavdelningar och distrikt av , där man uppenbarUgenegentligen inte avser att vända sig till radionämnden, som är fel forum, utandär man viU ge sina uppfattningar om programverksamhet tiUkänna. Kan vi inte unna svenska folket - och andra godakrafter att hitta ett forum där man kan framföra sina åsikter och därSveriges Radio får tillfälle att argumentera för sin programpolicy? Skall viinte ha råd i ett land som vårt att ha ett forum för en ansvarig programdialog,? i SundsvaU (c) kort genmäle; Det som utskottets ordförande iLane-Herrestad yttrade om mitt yrkande och vår motion är på sätt och vis sant.Vårt yrkande i motionen har bantats ned och preciserats med de erfarenheter somvi har fått sedan motionen skrevs. Vi beklagar ändå att utskottet hai skrivit så negativt idetta fall och helt enkelt avstyrkt vår motion. Det hade ju varit möjUgt förutskottet att ta upp det bästa av motionen åtminstone i en positiv skrivning.Eftersom det är rätt så positivt skrivet i statsverkspropositionen, hade manväntat att även utskottet skulle ha en positiv skrivning. Då hade kanske denhär frågan tagits upp av departementschefen efter hand. Departementschefenskriver nämligen att han av tekniska skäl osv. inte är bereddatt förorda någon avgiftsdifferentiering. Helt har han alltså inte avvisatdenna tanke. Det gläder mig att utskottets ordförande inte på någotsätt argumenterade emot den princip jag här hävdade, nämligen principen omrättvisan mellan de olika områdena, utan nöjde sig med att tala om de tekniskasvårigheterna. Men att det sker en utbyggnad av TV-2 nätet varie år utgör ingetsom helst hinder. Avgiften kan även bestämmas . Jag vidhåUer det yrkande jag stäUde i mitt anförande. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Vi får väl nu försöka ge oss till tåls, fruMogård, med vad vi har sagt i utskottets betänkande. Sedan reklamutredningenhar framlagt sitt förslag och vi fått en proposition och i anledning av dentagit ställning, då kan man börja tala om det långsiktiga. I dagens läge finns,såsom vi ser det, inte förutsättningar för att ta upp denna fråga. Riksdagenskall ju ta ställning till om vi skall ha som vi nu har det vad monopolradio eller om vi skall ha konkurrerande produktbolag. När denfrågan är avgjord måste man det är jag alldeles övertygad om - ta upp delångsiktiga planeringarna. Beträffande programrådet vUl jag säga att visst unnar visvenska folket ett ansvarigt programråd om man nu absolut kan Uta på att detär det som skall göra aUa människor glada när de ser på programmen. Men låt ossfå en ökad erfarenhet av programkommittéernas arbete, så att man verkligen kanse om man kan finna den form som det skall arbetas efter. Det tycker jag det äraU anledning att göra. Jag skaU inte här ge mig in på detta med reklamfinansieradTV eller med reklam i TV, därför att det är enUgt min mening en fråga som ärför tidigt väckt, . HerrWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: Bara några ord på en enda punkt, herrMattsson i Lane-Herrestad. Man hänvisar till programkommittéerna. Jag skall vid någotannat tiUfälle redovisa statistiken för hur ofta de programkommittéernasammanträder. Jag känner tUl att man i något fall över huvud tageticke sammanträder och att det i någon annan kommitté lär hända att man mötsvartannat år, och det kan jag inte uppleva som särskilt tUlfredsstäUande. Menjag skall be att få återkomma med en fullständig verifikation,därför att detta är inget särskUt bra argument mot tanken på ett programråd. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Herrtalman! Jag tror inte att behöver skaffa fram några papper föratt få svart på vitt på att vad han säger är sant, för har han fått den härredogörelsen, så har han fått den. Vad jag kan säga är attförhållandet inte är tillfredsställande. Men i mitt anförande sade jag: Låt ossbygga ut verksamheten och skaffa oss erfarenheter av den innan man får ettansvarigt programråd som vid sidan av de ansvariga som sköter omprogramverksamheten skall avgöra vilka program som skall sändas. Jag tror attdet är en välbetänkt anordning. HenJOHANSSON i Skärstad (c): Låt mig, innan jag börjar mitt egentligaanförande, säga att motionerade jag tillsammans med någraandra om att de som är döva och hörselskadade skulle slippa betala TV-licens.Det utskott som behandlade motionen biträdde den, men hitintiUs har inget häntpå det området. Man kan ju fråga inte minst utbildningsministern varför. Och när det sedan anföres i debatten att vi här iriksdagen är begränsade och