prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — hade tre skäl för all avstyrka förslaget omen allernativ skola. Han sade för det försia om jag inle hörde fel - alt enalternativ skola är farlig, för det andra att vi inte har råd med en alternativskola och för det tredje att den skulle skada kristendomsundervisningen i denvanliga skolan. Del är rätt märkliga argument som framförs. Har vi interåd med en alternativ skola? Naturligtvis kan man hävda att det kan bli nägoldyrare med den skolformen vid sidan om den nuvarande om man ser enbart tUl dendetaljen. Men om vi med en fostran i en alternativ skola får färrebrottslingar, färre alkoholister, fäne narkomaner osv,, har vi inte råd meddel? Är det felaktigt? Är en alternativ skola med en krislen fostran felaktig,? Och på vilket säll skulle den skada religionsundervisningen iden vanliga skolan? Jag kan inle förstå detta resonemang. Jag tycker alt vi skall vända på resonemanget. Det är justden argumenteringen som , som är farlig för ungdomen, förkristendomen i vårt land, för barnen och för föräldrarna, som inle har råd medatt sädana åsikter framförs i aUt större utsträckning. Det har inte vårl folkråd med. Se på de indirekta vinster som ett alternativt skolsystemkan ge de kan bli ganska slora i längden och se inte bara på de eventueUadirekla kostnadsökningarna! Om vi ser litet längre i den här frägan är inte denalternativa skolan farlig utan tvärtom en stor vinst för . Jag tror,liksom i Agnas, att den kommer med eUer mot vilja. Jag villinslämma i yrkandet om bifall tUl motionen 877. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. HenWIKSTRÖM (fp): Jag har nog inte använt uttrycket"farlig". Jag avvisade den alternativa skolan av tre skäl. För det första har vi inte råd med den avsamhällsekonomiska skäl. Del rör sig här inte om några , utanskaU man genomföra ett sådant system innebär del merkostnader av miljardstorlekför stal och kommun. För det andra awisade jag den alternativa skolan avprincipiella skäl. Jag använde inte ullrycket "farlig", men denalternativa skolan är principielli inte acceptabel. För det Iredje rycker elt genomförande av den alternativaskolan undan den grund pä vUken principen om den objektiva religionsundervisningenvUar. menade alt jag har min ståndpunkt därför altjag inte tänker tUlräckligt längt framåt. Jag tror att det är så enkell som attvi har tvä hell skUda uppfattningar pä denna punkl. Jag belraklar inte herrÅkerlinds uppfallning som pä någol sätt farlig. Jag kan bara inte dela den! Överläggningen var härmed slutad. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. Utskottets hemställan bifölls. Proposilioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 877, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som viU att kammaren bifaUer uibildningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 10 mom. 2 röstar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 877, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottelshemställan, dels motionen nr 489, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Punkterna 11 och 12 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Pä förslag av hen försle vicelalmannen beslöt kammaren all uppskjuta den fortsatta föredragningen av dettabetänkande samt behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan tUlaflonsam-manträdet. § 17 Interpellation nr 90 ang. omprövning av regionalpolitiken Ordellämnades pä begäran tUl HenGUSTAVSSON i (c), som yttrade: Vid riksdagsbeslutet om kommunblockenunderslröks att de nya slorkommunerna skulle omfatta näringsgeografisklsammanhängande regioner. Kommunerna skulle inrymma flertalet av de anordningarsom bör ingå i den kommunala verksamhelen. hällassamman av en spontan intressegemenskap kring centralorten, och de skulle geutrymme för etl differentierat näringsliv, som kan utgöra grunden för enstabUiserad befolkningsmässig och ekonomisk utveckUng. Den nu pågående kommunreformen inriktades alltså vidprincipbeslutet pä att kommunerna skulle bygga pä bestående näringsgeografiskaenheter. Från den kommunala demokratins synpunki är della av utomordentligbetydelse. Förutsättningen är då att lokaliserings- och regionalpoUtiken ärinriktad på ett tUlfredsställande näringsgeografiskl underlag i de nya kommunerna. Det är