prot · FU09108 · 1971-12-31 00:00:00 — öppnade sammanträdet med föhande ord: Jaghälsar kammarens ärade ledamöter välkomna till höstsessionen, som härmedförklaras öppnad. § 2 Upplästes föhande tUl kammaren Inkomna ansökningar: Härmed anhåUes om ledighet från riksdagsarbetet undertiden oktoberför föhande riksdagsmän som deltar i utrikesutskottets resa tih Härmed får vi anhåUa om ledighet från riksdagsarbetetunder nedanstående tider för deltagande i konferens om demänskhga rättighetema i . Nr 108 TUl kammare 14 oktober1971 Härmed anhåUes om ledighet från riksdagsarbetet fr. o. m. den 14tUl den ------------------- för att såsom svensk delegat deltaga i Förenta nationemasXXVI generalförsamUngs möte i . Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden från höstsessionens början t. o. m. för att deltaga Iarbetet I FN:s generalförsamhng I . Härmed anhåUer jag om ledighet från riksdagsgöromålen fr.o. m. t. o, m, för fuUgörande av uppdrag somdelegat i FN:s generalförsamhng. Härmed anhåUer jag om ledighet från riksdagsarbetet frånoch med tUl och med pågrund av uppdrag som medlem i svenska delegationen tUl Förenta nationernasgenralförsamlings 26.e session i . Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden 24/1023/12 1971 för deltagande i generalförsamUngstiugosjätte ordinarie möte, Tillriksdagens kammare Nr 108 den AnhåUer härmed omledighet från riksdagsarbetet 1971för deltagande i ett nordiskt försvarsministermöte i . Undertecknad begär ledigt från riksdagsarbetet den 1423oktober 1971 p, g, a, deltagande i i samtofficiellt besök i , Undertecknad, som befinnersig i på en Internationell fackhg konferens, hemstäUer att få lechgt frånriksdagsarbetet . Härmed anhåller jag att tUl föhd av utlandsresa fåvara ledig från . Undertecknad anhåUer om ledighet från riksdagsarbetetunder tiden för fuUgörande av IntemationeUt uppdrag. Kammaren biföU dessa ansökningar. Nr 108 § 3 Herr talmannen meddelade att enUgt tiU kammaren inkomna Torsdagenden läkarintyg dels fröken varsjukskriven den 14 oktober1971 oktober, dels varsjukskriven tiUsvidare och dels var sjukskriven den 14 Fröken samt herrar Sundehn och beviljades erforderligledighet från riksdagsgöromålen. § 4 Föredrogs en från hen inkommenskrivelse, däri denne avsagt sig sitt uppdrag som ledamot avtalmanskonferensen. Kammaren beslöt godkänna avsägelsen. § 5 Meddelande ang. val Jag ber att få meddela, att val av en ledamot italmanskonferensen, en ledamot I finansutskottet, en suppleant iskatteutskottet, en suppleant i försvarsutskottet, en ledamot , en suppleant i lönedelegationen samt en medlem kommer att ske . § 6 Meddelande ang. sammanträdestider m. m. Hen TALMANNEN anförde: TUl kammarens ledamöter har utdelats en prehmlnär plan försammanträdena under höstsessionen, som beräknas pågå tUl och med fredagen den17 december. Därav framgår bland annat att den första frågestunden äger med början kl, 14,00, Då besvaras frågor som Inlämnassenast kl, 12,00 . Kammarens första arbetsplenum håUs onsdagen den 27oktober kl, 10,00, En aUmänpoUtisk debatt anordnas onsdagen den 3 novemberkl, 10,00 med eventueU fortsättning torsdagen den 4 och fredagen den 5november, båda dagama med början kl, 10.00. Vid torsdagens och fredagenssammanträden kan också utskottsbetänkanden upptas tUl avgörande. Även om denallmänpoUtiska debatten avslutas i sådan tid, att en del utskottsbetänkandenhinner slutbehandlas , torde det bU ofrånkomUgt attanordna arbetsplenum . I den mån behov därav förehgger kommer från och med den 11november arbetsplena att anordnas också . Dessa sammanträdenhålls I anslutning tUl frågestunderna, som börjar utom undersessionens två sista veckor, då de tar sin början . beräknas även fredagarnabehöva användas för arbetsplena. Sammanträdena börjar då kl, 10,00, jjag vUl sluthgen erinra om att tiU kammarens ledamöterutdelats förteckningar över dels propositioner avsedda att föreläggashöstsessionen, dels uppskov tUl höstsessionen med behandhngen av vissaärenden. Särskilda meddelanden har utarbetats