prot · FU09104 · 1971-12-31 00:00:00 — För det tredje, herr talman, skulle jag vilja berörafrågan om besvärsrätten. Jag började med att säga att det här är enfuUmaktslag, inte en lag som innehåller bestämmelser i sak. Det är i viss månnödvändigt att ha en sådan lag, eftersom utveckhngen går fort och det kanbehövas snabbare ingrepp än sådana som skall ske den långa vägen överriksdagen. Men just fördenskull måste i lagen Inbyggas någon annan form avgaranti för att den tillämpas så som har tänkt sig. Det är därförvärt att observera att fruarna kan inregistrera attutskottet Intagit en positiv ställning till deras förslag i motionen 1453, somrör besvärsrätten enUgt Uvsmedelslagen. Motionärerna har särskilt tänkt på de faU då en tiUverkareeller importör får tillstånd respektive blir förbjuden att använda någon vissUvsmedelstillsats. har sådana frågor prövats av kommerskollegium, ochfabrikanten har haft rätt att besvära sig över beslutet. Enhgt hvsmedelslagenskall fortfarande den "som beslutet angår" kunna besvära sig.Motionärema vill att någon sorts besvärsrätt skall tiUkomma även konsumenterna,exempelvis i det fall då tillåtit en tillsats, men beslutet kanvara diskutabelt i något hänseende. Det har hänt, som bekant, att ett ämneplötsligt bhr känt som farhgt sedan det Livsmedelslag m. m. Livsmedelslag m. m. i många åranvänts både här och i utlandet. Man har då fått veta att de farligaegenskaperna i själva verket redan länge varit bevisade genom experiment, menuppgifter härom har av en eUer annan anledning Inte nått en vidare offenthghet.Sådana faU kommer att inträffa igen och det är mot den bakgrunden sommotionärema har föreslagit att konsumentema skulle ha rätt att överklaga ettbeslut om frisläppande av hvsmedelstiUsatser eller någon annan åtgärd avUvsmedelsmyndigheterna som berör en stor del av allmänheten. Utskottet har ansett att man inte kan ge varje enskUdkonsument en sådan besvärsrätt, och jag vill gäma håUa med om attadministrationen skuUe kunna bU alltför otympUg. Utskottet medger emellertidatt det inte kan fömekas att det ur vissa synpunkter framstår som otUlfredsställandeatt konsumenterna inte har någon egen besvärsrätt aUs. Utskottet nämner somtänkbara möjligheter att sammanslutningar av konsumenter eller löntagare skullekunna få denna besvärsrätt eller att en särskild myndighet skulle kunna fåhandlägga dessa ärenden, exempelvis i samarbete med det framtidakonsumentverket. Utskottet finner starka skäl tala för att Kungl. Maj;t i dessasammanhang prövar frågan om en utvidgad besvärsrätt enligt livsmedelslagen föratt ta tiU vara konsumentemas intressen och föreslår att som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet sålunda anfört. Detta uttalande öppnar intressanta perspektiv, som jag härinte ytterhgare skall utveckla men som visar att det verkUgen finns anledningatt tro att medborgamas möjligheter att göra sin röst hörd när det gällersådant som bokstavligen går dem själva in på hvet skall bli tillgodosedda genomde nya lagar som kommer att stiftas. Jag har inget yrkande utöver det som redanframstäUts och jag ber att få yrka bifaU tiU utskottets hemstäUan. Hen HENMARK(fp); Svensk kvaUtet bör hållas hög. Kvahtetskravenpå en svensk vara bör icke sänkas. Jag förvånas över och protesterar mot - tiUden verkan det nu kan ha att jordbruksutskottet trots yrkande i enfyrpartimotion om motsatsen godkänner en kvahtetssänkning på juice och nektar.Utskottet säger visserhgen att de svenska tlUverkama alltjämt kan behållanuvarande kvahtet, varvid de kan ge sin produkt ett annat namn. Man har t, o,m, lämnat förslag tiU namn på sådan juice, nämUgen "naturren juice".Däremot har man undvikit att ange ett nytt namn på nektar, kanske därför attdet är svårare att