prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — 1 ett samhälle där stressen och jäktet hör UU ordningenför dagen, där människorna klumpas samman i aUt störrebostadsområden, bUr behovet av oförstörda och för aUmänheten tillgängligaskogsområden, vatten, stränder och vacker utsikt alltmera påtagbart, VI har allemansrätten, vi har den endast gamlamiljöskyddslagen, och vi har naturvårdslagen med dess olika bestämmelser. Detär Inte brist på lagar. Nej, frågan är hur de är skrivna och hur de tUlämpas,Min fråga tUl jordbruksministern är föranledd av den omfattning somdispensgivningen fått när det gäller naturvårdslagens 15 §.Enligt denna paragraf skaU tUlgången tlU platser för bad och friluftsliv vidhavet. Insjöar eller vattendrag tryggas åt allmänheten. äger rättatt förordna att ett visst strandområde skall vara strandskyddsområde. Därskall egentligen ingen bebyggelse få ske, då allmänheten inom detta områdeskall äga rätten att fritt få färdas, som det heter I lagparagrafen. Det kannaturligtvis aUmänheten Inte, om en hel rad privata byggnader uppförs på dessaområden. Inte bara tUl utantUl . Jag skulle kunna anföra siffrorna , som fram till år1970 visar den kolossala ökningen år för år. Ökningen är skrämmande stor.Antalet avslagna dispensansökningar var 1965 men endast 3 procent1970. Den lag som skulle skydda allmänhetens rätt I ett fall som detta harblivit så gott som meningslös. Något eller med samma utveckUng ochden s. k. strandskyddslagen är endast löje. De som haft de rätta förbindelserna och är ekonomisktburgna har I detta sammanhang haft möjligheter att hålla sig framme. Även I ettfall som detta har den mycket omtalade ökade jämlikheten visat sig vara eniUuslon. Frågan om tillgång tUl bad och rekreation, t. o. m. tillgång Ullvacker utsikt, är I en klassfråga. Så var det Inte tidigare, meni biandekonomins har vi faktiskt kommit dithän. hadeaUmänheten större rättigheter i detta sammanhang än vad som är fallet. Jag vill minnas att statsministern nu senast Iremissdebatten bl. a. yttrade att biandekonomin kommer att fortsätta men byggasut. Kan man I anslutning tUl detta uttalande förvänta att lagar som har med denyttre mUjön att göra kommer att användas för folkets bästa I fortsättningen? Ang. tiUämpningen av bestämmelsema om strandskyddsområde Statistiskt sett verkar det ju iUa ställt meddlspensglv-lungen. Det framgick redan av det svar jag lämnade tUl herrLorentzon. Det framgick emellertid också av mitt svar att vissa län har Införtstrandskydd på alla sina stränder, och det tycker jag är väldigt förnuftigt ochklokt. gör detta för att så att säga behärska hela området ochsjälv bestämma hur bebyggelsen skall utformas. 1 sådana fall kan ett stort antal dispenser varamotiverat. Syftet med strandskyddet uppnås, såsom framgick av mitt svar, ävenom det ges dispenser. naturvårdsmyndighet diskuterar saken medvederbörande, och sedan förlägger man stugan eller huset så att man Intespärrar tUlgången tUl bad. Det har visat sig vid de undersökningar som gjortspå departementet att dispenserna Inte I någon större utsträckning 3 protokoU 1971. Ang. tillämpningen av bestämmelsema om strandskyddsområde minskatallmänhetens tillgång bad, och det är det viktigaste. ser vi övernaturvårdslagen, och är dispensgivningen för frikostig, då får vi handla. Menman skall Inte glömma att kommunerna har möjlighet att påverka dessaförhållanden I utomordentligt hög grad. Jag föreställer mig att en länsstyrelseinte ger dispens från naturvårdslagen om kommunen Inte tUlstyrker detta. I vartfall har kommunen överklagningsrätt, och det har även , om manskulle ge dispens på ett sådant sätt att aUmänhetens tUlgång tUl vatten och badäventyras. Men som sagt, vi ser över naturvårdslagen. Jag är bereddatt föreslå sådana åtgärder som är motiverade, om det visar sig attdispensgivningen är så frikostig att den förhindrar syftet med dennalagstiftning. HenLORENTZON (vpk): Det är glädjande att jordbruksministern i sitt senareanförande är Inne på hnjen