angående arbete m. m. underhöstsessionen, utrikeskontakter och skol- Nr 10» tjänst. Vidare bifogas en statistisk sammanställning angående tidningarnas den bevakning av riksdagsarbetet den 2 januari15 . § 7 InterpeUation nr 125 om snabbare handläggning avärenden angående ägoutbyte Ordet lämnades på begäran tiU HerrFÅGELSBO (c), som yttrade: För att förbättra möjhghetema att driva etteffektivt skogsbruk finns det på många håU behov av ändrad arrondering avskogsskiftena. Långa och smala skogsskiften samt stor spridning av skiftenaförsvårar ett rationeUt skogsbruk. Ägoutbyten av skogsskiften för att förbättra arronderlngenbetraktas av många skogsägare som något mycket positivt. Andra däremot stäUersig mera avvaktande. Om man skall kunna få tUl stånd en aUmän positivinställning tih de värdefuUa ägoutbytena är det nödvändigt att samhället försin del medverkar tUl att de kan ske på ett så snabbt och smidigt sätt sommöjUgt. Så är emellertid mte aUtid fallet . För att belysa de rådande förhåUandena skall här nämnasett exempel på ägoutbyte av skogsskiften inom ett område i , somsattes I gång under stor uppmärksamhet , År 1966utfärdades awerknlngsförbud, för att förrättningen skuUe kunna genomföras.Förrättningen avslutades , Ingavs tiUägodelnlngsrätten besvär över förrättningen, varefter handlingarna den 29januari 1969 överlämnades tiU överlantmätaren som har att yttra sig, Ytterhgare har ärendet ej avancerat och någon avverkninghar således Inte fått äga ram på de skogsskiften som är berörda avbesvären. Arbetet på att få till stånd bättre ägofigurer har därmed avstannatsedan snart tre år. Ett förfarande som det här nämnda uppmuntrar givetvis intetill ytterhgare ägoutbyten för att rationalisera skogsbruket. Det är nödvändigtatt erforderUga resurser ställs tlU förfogande för de berörda instanserna såatt ett snabbt och smidigt genomförande kan ske under beaktande avrättssäkerhetsaspekterna. Under hänvisning tUl det anförda anhåUes om kammarenstiUstånd att till herr civilministern få ställa föhande fråga: Är statsrådet vilUg medverka tUl att resurser sätts in ochatt åtgärder vidtages för att åstadkomma en snabb och smidig behandhng avfrågor om ägoutbyten av skogsskiften? Denna anhåUan bordlades. Nr 108 § 8 InterpeUation nr 126 omsänkning av pensionsåldem 14 oktober1971 Ordet lämnades på begäran tlU ------------------- ------ i (c),som yttrade: Trots att centem undersenare tid med värdefuUt stöd från fackföreningsrörelsen arbetat för ensänkning av den allmänna pensionsåldern är denna oförändrat . Det ärfortfarande så att de som har fysiskt ansträngande sysselsättningar, denlängsta arbetstiden och de lägsta lönema får vänta med att få fuU pension tUl67 år medan andra får pension vid . Föregående års tiksdag beslutade om ökade möjligheter föräldre förvärvsarbetande att få förtidspension. Den som fyllt och har etttungt och pressande arbete som han inte längre orkar med skall nu ha möjhghetatt få förtidspension, om han har för avsikt att lämna förvärvshvet. DetsammaskaU gälla för äldre arbetstagare som på grund av företagsnedläggning mist sittarbete och mte kan få något nytt arbete som han orkar med. Som tidigare framhålUts från vårt håU är de vidgademöjhgheterna till förtidspensionering en viktig åtgärd för att förbättrapensionssystemet. Därmed ehmlneras emeUertid inte den orättvisa som detförhåUandet utgör att en del pensioneras först vid . Många har fäst stora förhoppningar vid de vidgademöjhghetema tUl förtidspensionering och många har efter ansökan fåttförtidspension bevihad. har emeUertid ett par faU dåförtidspension vägrats skapat oro och besvikelse hos många. Det har Inträffatatt 65-årlngar med hela sitt yrkesverksamma hv i hårt kroppsarbete bakom sighite kan beviyas förtidspension enhgt den lagstiftning som gjordes av riksdagoch regering föregående år trots att de shtlt hårt hela hvet och har svårt attfå arbete på sin ort. Den effektivaste lösningen av hela problematiken medpensioneringen för dem som är är en sänkning av