hitta något sådant. Att svenska tiUverkare för att kunna bibehålla ochsaluföra en kvahtetsmässigt bättre och därför sannohkt dyrare vara skall behövaanvända och marknadsföra en ny benämning anser jag inte vara riktigt. Det bordeinte vara omöjhgt att man i de internationella reglerna, som det ju är avsiktenatt vi nu skaU anpassa oss till, kunde ange att vissa svenska produkter är avhögre kvahtet. Jag kan inte Inse att det skulle Innebära något handelshindereller svårigheter i fråga om kommunika-tionema meUan ländema. Det är uralkoholpohtisk synpunkt väsenthgt att ett attraktivt altemativ tiUalkoholhaltiga drycker finns. Juice och nektar har varit sådana alternativ häri vårt land. Jag -vill uttala min och enbetydande opinions protest mot den kvahtetssänkning som tycks komma attmedges. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 41 punkten H röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av hen i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna I och J Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 41 punkten K röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 2 av i Livsmedelslag m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Inrättande av m. m. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: KammarenbiföU vad utskottet I dessa punkter hemstäUt. §6 Itu-ättande av m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 42 i anledningav Kungl. Maj;ts proposition angående inrättande av m.m. jämte motion. Genom en den 26 februari 1971dagtecknad proposition, nr 62, hade Kungl. Maj;t, under åberopande av utdrag urstatsrådsprotokollet över jordbruksärenden föreslagit att 1. godkänna deriktUnjer för organisation av livsmedelskontroU m. m. som framgick av vaddepartementschefen anfört, 2. besluta att encentral myndighet för hvsmedelsfrågor skuUe inrättas , 3. besluta att enveterinäravdelning provisoriskt skulle Inrättas vid lantbruksstyrelsen den 1januari 1972, 4. besluta att denomgivningshygieniska avdelningen vid skulle föras över till , 5. besluta attstatens och veterinärstyrelsen skulle upphöra vidutgången av är 1971, 6. godkänna attlänsveterinärerna inordnades i länsstyrelserna , 7. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt sombehövdes för förslagens genomförande, 8. tiU m. m. för /72 under nionde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av , 9. a. bemyndiga Kungl. Maj:t att vid lantbruksstyrelsenden inrätta två extra ordinarie tjänster för chef för byrå, b. tUl Vetermärstyrelsen m. m. för /72under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 10. a. bemyndiga Kungl. att vid hvsmedelsverket fr.o. m. inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteck ningen p., tre extra ordinarie tjänster för chef för avdelning samt åtta extra ordinarie tjänster för chef för enhet, b. tiU för budgetåret under niondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåU anfördesföljande; "Ipropositionen föreslås att en ny central förvaltningsmyndighet för hvsmedelsfrågor, , inrättas . Verket ersätter den f. n, relati-vt splittrade centrala organisation som Nr 104handlägger frågor om hvsmedelskontroU m, m. Verket skaU fullgöra dearbetsuppgifter som aktuaUseras av den nya Uvsmedelslagstiftningen, I det nya verket kommer att ingå huvuddelen avveterinärstyrelsen, hvsmedelsavdelningarna vid en mindre Inrättande av del av kommerskoUegium, Veterinärstyrelsensbyråer som handlägger statens livsmedelsfrågor om hälso- och sjukvård avdjur överförs till lantbruksstyrelsen och verk m. m. bUdar där en veterinäravdelning. Lantbruksstyrelsen blir huvudman fördistriktsveterinärorganisationen. inordnas folkhälsoinstitutetsomgivningshygieniska avdelning provisoriskt i . Därmed upphörveterinärstyrelsen och som