att han, om dispenserna är för frikostigt givna,kunde tänka sig att se över lagen. Det är faktiskt redan på det sättet. Varkenallemansrätten, mUjöskyddslagen, naturvårdslagen eller strandskyddslagentillämpas på det sätt som man från början hade avsett. Jag hade en debatt med anledning av en enkel frågasom Jag hade ställt tUl jordbruksministern och som gäUde allemansrätten ochsvenska folkets möjligheter att utnytUa de stora skogsområdena somrekreatlonskäUa. Det visade sig att det Inte finns samma möjligheter nu somtidigare i vårt land, eftersom skogsbolagen spärrar vägarna skogarna. Inteheller i detta faU råder likhet Inför lagen. När det gäller strandskyddsområdena är det precis på sammasätt. 1 går hade ett stort uppslaget reportage på tre sidor, därman bl. a. säger att en resa runt avslöjar klassamhället idagens . "I reportaget på denna och föhande sidor villAftonbladet peka på det orimhga I att naturtUlgångar som vatten, stränder ochvacker utsikt kan köpas upp av ett privilegierat fåtal av befolkningen.Stränderna borde vara fria - helt och hållet allmänhetens egendom. I och andra storstadsregioner är skadan Ullstor del redan skedd. På de platser där det ännu är möjligt bör denaturtillgångar vi här talar om ägas av samhället, användning och fördelningstyras efter demokratiska principer." Det är vad som Inte sker . I biandekonomins samhällehar det faktiskt blivit på det sättet att det är de som har pengarna somhar möjligheterna att skaffa sig tillgång tUl rekreationsområdena. Den storadelen av det svenska folket, de som är stressade, jagade i fabrikerna av en högarbetshets, de som är sammanklumpade I storstäderna och som behöver utnyttjarekreationsområdena, de har inte möjligheter att göra detta. Inte heller Idetta faU gäUer som sagt likheten inför lagen. Överläggningen var härmed slutad. förbud för i boende icke svensk medborgare att delta i vissstatsunderstödd verksamhet Herr jordbruksministern ordet för att besvara (vpk) I kammarens protokollför intagna fråga, nr 350, till , ochanförde: har frågatInrikesministern om det är förenligt med riktlinjerna för svenskInvandrarpoUtik, att personer som bor i men som saknar svensktmedborgarskap ej tUlåtes delta I av statsmakterna understödd verksamhet, såsomexempelvis viss tävllngsldrott, och om förhåUandena ger anledning UU någotInitiativ från statsrådets sida. Frågan haröverlämntas mig för besvarande. I fråga om det av hen exemplifierade området villjag framhåUa, att idrottsrörelsen är en självständig folkrörelse som har attfritt besluta över sin verksamhet. Detta fastslogs också av I sambandmed behandhngen av rikthnjerna för Idrottsstödet 1970. De statsmedel somIdrottsrörelsen Inom givna ramar disponerar används mig veterligt tUl sådanaaktiviteter som aUa som bor i vårt land har möjlighet att delta 1. Ang. förbud för i boende icke svensk medborgareatt delta i viss statsunderstödd verksamhet HerrWERNER I (vpk): Jag delar uppfattningen att idrottsrörelsenär en självständig folkrörelse som har att fritt besluta över sin verksamhet. Statsrådet säger i sitt svar att de statsmedel somIdrottsrörelsen Inom givna ramar disponerar honom veterligt används tlU sådanaaktiviteter som alla som bor i vårt land har möjlighet att deltaga 1. Jag ärInte så säker på det. När jag ställde min fråga vardet mot bakgrunden av ett beslut som hade fattats av ettav våra större , . Förbundetsstyrelsebeslut innebär att man håller fast vid den bestämmelse man har attutlänningar Inte får delta aktivt I allsvenskan men väl I lägre serier och tUloch med I kvalspel tlU allsvenskan. Men sedan är det stopp. Jag skall inte ta upp tiden med att gå in på aUa de dåligaargument som har använts tiU försvar för detta enligt min mening generande föratt inte säga reaktionära beslut, men låt mig ta några exempel för att visa pävilken nivå argumenten befinner sig och vUken trångsynthet som kommer tUluttryck. Ett argument som har använts låter ungefär så här:"Dem det är synd om är de utlänningar som kommit till