pensionsålderntUl för alla dem som har högre pensionsålder. I direktiven tUl denarbetande pensionsålderskommittén förs resonemang för och emot en sänkning avden allmänna pensionsåldern. Det finns inte i direktiven klart uttryckt attmålsättningen för kommitténs arbete skaU vara en sänkning av pensionsålderntill . Mera preciserade direktiv borde ges åt pensionsålderskommittén, somockså borde få i uppdrag att med förtur framlägga ett förslag om sänktpensionsålder. Givetvis skall det finnas stora möjligheter tUl rörligpensionsålder. Vidare bör det komma tUl stånd en översyn avbestämmelserna om de vidgade möjhghetema tUl förtidspensionering. Syftet medöversynen bör vara en större generositet mot dem som har ett tungtoch pressande arbete eller har svårt att få arbete på sin ort. Under hänvisning tUl det anförda anhåUes om kammarenstUlstånd att tUl herr socialministern få ställa föhande frågor; Är statsrådet beredd att genom tUläggsdirektiv ge den sittande pensionsålderskommittén ett preciserat uppdrag att med förtur framlägga förslag om sänkning av den allmänna pensionsåldern tlU ? 10 Är statsrådet beredd medverka tUlsådan ändring av de 1970gällande bestämmelserna om vidgade möjligheter för äldre förvärvs- Nr 108 arbetandeatt erhålla förtidspension i form av folkpension och ATP, att den en generösare tolkning blir möjlig för dem som har ett tungt och pressande arbete eller har svårt att få arbete på sin ort? Denna anhållan bordlades. § 9 InterpeUation nr 127 om skärpta straffbestämmelser fördobbleri Ordet lämnades på begäran tUl HerrHÖRBERG (fp), som yttrade: Straffskalan för anordnandet av äventyriigtspel, vUken återfinns i 16 kap. 14 § , utgör böter eller fängelse Ihögst . Straffsatsen vid frihetsberövande medger inte anhållandeoch häktning. En höjning av straffmaximum tUl fängelse skuUe bl. a. gemöjUghet tUl anhåUande och häktning av de personer som anordnar spel för attförhindra att de fortsätter sin brottsliga verksamhet. Dobbleriet har fått organiserade former istorstädema där spelklubbar eller s. k. spelhålor i växande antal inrättas. Attdriva sådana spelhålor har blivit ett lukrativt yrke för anordnarna. Som bevis för ett sådant påstående kan det räcka med ettexempel från där beslag av roulettbord m. m. gjorts i samma lokalenligt föhande; B,god väntUlS Roulettspelet i spelhålornabedrives enligt internationeUa regler innebärande utdelning på upp tUl 35 gångerInsatsen, vUket är betydligt högre än som medges vid roulettspel på svenskarestauranger. "" är ett kortspel som påminner om"21" och är livligt frekventerat i spelhålorna. - Såväl roulett- somBlack är typiskt äventyrligt spel i den form de bedrivs. SpeUokalerna har haft öppet aUa dagar utom . Storasummor har omsatts och spelarna har "bjudits" på sprit, vUketgivetvis utgjort en lockelse tlU besök i lokalen och bidragit tlU ökadeinsatser i spelet. Trots upprepade polisiära ingripanden i form avhusrannsakan och beslag har de personer, som anordnat spelen, mte upphört med verksamheten utan omgående fortsatt i samma lokal. Den ekonomiska vinningen synes vara god, vilket bl. a. visas av det förhållandet att ny spelutrustning omgående anskaffas. Utdömda korta frihetsstraff har inte fått någon återhållande effekt, 11 Nr 108 Föhdverkningarna av dobbleriet blirofta förödande inte bara för dem Torsdagenden som lockas att spela utan även förderas anhöriga. 14 oktober1971 spritmissbruk, förskingring,checkbedrägeri, inbrott, förstörda äktenskap När ändring skedde i rasdrycksförsähnlngsförordnlngen 1963med straffhöjning tUl högst öppnades möjlighet tUl anhållande ochhäktning av berörda personer. Tack vare detta visade det sig möjligt att hållade yrkesmässiga försäharna i schack och att mmska den olovligarusdrycksförsäljningen. Jämför man de båda typema av brott lär resultatet bliatt de skadliga verkningarna av dobbleriet framstår som betydligt allvarligareän föhderna av den olovliga spritförsäljningen, framhåller överåklagaren iGöteborg I ett yttrande. Överåklagaren väntar sig en