självständiga myndigheter. föreslås få en styrelse med. företrädareför konsumenter, handel. Industri och jordbruksnäring, TiU verket knyts ettvetenskapUgt råd. Verket föreslås bestå av en Uvsmedelshygienavdelnlng, enundersökningsavdelning och en administrativ avdelning. kommer enhgt förslaget att få 186tjänster. Av dem utgör 152 befinthga tjänster som förs över frånveterinärstyrelsen, , kommerskoUegium ochstatens jordbruksnämnd. TUl förfogande ställs 1 179 000 kr.för livsmedelsundersökningar m, m. Länsveterinärema föreslås bU inordnade ilänsstyrelsen," I detta sammmanhang hade utskottetbehandlat motionen 1971:1312 av herrar i Holmgården och Josefson IArrie, vari hemstäUts att beslutade att I styrelsen för statensUvsmedelsverk skulle förutom en representant för den primära jordbruksproduktionenäven ingå en representant för av jordbrukets föreningsrörelse ägdhvsmedelsin-dustri och handel. 1. med bifaU tiUKungl. Majts förslag och med avslag på motionen 1971 ;1312 godkände deriktlinjer för organisation av hvsmedelskontroU m. m. som framgick av vad ibetänkandet anförts, 2. beslutade atten central myndighet för livsmedelsfrågor skuUe inrättas , 3. beslutade atten veterinäravdelning provisoriskt skulle inrättas vid lantbruksstyrelsen den 1januari 1972, 4. beslutade attden omgivningshygieniska avdelningen -vid skulle föras över till , 5. beslutade attstatens och veterinärstyrelsen skuUe upphöra vidutgången av , 6. godkände attlänsveterinärerna inordnades i länsstyrelserna , 7. bemyndigadeKungl, att vidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt sombehövdes för förslagens genomförande, 8. tiU Statensinsitut för folkhälsan m, m, för /72 under nionde huvudtitelnanvisade ett förslagsanslag av . Inrättande av statens livmedels-verk m. m. 9. a. bemyndigade Kungl. att vid lantbruksstyrelsenden inrätta två extra ordinarie tjänster för chef för byrå, b. tiU Veterinärstyrelsen m. m. för /72under nionde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 10, a, bemyndigade Kungl, Maj;t att vid hvsmedelsverketfr. o. m. Inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteck ningen p., tre extra ordinarie tjänster för chef för avdelning samt åtta extra ordinarie tjänster för chef för enhet, b. tUl för /72 undernionde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av henarHansson i Skegrie (c), (), i Bonby (c) och i Heden (c),som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifaU tUl Kungl, Maj:ts förslag och ianledning av motionen 1971:1312 godkände de riktlinjer för organisation avhvsmedelskontroU m, m, som framgick av vad i reservationen anförts. Hen i (c): I detta betänkande behandlas förslaget ominrättande av det verk som har att handlägga och uppfölja den lag som riksdagennyss antagit. Detta förslag är framlagt, också det, i mycket stor enighet. Detär endast på en punkt som det bhvit en reservation; det gäller sammansättningenav verkets styrelse. Jag skall fatta mig mycket kort, herr talman. Bland ohkaIntressen som avses bh representerade i styrelsen har man också nämntjordbruket. Reservanterna har velat rikta uppmärksamheten på att genomuttrycket "primär jordbraksproduktion" jordbruket i sin helhet intekan anses vara representerat. Vi har velat erinra om att den andra väsenthgasektorn i sammanhanget, den s, k, sekundära sektorn, som består av förädUng,distribution och hantering, bör ha möjUghet att vara representerad. Det är detta som vi har skrivit i vår reservation, som jagber att få yrka bifaU till, I detta anförande instämde hen (). i (s): Det är riktigt som i Borrbysäger att vi är eniga i utskottet utom på en punkt. Det föreslås att i verketskaU finnas en styrelse på nio personer som skaU företräda oUka intressen bl,a, den primära