för attbosätta sig här - men än så länge har Inte mer än någon enstaka sådan Immigranthållit division I-klass." Ett annat argument lyder: "Vi måste slåvakt om landslaget. Skillnad vore om vi hade råd att Importera sådanakapaclteter som Riva, m. fl. Då kom vi I ett annat läge. Men har viinte råd och då finner -vi det felaktigt att satsa på utlänningar av lägreklass." Om klubbarna bara haft råd att importera och anställa bättrespelare hade det alltså, enligt styrelse, gått bramed utlänningar I aUsvenskan. I styrelsen tänker man uppenbarligen bara I termernabra, bättre, bäst, landslaget, pengar osv. Ang. förbud för i boende icke svensk medborgareatt delta i viss statsunderstödd verksamhet Det allvarliga i sammanhanget är den trångsynta nationaUsmsom kommer till uttryck hos dem som har fattat detta beslut, där man tror sigkunna isolera Idrott från samhällsliv I övrigt. Min fråga gällde om det som härhar kommit till uttryck är förenUgt med de riktlinjer som gäller för svenskInvandrarpolitik, när man på övriga områden försöker få Invandrarna att såsnabbt som möjligt flyta In I svenskt samhällsliv. Här har vi exempelvis en frinordisk arbetsmarknad med åtföljande samordning då det gäller olika socialarättigheter, men det är någonting som tycks vara helt främmande för ledningen . Jag vidhåller min fråga och tycker Inte att jag har fåttett riktigt klart besked om huruvida ett sådant här beslut Ugger I Unje med denInvandrarpoUtik som vi här i landet säger oss vilja föra. Om vi hade haft professionell fotboll I dettaland, dvs. om division I hade bestått av yrkesfotboUsspelare, skulle jag säkertha delat mening att vi inte får utestänga i varje faU nordiskamedborgare, om de I övrigt kan kvalificera sig. Men har vi inteprofessionell fotboll spelarna är Inte anstäUda som sådana. Då är frågan om det är förenligt med bestämmelserna att gestatsbidrag verksamhet, där man utestänger vissa grupper. får Inga bidrag till de allsvenska föreningarna. Denverksamhet som bedrives av fotboUsklubbarna I division I är alltså inte pånågot sätt bidragsberättigad. Därför är detta en fråga i vilken självt får fatta beslut. Det är ju så I en demokrati att mankan ha dåliga argument när man fattar sina beslut, men det påverkar Inte ensrätt att fatta besluten. Jag anser att vi här inte gärna kan diskutera dennafråga, utan den får nog klara självt. Rent allmänt när det gäUer utlänningar och idrott ISverige tycker jag emellertid att del är väldigt viktigt att slå fast ett parsaker. En utländsk medborgare får naturligtvis Inte delta I ett svensktlandslag. Det säger sig självt att om har en idrottstävling emotAmerika kan vi Inte gärna ha tio stjärnidrottsmän från I vår trupp. Detmåste vara svenska medborgare. Och en utländsk medborgare kan inte gärna sättasvenska rekord, mig veterligt, för han är Inte svensk. Faktum är att speclalförbundenlåter utländska medborgare delta i svensk mästerskapstävling. Det finns alltsåInga begränsningar för utländska medborgares deltagande I svenskaidrottsevenemang. Det enda beslut man har fattat rör division I. I alla andradivisioner får de delta. Men fotboUsklubbarna får som sagt Inga statsbidrag ochdärför kan vi inte lägga oss I vad de gör. HerrWERNER I (vpk): Speclalförbunden får Inga statsbidrag. Nej,men indirekt får de väl statsbidrag genom de medel som anslås viaRlksldroltsförbun-det och sedan destineras ut till speclalförbunden. Anser ändå inte statsrådet att ett sådant beslutsom man har fattat I , där man förbjuder utlänningaratt spela fotboll i allsvenskan, strider mot den allmänna Invandrarpolitik som statsmakternasäger sig viha föra här i landet? Jag anser det självklart att det strider motden, även om man Inom ledningen för försöker drapera det härdåliga beslutet I argument som att man skulle ha gjort en awägning av socialaoch Idrottsliga aspekter. Det hade I det här sammanhanget varit klädsamt om manhade avstått från att tala om de sociala aspekterna, eftersom beslutet I sinayttersta konsekvenser närmast