hknande utveckling somden i och . anser att samhällets reaktionär för mUd mot de grövre formema av dessa brott och tror att en straffskärpninghar resonans hos en stor majoritet av aUmänheten. Överåklagaren i Stockholmanser att en snar skärpning av straffsatsen är angelägen och påpekar attmaximistraffet för brott mot lotteriförordningen är fängelse . Enhgtmitt förmenande kan dobbleri icke betraktas som ordningsförseelse, dåanordnaren yrkesmässigt försöqersig på straffbelagd handling. Riksåklagarenskriver i ärendet : "Spelhåleverksamheten och vad därmed sammanhängermnebär uppenbara problem mte bara i och utan också enligtvad som i andra sammanhang framkommit på flera andra håll i landet. Påtagligtär, att den klubbverksamhet vari dobbleriet vanhgen bedrivs har samband ocksåmed åtskUlig annan brottslighet delvis av aUvarlig art. harhärvidlag uppmärksammats olovlig msdrycksförsäljning, narkotikabrott, förskingring,olaga hot, ocker och utpressning. Vissa allvarliga former av misshandel, delvismed skjutvapen, samt skadegörelse som förekommit synes också hahaft samband med spelhåleverksamheten." Trots här redovisade fakta tUl betydande del verifieradei riksåklagarens egen skrivelse anser sig densamme inte finna att behov avstraffskärpning för dobbleri är så starkt "belagt" att han nu viUgöra någon framställning i sådan riktning. Mot bakgrund av det anförda anhåUer jag om kammarenstiUstånd att tUl herr justhiemmlstern få stäUa föhande fråga: Är statsrådet beredd att ingripa för att åstadkomma sådanstraffskärp-nlng för grövre dobbleribrott att dessa effektivt kan beivras ochdenna pestböld i samhället därmed bringas att försvinna eller reduceras? Denna anhållan bordlades. § 10InterpeUation nr 128 ang. erfarenhetema av reformen om vidgad rätt tUl förtidspension för äldre arbetstagare den Ordetlämnades på begäran tUl Hert (), som yttrade; En betydelsefuU social reform, lagen om vidgadrätt tUl förtidspensionering, trädde i kraft . Initiativet tilldenna reform togs ursprungligen av , som i enskrivelse till regeringen hemställde om utredning av frågan om attlagstiftningsvägen ge äldre personer med tungt och pressande arbete ökademöjligheter att erhålla förtidspension. Socialministem gav riksförsäkringsverketi uppdrag att göra en snabbutredning av frågan. Utredningen låg tUl grund fören proposition och fattade beslut i frågan sammaår. riktades aUvarhga anmärkningar motden praktiska tiUämpningen av reformen från företrädare för de fackhgaorganisationerna. Kritiken riktades mot att otUlräcklig information omreformens syfte och oklara tUlämpningsföreskrifter resulterat i attmyndigheter, som hade att handlägga reformen, ej uppfattat statsmakternasintentioner. Arbetstagarorganisationerna uttalade farhågor för att demedicinska kriterierna fortfarande tiUmättes aUtför stor betydelse, medan detsåväl i propositionen som i andra lagutskottets utlåtande i anledning avpropositionen och I debatten i kamrarna klart hade uttalats att sociala ocharbetsmarknadsmässiga förhållanden i ökad utsträckning skuUe vara avgörande förmöjUghetema tUl förtidspension. Denna kritik föranledde att en interpeUation framställdesfrån socialdemokratiskt håh under höstriksdagen 1970. Av soclalminlstems svarpå interpeUationen framgick bl a., att det aUmänna intrycket var att reformen iallt väsentligt fungerade enhgt statsmakternas intentioner. De brister iinformationen som påtalats hade rättats tUl eller skuUe rättas tUl Bl. a. skuUeett nytt formulär för läkarnas utlåtande framställas för att därigenomunderstryka att arbetsförmågan I medicinskt hänseende skaU vara av underordnadbetydelse. Av frågans behandling i framgår klart att äldrearbetstagare, som söker förtidspension därför att de mte längre orkar med sitt arbeteeller därför att de förlorat sitt arbete genom företagsnedläggelse ocharbetsmarknadsorganen inte tämhgen omgående kan bereda vederbörande nyttarbete utan omskolning eller flyttnmg tUl annan ort, skaU bevUjas sådan. Denmedicinska prövningen blir då endast av formeU