jordbruksnäringen. Reservantema vlU att en representant förjordbrukskooperationen också skaU ha säte i denna styrelse. Utskottsmajoritetenanser att den sammansättning som styrelsen får enligt det redovisade förslagetär tUlräckUg, Jag ber, hen talman, att få yrka bifaU tiU utskottetshemstäUan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tiU reservationen avherr i Skegrie m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 42 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemstäUan med den ändring däri somföranleddes av bifaU tiU reservationen av i Skegrie m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 7 Svenskt medlemskap i Föredrogs jordbruksutskottets betänkandenr 45 i anledning av motion om svenskt medlemskap i . I motionen 1971:1053 av m. fl. hade hemstäUts att hos Kungl. Maj:t begärde att vårtland skuUe ansöka om medlemskap i , lUCN. Utskottet hemstäUde att riksdagenlämnade motionen 1971:1053 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarHansson i Skegrie (c), (), () och () samt fruSundberg (m) och (), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tiUmotionen 1971:1053 I skrivelse tiU Kungl. Maj:t skuUe anhålla att vårt landansökte om medlemskap i naturskyddsunionen (lUCN). HenWIRTÉN (fp): I detta betänkande behandlar jordbruksutskottet enfyrpartimotion i vilken hemstäUes att måtte ansöka om medlemskap iInternationella naturskyddsunionen, lUCN. Denna hemstäUan har utskottetavstyrkt. Jag ber emeUertid att få yrka bifaU till den vid betänkandet fogadereservationen av utskottets ordförande i Skegrie m. fl. lUCN är en utomordenthgt väsentlig och framgångsrikInternationeU organisation för att tiUvarata naturvårdens intressen. Denbildades på initiativ av och har haft ett intimt ochfraktbart samarbete med FAO och . Den stiftades av tre nationer, ,och , och dessutom av 75 nationeUa naturvårdsorganisationer,bland dem . är 30 regeringar medlemmar. Vid den senaste generalförsamlingen 1969 ändradesröstningsreglerna så att regeringsrepresentanter skulle få tre röster var moten röst var för icke-statUga organisationer. För del är statensnaturvårdsverk, domänverket. och ytterligare någraicke-stathga organisationer medlemmar av lUCN, Om somstat skuUe gå med, skuUe de svenska röstema utgöra åtta mot sex.Det väsenthga är emellertid att om svenska staten ingick som medlem skuUe detvisa ett påtaghgare intresse för vad som uträttas inom lUCN. För att visa vad lUCN verkhgen har betytt för världensnaturvård räcker det att peka på några få fakta. Det var lUCN som drev fram och lade grunden tiU denafrikanska naturvårdskonventionen av.1968, som är undertecknad av en radstatschefer i och vars bestämmelser är mycket långtgående. Det var lUCNsom tog initiativet tUl IntemationeUa biologiska programmet, som antogs 1964,och som vuxit till en imponerande global vetenskapUg organisation,nu avsedd att fortsätta i det s. k. Man and Biosphere-programmet. Det varvidare lUCN som varnade för biocidfaran utan att på länge bh hörd avvare sig vår regering eUer någon annan. Slutligen tog lUCN initiativet tUl dens. k. biosfärkonferensen i , den omedelbara föregångaren till vårFN-konferens om miljövård i . har i sitt remissyttrande antytt att manskulle kunna låta i fortsättningen betala medlemsavgift somför regering. Det vore ett sätt att tUlgodose motionäremas önskemål och låtaSverige inte bara i ord utan också i handhng visa sitt intresse för denIntemationeUa organisation som mest kraftfuUt arbetat för att bevara jordensnaturmiljöer för framtiden. Det har gått att övertyga u-landsrege-ringar om densaken; det borde gå att övertyga vår om det också. Jag yrkarsåledes, hen talman, bifall tiU reservationen. HenWERNER i (m): IUCN:s väsentUga vetenskapliga verksamhet kanjag gå