är raka motsatsen. är det dess bättre så, att Inte aUa Idrottsförbunduppträder så utmanande som gör I det här sammanhanget. Jaganser ändå att det borde vara självklart att så länge anslår pengartill , som I sin tur förmedlar dem UU de olikaspeclalförbunden, bör de också bedriva en verksamhet som när det gällerInvandrarna Inte går stick i stäv med den InvandrarpoUtik som vi I andrasammanhang uttalar oss för. Ang. åtgärder mot tillförsel av vissa gifter tUl födan hosdjur Jag vill slå fast att det är riktigt attSvenska fotbollförbundet får statsbidrag. Av de 45 mUjoner som vi anvisar UUIdrottsliga ändamål får det 1,2 mUjoner. Men de pengarna använder det sincentrala verksamhet, tUl utbUdning av ledare och utbyte.Däremot får klubbarna Icke ett öre I statsbidrag. Jag håller fast vid att detta beslut Inte gärna kan ansesstrida mot vår Invandrarpohtlk och Inte heller mot principen om en friarbetsmarknad. Atl man I en enda serie, som gäller det svenska mästerskapet-aUsvenskan är väl ändå svenskt mästerskap I fotboll - liksom i andra svenskamästerskap säger att detta är för svenska medborgare, det anser jag inte ärnågon kriminell Inställning, Jag hade kanske inte stött det här beslutet om jaghade tillhört , men det är en annan sak. Jag anser attdet har full rätt att fatta ett sådant beslut. Överläggningen var härmed slutad. §23 Ang. åtgärder mot tillförsel av vissa gifter till födan hos djur Herr jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () I kammarens prolokoU för Intagna fråga,nr 363, och anförde: har frågat mig om jag anser attSverige vidtagit tillräckliga åtgärder Inklusive forskning för att förhindraatt aflatoxlner och andra mycotoxlner via fodermedel kommer In I födan hos djuroch därigenom tlU människor och där framkallar ökad risk för cancer. För att hindra användning av fodermedel som är bemängd medaflatoxln som är den mycotoxln som är mest välkänd kontrolleras sedandecember 1 969 halten av sådan toxln i importerade jordnötsprodukter.Veterinärstyrelsen har orienterat samtUga Importörer av jordnötsprodukter förfoderändamål och även exportörländerna om resultaten av kontrollen. Styrelsenhar vidare meddelat anvisningar om högsta godtagbara aflatoxlnhalt samt om attfodermedelsblandning Inte får hålla mer Ang. åtgärder mot tillförsel av vissa gifter tiU födan hosdjur än vissandel Jordnötsmjöl, Anvisningarna har meddelats efter samråd med . Vid har utförts analyserpå Uvsmedel, nämhgen mjölk, ost och lever. Därvid har Inte kunnat påvisas någonförekomst av aflatoxln, varför det saknas anledning att anta att någoncancerrisk skulle förehgga på grund av aflatoxln i foder. De åtgärder som vidtagits har grundats på forskning somutförts bl. a. vid , statens lantbrukskemiska laboratorium,statens veterinärmedicinska anstalt och . Enligtexpertisen på området bör I fortsättningen ökad uppmärksamhet ägnas åtforskning i fråga om mycotoxinerna. Jag utgår ifrån att denna fråga kommer atlprövas av bl. a. forskningsråden när de fördelar medel ohkaforskningsområden. Jag ber att få tacka herr jordbruksministernför det här svaret och aUdeles speciellt för den sista meningen, som jag verkligenönskar att vi kan fästa stora förhoppningar vid, så att de forskare här ilandet som har hålUt på med detta kommer att få de möjligheter tillfortsatt forskning som de behöver. Emellertid är det något som tyvärr fattas i svaret, nämhgensiffror. Jag skulle därför vara mycket glad om herr jordbruksministern vUleförtydliga svaret genom att bl. a. tala om vUken halt av aflatoxln IImporterade fodermedel som vetermärstyrelsen har rekommenderat det är ju barafråga om en rekommendation foderimportörerna att hålla. Det skulle också vararohgt att veta när vi kan vänta oss att denna halt kommer så långt ned som tUlden danska halten, vilken ju hgger långt imder vår. Det var ganska sent som vetenskapen över huvud taget sattei gäng med att studera aflatoxln och mycotoxlner det var egentligen i börjanpå . Men vid det här laget vet man så mycket om