natur och närmast att betraktasom en kontroU och en beskrivning av den sökandes aUmänna hälsotUlstånd. Det motiv som anförde för att över huvud tagetbehåUa kravet på en medicinsk prövning var att en ahtför långtgående uppmjukningpå den punkten skuUe kunna få tUl föhd att arbetsgivare bUr mindre benägna attbehåUa eller anstäUa äldre arbetskraft, under hänvisnmg tUl att derasförsörjning kan tryggas genom förtidspension. har återigen den praktiska tiUämpningenav reformen väckt kritik och debatt, närmast som föhd av ett uppmärksammat utslag i försäkringsdomstolen. Det är uppenbart att det föreligger risk för att 13 Nr 108 domstolens utslag kan fåprejudicerande Inverkan på försäkringskassomas Torsdaeenden ° fortsattabedömningar. 14 oktober1971 ' aUtid kommer att finnas svårbedömda gränsfall när en reform, där varje ansökan måste bedömas IndividueUt, skaU omsättas i praktiken. Men oaktatdetta är det tydUgt att det förekommer olikartade tolkningar av meraprincipiell natur av rådande bestämmelser. Tolkningssvårigheterna synesfortfarande främst bestå i hur stor eUer snarare hur ringa roU den medicinskaaspekten skaU spela. I fem faU som prövats av försäkringsdomstolen vardomstolen inte enig, vilket bekräftar att svårigheter :råder att rätt tolkalagtexten och statsmaktemas intentioner. Med hänvisning tUl det anfördahemstäUer jag om kammarens medgivande att till herr socialministem framställaföhande frågor: Är statsrådet i tUlfälleatt redovisa erfarenheterna av reformen om vidgad rätt tUl förtidspension för äldre arbetstagare? att tiUämpningama av reglema för vidgad rätt tUl förtidspensiontillgodoser det av uttalade syftet med reformen? Om så inteanses vara fallet, är statsrådet då beredd vidta de åtgärder som kan varanödvändiga för att den praktiska tUlämpningen av reformen skaU stå i överensstämmelsemed statsmakternas intentioner? Denna anhållan bordlades. § 11 InterpeUation nr 129 om åtgärder för att trygga fuUsysselsättning Ordet lämnades på begäran tUl HerrHERMANSSON i (vpk), som yttrade: Hen talman! 1 ekonomiska debattden erinrade jag om att rätten tUl arbete måste betraktas som engrundläggande mänsklig rättighet. Den rätten måste tiUkomma de 53 500 som imitten på maj månad registrerades som arbetslösa vid arbetsförmedUngen, denrätten har de närmare 100 000 människor som enligt arbetskraftsundersökningarnavar arbetslösa, den rätten har de många flera hundratusen som enligtlåginkomstutredningens beräkningar endast delvis eUer inte alls hade någotförvärvsarbete. I detta sammanhang stäUde jag föhande frågor tiUfinansministern: "Kan regeringen stå tUl svars med att hålla alla dessamänniskor nere i arbetslöshet? Vad tänker regeringen göra för att avskaffaarbetslösheten? Kan ni inte avskaffa arbetslösheten och skapa varaktig fuUsysselsättning, eller vUl ni inte göra det?" är de ännu mera berättigade och hundratusentals människor stäUer dem. Arbetslösheten har fortsatt att öka. Antalet vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa utgjorde enhgt statistik 58 000 personer. Enhgt arbetskraftsundersökning för september uppgick antalet på detta sätt beräknade arbetslösa tUl 113 000 personer. Den starka ökningen av den såväl hos arbetsförmedlingen registrerade som genom arbetskraftsundersökningar- 14 na konstaterade arbetslösheten ärdesto allvarligare som den kommer ovanpå och utöver de stora langsiktiga sysselsättningsproblem som Det finns också viktiga samband denmellan de bägge typerna av sysselsättningsfrågor. De regionala proble- 14oktober 1971 men, övriga mera långsiktiga problem och konjunkturproblemen är sammanknutna. Den grundläggande orsaken tUl den nuvarande krisen ärgivetvis att finna i det kapitalistiska produktionssättet. framträderi de ekonomiska kriserna konflikten mellan produktionens utvidgning ochkapitalets värdeökning, dvs. mellan produktivkrafternas absoluta utveckhng ochden samhäUeliga produktionens kapitahstiska organisationsform vUken hämmardenna utveckling. är en del av den kapitahstiska världen och i