att vi inte kan påverka programmet, så är det jurUctigt i och för sig. Men det är väl ändå så att utbildningsministern samlarupp kritiken och önskemålen och att man nästa gång, när avtalet skall avmed och TV, tar hänsyn tUl vad sagt. Massmedia har stor spridning och starkgenomslagskraft i vårt land, som Ugger långt framme i fråga om Informations-och nyhetsutbud. sagt varje medborgare har möjlighet att ta del av dettautbud via press, radio och TV. Enligt min mening är det därför nödvändigt attså långt som möjligt verka för en decentraliserad Informationsspridning ochåsiktsbUdning, vilken bör stå fri från kommersieUa intressen och starkagruppers ensidiga inflytande. Folkrörelserna har såväl nu som före etermedias genombrottstor betydelse för informations- och kunskapsförmedling. Efter den s. k.kanalklyvningen har tyvärr de fria organisationerna folkrörelserna aUtmerställts åt sidan i fråga om direkt inflytande och medverkan i etermedia.Nyhets- och annan programkonkurrens har kommit att dominera TV på bekostnad avfolkrörelsernas inflytande. Våra fria organisationer har ett rikt och brettregister i sitt arbete för att främja Udningen och informationen blandmedborgarna. Den övervägande delen av svenska folket är i en ellerannan form engagerad i organisatoriskt arbete. Många av våra ideella, religiösaoch idrottsligt verksamma organisationer samt bUdningsförbunden kan redovisahöga medlemssiffror. Folkrörelserna knöts tidigt till ochinnehar av aktierna. Detta inflytande återspeglas tyvärr intei ansvaret för programutbudet och programutformningen i TV. Sådanaorganisationer som , frikyrkosamfunden, ideella organisationer,idrottsrörelsen och studieförbunden bör därför beredas ett mera rättvistinflytande i programverksamheten. Här kunde t. ex. kanal ställas tiUförfogande. Att vi har två kanaler får inte innebära att man konkurrerarom TV-publiken. Det blir i så fall om en del av TV-publiken som mankonkurrerar; den andra delen blir bortglömd. Två kanaler måste innebära att en så god service som möjUgt åt licensbetalarna, att man tillgodoser smakoch intresseinriktning både när det gäller majoritets- och minoritetsgrupper. En av orsakerna tiU det missnöje som mer och mer görsig gäUande är att många känner sig missgynnade. Detta gäller särskilt deunderhållande och kulturella inslagen. Där upplever många att de har mycketlitet att hämta. De som bär ansvaret för programverksamheten måste visa störrehänsyn än . När jag har föreslagit att folkrörelserna skall få varamed mera att utforma programverksamheten, så är det ett mycket berättigat krav.Det skulle innebära att flera kände sig hemma med programmen. För hem ochfamilj skulle det bli en positiv tillgång, inte som ofta nu ettirritationsmoment. Låt mig sedan också säga något om de religiösa programmeni TV. Därmediar jag inte glömt de andra ideeUa organisationerna, t. ex.bUdningsförbunden. Vilka möjUgheter är inte här outnyttjade! Kyrkan ochfrikyrkorna representerar majoriteten av svenska folket. Det är därför ett berättigatkrav att de får sin del av programutbudet. När det gäller dessa program kanSveriges Radio antingen göra egna program eUer välja ur den rika flora som finns i den kyrkliga och frikyrkliga verksamheten. Jag tänker också pågudstjänster i olika stilarter. Det är viktigt att vi även i TV-rutan får delav dessa. Men det är också viktigt att inte glömma bort de gudstjänster somsamlar den stora publiken. En gudstjänst är ett rimligt krav, inteminst med tanke på gamla, sjuka och handikappade, som inte kan besökagudstjänstlokaler. Här kan man också nämna alla de som vill vara anonyma ochsom av olika skäl inte besöker gudstjänstlokaler men som med tacksamhet skuUehälsa en TV-kyrka i sina hem. Sångprogrammen är också mycket uppskattade, och det finnsmånga sång- och musikkrafter att använda sig av. Men vad vi intensivt väntar påär kristna barn- och ungdomsprogram. Det är här som det stora missnöjet finns.Varför sänder inte TV kristna barn- och ungdomsprogram? VUl man inte, ellervågar man inte? Kyrka och frikyrka bedriver en mycket omfattande och uppskattadbarn- och ungdomsverksamhet. Hur stor del av barn och ungdom somdeltar i sådan verksamhet känner jag inte till exakt, men det är en storprocent. Jag vUl vädja till att tillmötesgå detta starkaönskemål och sända positiva barn- och ungdomsprogram.Ja, jag vill påstå att om följer avtalet, kan man inte underlåtaatt tillmötesgå en så allmänt utbredd önskan bland föräldrarna i vårt land. Slutligen vill jag sammanfatta