aflatoxlner attprofessor , en av våra förnämsta toxlkologer, har skrivit: Frånglobal synpunkt masta kontamineringen med cancerogena aflatoxlner betraktassom ett mycket aUvarligare problem än t. ex. förekomsten av DDT I kroppsfettethos människor, eUer över huvud taget restmäng-derna av bekämpningsmedel iföda." Beträffande argumentet att man ännu Inte har hittat någotaflatoxln I mjölk eller kött är det möjligt att man vid de få prov som gjorts -jag tror inte de är särskUt många - inte har hittat det i konsumtlonsmjölken,som ju består av mjölk från många ohka ladugårdar. Men det finns ställen därkorna har misstänkts för sjukdomar och dött av dem, varefter man undersöktfodret. I en stor del av fodret har man faktiskt hittat mycket höga halter avaflatoxln. Det är aUtså stor risk att någon dricker denna mjölk outspädd, t.ex. barnen på den gård det gäller, och vad händer då med dem? En särskih bekymmersam fråga i detta sammanhang är delager man lägger upp av fodermedel som från början är smittade med aflatoxln,varefter detta utvecklas tUl oerhörda grader. Jag är aUtså tacksam att få vetahur det är med den tiUåtna haUen av aflatoxln i importerade fodermedeloch om herr jordbruksministern har tänkt sig att försöka få den sänkt på någotsätt. Jag skaU gärna besvara fråga om dengodtagbara halten av aflatoxln. Velerlnärstyrelsen hade tidigare en bestämmelse att mangodtog aflatoxln per kUo. Den halten har man nu sänkt till 600mikrogram. Jag ser på leende att hon tycker att det är förfärligtdåligt Jämfört med den tillåtna mängden I , som är 100 mikrogramaflatoxln per kilogram. får man emellertid inte dra den matematiska slutsatsenatt vi godtar sex gånger så mycket aflatoxln som danskarna. Vi har nämligen en annanbestämmelse som är utomordentligt väsentlig. I fodermedelsbland-nlngen får Inteförekomma jordnötsmjöl en bestämmelse som danskarna . Detta Innebär således att det Inte är någon stöne skillnad meUan desvenska och de danska bestämmelserna, såvitt jag har kunnat finna ut. Sedan kanske man också bör tala om att vi även harbestämmelser om hur mycket aflatoxln det får finnas i hvsmedel. Där harVärldshälsoorganisationen accepterat , medan vi genom statensInstUut för folkhälsan accepterat . Veterinärstyrelsen har alltså I de senaste av dessa dagargått ned från 1 000 tUl 600 och även gått ned UU , och enligt deuppgifter som forskningen för dagen erbjuder anses detta vara betryggande. Jag kanske också bara med ett par ord skulle kommenterafru farhåga för situationen I våra lager. Det är alldeles riktigt att omman har stora lager av Jordnötter, så kan risken för aflatoxins spridning i delagren vara mycket betydande. Till den ändan har vi nu praktiskt tagetavvecklat våra beredskapslager av jordnötter för att inte ha det bekymret öveross. Jag tackaräven för det här svaret. Jag är väldigt glad att höra att man har gått ned tlU 600mikrogram. Mitt leende berodde faktiskt inte på detta, utan det berodde på attenligt de undersökningar som är gjorda har destickprov, får man väl säga, som gjorts visat att medelhalten aflatoxln iproven är per kilo det beror Utet på hur manräknar. Man har alltså nu börjat att sänka den tUlåtna gradenaUteftersom verkligheten något förbättrats. Jag har kanske en känsla av att detsnarare borde vara så att man ändrade bestämmelserna i sänkande riktning ochsedan skulle verkhgheten föha efter. Det här med att man blandar det misstänkt aflatoxlnhaltlgafodret med sådant som är absolut rent är alldeles riktigt. Det är bara så attdå måste man verkhgen kontroUera att det aflatoxinhaltiga foderpartiet inte harvissa delar som uppvisar aUdeles extremt höga halter. Det kan nämhgen varieraoerhört kraftigt, därför att aflatoxlnhalten beror på fuktigheten och den kanav många skäl vara mycket, mycket kraftigare i Ang. åtgärder mot tillförsel av vissa gifter till födanhos djur Ang. säkerhetsbestämmelserna för privataflyg-uppstigningar med passagerare en liten del av ett parti. Vidare är det så med aflatoxlnet att sporerna