emellertid uppenbart att den regionalpolitik somförls under en följd av är inte kunnat tUlgodose delta syfte. Den har i höggrad varit inriktad pä centralisering av bebyggelse och näringsliv. Detla harbekräftats genom länsplan 1967 och senast också genom länsprogram 1970. Föråtskilliga storkommuner eller kommunblock skulle enligl den nämnda planeringenen avsevärd befolkningsminskning inträffa under de framförliggande årtiondena. I mitt hemlän, , gäller detta beträffandefyra kommuner, nämligen , , och , Här är detfrägan om områden, som saknar ett tillräckligt differentierat närmgsUv, Jord-och skogsbruket omstruktureras snabbt, innebärande betydande friställning avarbetskraft. Om då de s. k. stadsnäringarna, främst industrin, inte itUlräcklig utsträckning kan bereda nya sysselsätlnings-tiUfäUen, bUr detnegativa konsekvenser för kommunernas befolkningsutveckling. Detta är sålundaetl aktuellt hot mot de fyra nämnda kommunerna i . Motsvarandesiiualion gäller för åtskUliga kommuner eUer kommunblock i andra län. Det är angeläget alt de nya storkommunerna kan beslå somlivskraftiga näringsgeografiska områden. Detta är väsentligt frän den kommunalademokratins synpunkt men ocksä frän jämlikhets- och miljöpolitiskautgångspunkter. Såsom framhållits hade också kommun-blocksbeslutel deninnebörden, att de nya kommunerna skulle utgöra grunden för en stabUiseradbefolkningsmässig och ekonomisk utveckling. Regionalpolitiken har inlevaril i god överensstäm melse med denna mälsättning. Del är enligt min mening nödvändigt att regionalpolitikensnarast inriktas pä att möjliggöra att de nya slorkommunerna får en sådandifferentiering av sill näringsliv, alt de kan beslå som självständiganäringsgeografiska områden. Kommunblock eUer nybildade storkommuner medvikande sysselsättningsmöjligheter måsle fä elt effektivt regionalpoUtisktslöd. Härmed avser jag såväl lokaliseringsstöd i form av län ochbidrag mm. som en lämplig lokalisering av samhällets service. Det sistnämndahar primär betydelse. Tillräcklig samhällelig service är en förutsättning förupprätthåUande av näringsUv och bebyggelse. Del är väsentligt att slalligaservicefunktioner, t. ex. vägar och allmänna kommunikalioner, lokaliseras så,att de nya kommunerna kan bestå och utvecklas som näringspolitiska enheter.Det är angeläget att staten medverkar tUl att tillfredsställande kommunalservice kan upprätthåUas. Detekonomiska lokaliseringsstödet har hittiUs utgått främst inom det I andra delar av landet har det efter direkta regeringsbeslutkunnat ulgä i form av punktinsatser. Denna ordning kan naturligtvis inte varatUlfredsställande om man viU ulnyltja lokaliserings-slödel för upprätthållandeav de nya storkommunerna som näringsgeografiska enheter. Etl mera genereUtverkande syslem måste då skapas. Lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag ärhärvid väsetilliga. Men angeläget är också all främja företagsamheten genom t.ex. produklionsråd-givning, yrkesutbUdning och hjälp lillförsäljningsorganisation. För mänga kommuner är det särskill viktigt att ökadesysselsättningsmöjUgheler kan beredas för kvinnlig arbetskraft. En viktig frågai sammanhanget är också att bostadsbyggandet fördelas på elt regionalpolitisklriktigt säll mellan kommunerna. För den kommunala demokralin mäsle det anses vara ellgmndvUlkor att de nya slorkommunerna ges möjligheler alt bestå somnäringsgeografiska enheter. Detta nödvändiggör en skyndsam anpassning avregionalpolitiken. Med stöd av vad jag här har anförl anhåller jag omkammarens tUlstånd att UU herr inrikesminislern få slälla följande fråga: Är regeringen beredd att skyndsami omprövaregionalpolitiken i syfle att ge kommunblock och storkommuner, som har vikandesysselsättnings- och befolkningsutveckling, möjligheler lUl etl differentieratnäringsliv, som kan utgöra grunden för en stabiliserad befolkningsmässig ochekonomisk utveckUng? Denna anhållan bordlades. § 18 Interpellation ru 91 ang. bevUjandel av tillstånd till utbyggnad avskogsindustrin i Ordetlämnades på begäran till HerrDAHLGREN (c), som yllrade: Skogsindustrins kraftiga utbyggnad i södraSverige tilldrar sig myckel slort närings- ochlokaliseringspolitiskl intresse. Bakgrunden härtUl är bl. a. att pågående ochaviserade ulbyggnadsprojekt inte synes rymmas inom ramen för tillgängligavirkeslillgångar