förbi. I det stycket instämmer jag helt med . När det sedan gäUer medlemskapet i lUCN, vilket är uttyttIntematio-nal Union for Conservation of Nature and , kan manfå den uppfattningen av utskottets skrivning, Uksom också av naturvårdsverketsyttrande, att organisationen lUCN inte är särskUt Intresserad avnationsmedlemmar utan hellre skuUe vilja satsa på icke-stathga organisationer.Naturvårdsverket menar sig läsa ut detta ur IUCN:s kommentarer tillstadgeändringsförslaget och anför: "Genom tiUströmningen av regeringsrepresentanterunder senare år beräknades nämhgen den röstövervikt föricke-stathga organisationer som rått intiU att förbytas I enröstminoritet." Det kan väl hända att den utveckhngen är tänkbar, men detser man ingalunda i som något mindre önskvärt. Organisationens generaldirektörGerardo Budowski är mycket angelägen om att just stater ansluter sig sommedlemmar och synnerhgen angelägen om att så skaU göra; han harunderstrukit det aUdeles särskilt i ett par brev tiU mig. Han hoppas Innerligenatt de åtgärder som är vidtagna för att skall få medlemskap i unioneninte skaU gå om intet, skriver han; "I am extremelyconfident---- that thls wiU now become a reahty- ." Han hoppasalltså att det skaU bU en reaUtet, men han bhr måhända besviken över voteringenhär något . anför också att många av de länder somanslutit sig skulle ha gjort det därför att de inte har egna institutioner somtiUgodoser miljövårdsintressena. Det skulle vara intressant att veta vad det ärför europeiska länder som saknar sådana institutioner. Att gör detär väl rätt naturUgt. Man har inte kommit därhän , men det har skett enutveckling så tUl vida att dessa länder har anslutit sig tiU unionen och däranimerats att själva upprätta dyUka institutioner. är ett utmärktexempel på det. Naturvårdsverketavslutar sin skrivning med att "lUCN framför aUt har en uppgift----- som ett internationellt organ för de ideella naturvårdsorganisationema".Generaldirektör har emeUertid i uttalanden från gång på gångjust framhålUt att lUCN inte skaU vara, som han säger, "en sentimentalnaturskyddsorganisation" utan ett organ som verkligen har en mycketbestämd och vetenskaphg uppgift. Jag finner, herr talman, inga som helst bärande skäl föratt inte borde ansluta sig som medlem. Det är en truism att säga att miljövårdsproblemen intebara är lokala utan globala, och därom har det anförts mycket vältaligt i dentidigare miljövårdsdebatten här . Vi har aU anledning att engagera ossinte bara med vissa ämbetsverk och organisationer utan också som nation medmandat från riksdag och regering. Jag vlU,herr talman, med detta yrka bifaU tUl reservationen i ärendet. FruTHEORIN (s): Reservanterna yrkar i hkhet med motionärerna imotionen 1053 att vårt land måtte ansöka om medlemskap i lUCN. lUCN är ett internationellt organ för ideella ochnationella naturvårds-organisationer av Icke-stathg karaktär och ett friståendeforum för ekologisk och naturvetenskaplig expertis. IUCN;s stadgar medger dockmedlemskap även för regeringar, statliga myndigheter och internationella organ.Svenska medlemmar I lUCN är flera statliga verk och organisationer - statensnaturvårdsverk och domänverket har nämnts här tidigare; ,. , och är andra medlemmar. Flertalet av de regeringar som är medlemmar i lUCN tiUhör utvecklingsländerna.De saknar Uksom även flertalet europeiska länder självständiga ämbetsverk avsvensk typ. Den har agerat inom ramen förbefintliga meUanstatliga organ av FN-karak-tär Som FAO, etc. Desjälvständiga statliga verken är däremot ibland medlemmar i motsvarandeinternationeUa ideella organisationer av IUCN;skaraktär. Det gäller på ett helt annat område t. ex. ,som är korrespondent för i . medlemskap för i InternationeUa Räddabarnen. I reservationen