flygeromkring, och enligt alldeles gjorda experiment har det visat sig attdessa aflatoxinsporer kan på en svensk bondgård smitta ner den fodersäd somfinns där och börja gro - det kan de nämligen också göra på säd. Man harfaktiskt fått fram sorgliga exempel på att under en månad I värmefår man fram aflatoxln per kilo. Är det lägre värme går detnaturligtvis långsammare, men det går. Det skulle alltså vara mycket bättre om dettaaflatoxlnhaltlga Jordnötsfoder över huvud taget Icke kom In till . Menvad Jag nu I den här situationen framför allt vill fråga är: Vad finns detegentligen för kontroll - alltså verkUg kontroll, Inte bara stickprovskontroll- på att de rekommenderade högsta aflatoxlnhalterna Inte överskrldes? Ochslutligen vill jag fråga, när jordbruksministern säger att vi har awecklat dehär lagren: Vad betyder avvecklat? Betyder det att de har bränts, att de hardestruerats eller att de har sålts? De delar av lagren som efter de gjordaanalyserna visat sig vara godtagbara har sålts. De som Inte är godtagbara säherman självfallet Inte vi begår Ju inga kriminella handlingar från statenssida. Överläggningen var härmed slutad. §24 Ang. säkerhetsbestämmelserna för privata flyguppstigningar med passagerare Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara i Lane-Herrestad (c) I kammarens protokoll för den 2november Intagna fråga, nr 338, och anförde: har frågat migom säkerhetsbestämmelserna är tillfredsställande när det gäller privataflyguppstigningar med passagerare. Jag har uppfattat frågan så att den avserflyguppstigningar med mindre flygplan med passagerare såväl I som utanförvärvssyfte. Mitt svar omfattar båda slagen av luftfart, således ävenrundflygningar mot betalning. Flygsäkerhetsbestämmelserna bygger på vissa grundlägganderegler som gäller för aU flygning med motordrivna luftfartyg. Beroende på hurkvahficerad och ansvarsfull viss typ av flygning är, kompletteras dessagrundregler med ytterligare regler. För luftfart I förvärvssyfte gäller därförlångtgående säkerhetsbestämmelser. Person som köper tjänst av ett flygbolagskall nämhgen kunna vara förvissad om att tUlräckhga säkerhetsåtgärder ärvidtagna. Jag finner ingen anledning att i detah redogöra för debestämmelser som reglerar det Icke förvärvsmässiga privatflyget i . Detkan dock vara motiverat att påpeka att för medtagande av passagerare vidprivatflygning gäller det extra säkerhetskravet att föraren skall ha utfört minst fem flygningar med Ifrågavaran- Detta krav avser att garantera att föraren när han medförpassagerare är tUlräckhgt flygtränad. Som jag nämnde inledningsvis gäller mera omfattandesäkerhetskrav för luftfart I förvärvssyfte. Rundflygningar mot betalning fårutföras endast av person som Innehar traflkflygarcertlflkat av tredje klass.Avsevärt större krav ställs på Innehavare av sådant certifikat än på Innehavareav prlvatflygarcertlflkat. Vidare krävs för rundflygningar tillstånd avluftfartsverket, varvid särskUda krav ställs på företagets organisation.Dessutom skaU speciella flygoperativa krav vara uppfyUda. Att de svenska säkerhetsbestämmelserna för Ifrågavarandeformer av luftfart motsvarar bestämmelserna I de mest avanceradeluftfartsnationerna och I vissa fall, bl. a. beroende på särprägladekUmatologlska förhåUanden, är strängare än dessa torde garantera att säkerhetenaUmänt sett är tillfredsställande. Bestämmelserna grundar sig på den kunskapoch erfarenhet som finns om flygningens risker. Inom dettaområde sker emellertid utvecklingen snabbt varför bestämmelserna tid efterannan får ses över och givetvis ändras så snart skäl föreligger. Utvecklingenbevakas också fortlöpande Inom såväl somluftfartsverket. Om särskilt körkort för motorcykel Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. har jag undrat över om förarna av deflygplan som det här gäller verkligen har tillräcklig erfarenhet för att flygaså avancerat som de gör. Jag tycker att maskinerna utsätts föronödiga påfrestningar, och därmed ökas ju också risken för olyckor.