vissgrad beroende av de internationeUa ekonomiska förhållandena. Men de nuvarandesysselsättningsproblemen är väsentligen en direkt följd av den politik som detsvenska monopolkapitalet och statsmakterna bedrivit såväl på lång som på kortsikt. Staten har aktivt medverkat i kapitalkoncentrationen och monopoliseringeninom näringslivet. Denna har lett tUl obalans i vårt lands ekonomi, avfolkatlandsändar och näringsgrenar samt skapat en IndustrieU reservarmé.Monopolkapitalet har hämmat utvecklingen av nya företag och stött utarbetskraft, som ersatts med maskiner. Den ekonomiska politiken /71 har spelat enväsenthg roU för de negativa tendenserna i svensk ekonomi. Den har haft detuttalade syftet att kraftigt dämpa konsumentemas efterfrågan och har direkt bidragittill ökningen av arbetslösheten. Regeringens ekonomiska politik har förstärktde intemationella konjunktursvängningamas verkningar på landets ekonomi istället för att minska dem. Det bör tUläggas att de borgerhga partierna inte endaststött regeringen i alla avgörande frågor utan krävt att denna konservativaekonomiska politik skuUe drivas ännu hårdare, att man ännu mera skulle gynnaindustriföretagen och deras investeringar på bekostnad av konsumtionen ochlöntagarna. Medan regeringen sagt sig såsom målsättning hafull sysselsättning har under detta år uttalanden gjorts som ifrågasätterdenna princip. I den ekonomiska debatten yttrade sålundafinansmmistern; "Man kan naturligtvis diskutera vilken grad avsysselsättning man skaU ha. Jag tycker nog att den vi hade vid det här lagetunder fjolåret var överdriven." (Anm. var vidarbetsförmedlingen anmälda 33 400 arbetslösa motsvarande avmedlemsantalet I arbetslöshetskassorna. arbetskraftsundersökningarredovisade 54 000 arbetslösa för .) Detta ifrågasättande av den fuUa sysselsättningens principär iUavars-lande, men det är mte förvånande mot bakgrunden av den ekonomiskapolitUc som faktiskt bedrivits. En övervägande majoritet av svenska folket ochsärskilt lönarbetarna torde anse att fuU sysselsättning är den enda godtagbaramålsättningen och att alla resurser I dagens läge måste sättas In för att drivatUlbaka arbetslösheten och förverkliga alla människors rätt till arbete. Med hänvisnmg tUl det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl statsmlnlstem få stäUa föhande frågor: 15 Nr 108 ViU regeringen skapa varaktig fullsysselsättning? Torsdagenden VlUca åtgärder avser den att vidtai detta syfte? Denna anhållan bordlades. § 12 InterpeUation nr 130 ang. maktkoncentrationen inomdet privata bankväsendet Ordet lämnades på begäran tUl HenHERMANSSON i (vpk), som yttrade: Hen talman! Koncentrationen avproduktion och kapital har gått mycket långt I . Den fortsätter i aUtsnabbare tempo. Antalet fusioner och samarbetsavtal inom näringslivet ökarstarkt . Inom de stora företagen innehar ett litet antal storaägare den avgörande delen av aktiekapitalet. Enhgt koncentrationsutredningenvar de 20 största ägarnas genomsnittliga andel av aktiekapitalet , 1 företag med minst 1 500 anställda och 86procent i industri- och handelsföretag med minst 500 anstäUda. Utredningenunderstryker att jämförelser med liknande undersökningar i och Englandvisar att ägarkoncentrationen är högre i svenska företag. Makten i de stora företagen är emellertid ännu merakoncentrerad än vad dessa siffror visar. Bolagsstämmorna behärskas i de flestafaU av en mycket liten grupp stora aktieägare eUer ombud för dessa. Och sammakartellgrupp av kapitalägare behärskar en lång rad av de dominerande företageni landet. Av de 50 största industriföretagen med sammanlagt över 350 000anställda motsvarande av samtliga industrianstäUda var 41"privata". Av dessa stod inte mindre än 38 i direkt sammanhang mednågon av 15 finansfamUjer och enskilda finanskapitalister ("de 15famUjerna"). har sammanställt uppgifter om 17stora ägargrupper och konstaterar beträffande dessa: "De 17 ägargruppernahade majoritetsintressen, dominerande eller starka minoritetsintressen iföretag med 400 000 anställda i .