sägs i anslutning tiU redovisningen avinitiativet med det internationeUa och biologiska programmet, som antogs av deinternationeUa sammanslutningarna av naturvetenskapliga forskarorgani-sationerår 1964, att "det har sedermera utvecklats ytterligare och vuxit till enimponerande över hela världen förgrenad organisation, vars arbetsprogram ocksåupptar naturvård". Sakförhållandet är att den InternationeUasammanslutningen av naturvetenskapliga forskarorganisa-tioner tiUsammans medUNESCO har genomfört ett ekologiskt femårsprogram som utlöper ochinte kommer att förnyas. Erfarenheterna från detta program och eventueUt ävenvissa element i det - skaU dock fogas in i kommande mänskligabiosfärspro-gram, som även talade om. I reservationen sägs också att i motsats tillmånga andra länder inte har följt den av FN;s generalförsamling 1962 enhälligtantagna resolution som rekommenderar regeringarna att stödja lUCN och övrigaintemationeUa naturvårdsorganisationer. Men detta är just vad har gjortgenom sina fristående självständiga verk och domänverket. I motiveringen för regeringens medlemskap i lUCN anförreservanterna ätt om regeringen går in som medlem får åtta röster motför närvarande fem, och att därför bör ansöka om medlemskap eller atteventuellt medges att erlägga medlemsavgift som för regering.Det bör här understrykas även för i att IUCN dock i kommentarerna tiUstadgeändringen mycket klart har slagit fast att man önskar bibehåUa karaktärenav icke-statlig organisation. VUka konsekvenser som det röstningsmässigt skullefå att skulle medges att erlägga medlemsavgift som förregering framgår inte. Utskottet avvisar det förslaget och påpekar attnuvarande form för medlemskap bör bibehållas, dvs. via statUga ämbetsverk.Någon anledning att iindra detta förhållande finns det inte enligt utskottetsuppfattning. I reservationen hemställs att vårt land måtte ansöka ommedlemskap i naturskyddsorganisationen. är, som jagtidigare sagt, medlem i IUCN genom och domänverket, ochreservanternas yrkande framstår för utskottets majoritet som obefogat. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan ibetänkande nr 45. HenWERNER i (m): framhåUer att det finns europeiska medlemsländer som saknar självständiga ämbetsverk av svensktyp. undrarvilka europeiska medlemsländer det är. Är det månne Nederlän-dema ellerVästtyskland eller vilka är det? Att gör det framhöll jag det ärju rätt naturligt. Sedan kan jag bara referera till generaldirektörenBudowski, som är mycket angelägen om att nationer skall ansluta sig till dennaunion och i synnerhet att skall göra det. Man framhåller att vårt landhar tagit många initiativ på miljövårdens område som det vore värdefullt att fåförmedla vidare. Och det är klart att ett mandat som representeras av densvenska regeringen har en mycket större tyngd än om det bara är enrepresentation för enskilda verk. Jagvidhåller mitt yrkande. Svenskt medlemskap i naturskyddsunionen I sitt första inlägg sade i Malmöatt det fanns länder som saknade naturvårdsverk av svensk typ, och det gör välde flesta länder. Men de flesta länder saknar också självständiga statligaämbetsverk av svensk typ. Jag kan åberopa ett par länder som reservanterna haranfört som medlemmar genom sina regeringar i IUCN, och det är ochFinland. De saknar också självständiga statliga ämbetsverk av svensk typ. har ett helt annat system uppbyggt än de flestaövriga länder, och det finns ingen anledning att man skuUe om jag fåruttrycka det så kraftigt desavuera de verk som är medlemmar. IUCN är enIdeell, Internationell organisation och framför allt ett fristående forum förnaturvetenskapUg forskning. Där kan vi enligt utskottets mening fortfarande hamedlemskap genom de stathga verken, och domänverket. i (m):