och fastslå att SverigesRadio spelar en så UtomordentUgt stor roll i vårt samhälle när det gällerutvecklingen på olika områden att de som får ansvaret för programverksamhetensutformning mer än tidigare måste ta hänsyn till hela svenska folkets önskemål. HerrBÖRJESSON i (c): Jag har begärt ordet för att kommenteramotionerna 64, 65 och 66, som har väckts av i Bäckmora och mig. Motion nr 65 behandlar frågan om den framtidafinansieringen av radio och TV. Jag vill ha-sagt att såsom jag bedömer detmåste det finnas andra utvägar att tillgripa för att finansiera Radiosoch TV:s verksamhet än enbart Ucenshöjningar. Men jag vill klart och tydUgtsäga ifrån att jag inte vill ha någon reklam i TV. Det måste finnas andrautvägar för att finansiera verksamheten. Här måste ske kraftiga prutningar påkostnadssidan. Radio och TV måste lära sig att rätta mun efter matsäcken. Såfår den enskUde medborgaren göra - så måste också radioledningen göra. Jagansluter mig helt tUl vad utskottet anfört beträffande vikten av attplanerings- och finansieringsfrågorna ingående prövas i sin helhet med sikte påatt man i tillräckligt god tid före utgången av den treårsperiod som vi är innei skall kunna överblicka finansieringsfrågorna för de därefter närmast följandeåren. Med hänsyn tUl det utredningsarbete som bedrivs inom ochTV kan det vara motiverat att först avvakta resultatet av utredningsarbetet.Vad man har anledning att förvänta förutom att utredningsarbetet bedrivs medstörsta möjliga skyndsamhet är att man även undersöker möjligheterna att mednuvarande ekonomiska resurser bedriva verksamheten utan vare siglicenshöjningar eller finansiering via reklam. Och så, herr talman, har jag några kommentarer till deövriga två motionerna. Innehav av radio och TV ingår numera igenomsnittsstandarden i våra hem. Kostnaderna måste betraktas som överkomligaför de allra flesta människor. Det finns dock en relativt stor grupp människor de som är handikappade som får leva under knappa ekonomiska förhållanden.För dessa kan inköp av TV och erläggande av TV-licensen ställa sig alltförkostsamt. Dessa människor kanske tvingas att avstå från att förvärva enTV-apparat enbart av ekonomiska skäl. För dessa människor betyder radio ochframför aUt TV en nära nog oumbärUg tillgång när det gäller att bryta derasisolering. Genom sitt handikapp tvingas många av dem att leva vid sidan avarbetslivet och gemenskapen med andra människor. Det är angeläget att man frånsamhällets sida underlättar för handikappade med knappa ekonomiska resurser attinneha radio och TV. Motion nr 64 tar sikte på att man från samhäUets sidaskulle medge befrielse eller reduktion av Ucensavgifterna för radio och TV samtlättnader för förvärv av TV-apparat för de handikappade som har begränsadeekonomiska Utskottet har i sin skrivning erinrat om atthandikapputredningen kommer att behandla frågan om de handikappades möjUgheteratt ta del av programmen i radio och TV och att utredningen i sina övervägandenjämväl kommer att behandla frågan om Ucensavgifter och lättnader för dehandikappade att förvärva TV-apparater. Då åtgärder i enlighet med motionenssyfte kommer att bli föremål för handikapputredningens överväganden har jag pådenna punkt inget annat yrkande än om bifall tiU utskottets hemställan. Låt mig, herr talman, säga några ord i anslutning tillmotion nr 66. Denna motion behandlar frågan om möjligheterna för SverigesRadio, att i större utsträckning än vad som sker förse programmen i TV medtextremsa för att bereda de döva och hörselskadade större möjligheter att tadel av TV-programmen. De döva och hörselskadade utgör en ganska stor grupp isamhället. Många värdefulla program i radio och TV kan de ej tillgodogöra sigpå grund av sin dövhet. Det är ytterst angeläget att ledningen för SverigesRadio, med vad tekniken kan erbjuda, bereder möjligheter för de döva ochhörselskadade att ta del av radio- och TV-programmen. Utskottet säger i sitt betänkandeatt man inhämtat att i samband med , radiobranschen,de hörselskadades organisationer och handikapputredningen arbetar på att fåfram lämpUga tekniska metoder avsedda att hjälpa de hörselskadade att ta del avrundradioprogrammen. Jag förmodar att det gäller även TV-programmen. Även närdet gäller TV kan tekniska hjälpmedel möjliggöra för de hörselskadade att tadel av programmen. För många hörselskadade kan det vara tillräckUgt medtekniska hjälpmedel för att förbättra hörbarheten. Men tyvärr gäller detta inteaUa. Jag tänker då speciellt på de heldöva och dövstumma.