i etl långsiktigt bedrivet kontinuerligt skogsbruk. All delförhåller sig så har bl. a. belysts av professor , skogshögskolan, ien artikel i fackorganet "Skogen''. En överutbyggnad av skogsindustrininnebär felinvesteringar frän såväl förelagens som samhällels sida. Dessakonsekvenser är det angeläget alt motverka. TUl frågestäUningen hör ocksä vissalokaliseringssynpunkter i den meningen att alternativa utbyggnadsmöjligheterfinns. Så visade t. ex. Västsvenska skogsindustriutredningen i silt betänkande"Skogsindustri i " (SOU 1969:21) pä att utbyggnadenborde koncentreras tUl vissa skogsinduslriella basorter av vUka huvuddelen varbelägna vid kusten. Flera av de projekl som är aktuella avviker frånuiredningens lokaliseringsbedömningar. Utvecklingen - tvä är harknappast ändrat förutsättningarna för denna bedömning. De av mig redovisade synpunkterna är inle främmande förregermgen. Nr 49 Så sent som fick chefen förcivildepartementet Onsdaeen den Maj;ts bemyndigande alt tiUkalla en sakkunnig för alt ulreda ~. ,.,, 2t mars ly 11 förutsättningarna för lokalisering av skogsindustrier inom vissa syd- TUlsältandel av en ulredning tror jag över lag hälsades med stortillfredsställelse, eflersom ingen part är betjänt av en överutbyggnad avskogsindustrin eller att den erhåller en olUlfredssläl-lande slmktur ochlokaUsering. Att civilminslern var uppmärksam på dessa konsekvenser kan utläsasav direktiven där det bl. a. betonas att karlläggningen skall ske i närakontakt med pågående fysisk riksplanering. Även jordbruksministern knölförhoppningar tUl utredningen i svaret pä en interpeUation från JohannesAnlonsson angående användningen av sötvallendragen. Sedan han i svaret upplystom att regeringen ämnade tUlsätta den aktueUa utredningen framhöU hanavslutningsvis: "Härvid är naturiiglvis utredningsmaterialets aUsidighelav väsentlig betydelse. Den lidigare nämnda utredningen kommer att underlättakoncessionsnämndens ställningstaganden." Frågan är emellerlid nu om utredningen kommer att fä någonreeU betydelse. Ätt döma av koncessionsnämndens yttrande lUl Kungl. Maj;t den27 samt vissa tidningsuppgifter förefaller det som omkoncessionsnämnden inte anser sig ha skäl att vänta med behandUngen avinlämnade ansökningar tUl dess utredningen blivit klar och överlämnat sittutlåtande. I efterhand torde man ha små möjligheter att korrigera en felaktiglokaUsering eller en för omfattande utbyggnad. Mot denna bakgrund anhåUer jag om kammarens tUlstånd allliU herr civUministern få stäUa följande interpeUation: Anser statsrådet del frän näringspolitiska, sociala ochlokaliseringspolitiska synpunkter vara befogat att avvakta resultatet av denav civilministern lUlkallade utredningen med uppgifl att utredaförutsättningarna för lokalisering av skogsindustrier inom vissa sydsvenskavattenområden innan några definitiva tUlstånd för ut- eller nybyggnad avskogsindustrin i beviljats? Denna anhållan bordlades. § 19 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts proposilioner: Nr 69angående forlsalt valutareglering Nr 70 med förslag lUl lag med särskilda beslämmelser omriksbankens sedelutgivning, m. m. Nr 74angående stöd tiU jord bruket i norra , m. m. § 20 Anmäldes och bordlades: betänkande nr 16 i anledning av Kungl.Maj:ls proposilion med förslag tUl skatlebroltslag, m. m. jämte motioner Civilutskoltets betänkande nr 10 i anledning av Kungl.Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda framställningar om anslag /72 tiU lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna jämlemotion § 21 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1235 av avlämnad i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 28 med förslag till förordning om annonsskatt Nr 1236 av m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående omlokalisering av viss slatligverksamhet Nr 1237 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj ;ts proposition nr 110 angående vissa organisations- ochanslagsfrågor m. m. rörande försvaret § 22Meddelande ang. enkel fråga Meddelades all följande enkla fräga denna dag framställts,nämligen av Nr 161 () till herr inrikesministernom ätgärder mot arbetslösheten i : Avser statsrådet vidta speciella åtgärder med anledning avde höga arbetslöshetssiffrorna i Norrbollen? § 23 Kammaren åtskUdes .