prot · FU0969 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för den 15 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden Hert TALMANNEN yttrade: I enlighet med den preliminära planen hålls bordläggningsplenumtisdagen den 27 aprU och arbetsplena onsdagen den 28 aprU ,och fredagen den 30 aprU . Onsdagenssammanträde och eventueUt torsdagens sammanträde fortsattes på kvällen.Fredagssammanträdet avslutas senast omkring . § 3 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1400-1402 tUl utbildningsutskottet och nr 1403 tilljordbruksutskottet. § 4 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningen nr111. Föredrogs betänkande nr 27 ianledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen inomjustitiedepartementets verksamhetsområde gjorda framstäUning rörande utgifterför statligt partistöd för /72 jämte motioner. I propositionen 1971:1 (bUaga 4, G 4 s. 69) hade föreslagits att till Bidrag till politiska partier för budgetåret1971/72 anvisade ett förslagsanslag av . I detta betänkande behandlades motionen 1971:46 av i , såvitt avsåghemstäUan att ändrade regler för fördelningen av partistödet skulle InförasenUgt i motionen angiven modeU, motionen 1971:229 av i m.fl.,vari hemstäUts att uttalade sig för en översyn av gäUande regler fördet StatUga partistödet, innebärande ett genomförande av principen om ettgrundbidrag för varje parti plus ett belopp i förhållande tUl partiernasstyrka, att en uppräkning av den totala ramen för anslagsglvningen skedde, attriksdagen dessutom uttalade sig för utformning av regler enligt vilka ävenpolitiska riksorganisationer, vUka icke erhåUit mandat i , fickmöjUghet att erhåUa partistöd, samt att hemställde till regeringen att förslag rörande enligt i denna motion angivnaregler för fördelning av det statliga partistödet skuUe föreläggas Innevarandeårs höstriksdag för stäUningstagande, samt motionen 1971:523 av m.fl., vari hemstäUtsatt beslutade komplettera de nuvarande statsbidragen till politiskapartier med ett grundanslag på för varje partigrupp i riksdagensom erhåUit utjämningsmandat samt att bidraget till poUtiska partier förnästkommande budgetår uppräknades med . 1) i anledning av motionerna 1971:46, såvitt avsågpartistöd, 1971:229 och 1971:5 23, den sistnämnda motionen såvitt nu var i fråga, hos Kungl. Maj :t skuUe anhålla om en allsidig översyn av gäUande regler för det stat liga partistödet i enUghet med vad utskottet anfört, 2) med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionen 1971:523 i vad den ej behandlats under 1) tUl Bidrag tUl politiska partier för /72 på driftbudgeten under andra huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av hertarLarsson i Luttra (c), (), (), i (c), iMalmö (m), Schött (m) och MoUn (fp), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionema 1971:46, såvitt avsåg partistöd, 1971:229 och 1971:523 1) beslutade attutöver det i statsverkspropositionen föreslagna partistödet skulle utgå ettgrundbidrag på 1 mUjon kronor tUl varje riksdagsparti som erhåUitutjämningsmandat, 2) tUl Bidrag tUlpoUtlska partier för /72 på driftbudgeten under andrahuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av och 3) anhöU hosKungl. Maj:t om förslag tUl nästa års riksdag tiU regler om avtrappatgmndbidrag för partier som ej erhåUit utjämningsmandat enligt vad reservantemaanfört. Överläggningen rörande detta betänkande må omfatta ävenkonstitutionsutskottets betänkande nr 28 men yrkanden beträffande sistnämndabetänkande framställes först sedan detsamma föredragits. Hert i (m): Det är nu det statliga partistödetbeslutades. Jag vlU gäma ge tiU känna att från vårt håU och från folkpartihåUvar man den gången mycket skeptisk och avvisande. Det finns måhända de här ikammaren som därför tycker att det är underligt att vi tar initiativ närdet gäller partistödets utformning. Jag skall inte gå in på motiveringarna fördet, men jag är beredd att göra det om så skiUle tarvas. har vi partistödet och det är ju så att när man harvant sig vid social hjälp så är det svårt att undvara den. Vi får nugöra det bästa av partistödet. När partistödet beslutades anförde utskottet ocksåatt systemets detaljutformning borde bU föremål för översyn sedan erfarenhetvunnits. Sådan översyn har oppositionen yrkat år alltsedan 1967, menregeringspartiet har inte varit intresserat av saken. För ett stortmajoritetsparti har det naturligtvis varit angeläget att ha den nuvarandekonstmktionen för stöd. Man har tagit in stora mandatpengar och givetvis varittiUfredsstäUd med det. Segervalet inbragte ju 720 000 nya kronor tiU detpartiet. Men , sedan oppositionen fått övertag, är man genast mer angelägenatt verkstäUa översyn av reglerna för partistödet, för att komma ifrånoppositionens besvärliga yrkande. Den princip som vi har funnit självklar från början, omman skaU ha partistöd, är grundbidragsprincipen. Det är nämUgen självklart attvarje parti måste betrakta hela landet som sitt arbetsfält. Man måste ha enpartiapparat som når ut tUl aUa delar av landet. Det gäller inte bara att värvaoch på nytt vinna sina egna utan man vill också nå vidare. Jag vill t. ex. medvår politiska information också nå utskottets värderade talesman från Malmö.Även om jag inte har alltför stora förhoppningar om att vinna hans själ förmoderat politik, viU vi ändå nå ut tiU honom och alla. Det betyder att aUapartier har grundkostnader som är lika. Det är en axiomatisk sanning som påintet sätt tarvar någon ytterUgare utredning. har man fört in ett nytt argument i detta sammanhangoch talat om pressen - det är ju aktueUt på olika sätt - och menar att deborgerliga partierna har en press som ger ett extra handtag när det gäUer attnå ut med det politiska budskapet. Man skulle alltså ha större tUlgång tiUpress än vad regeringspartiet har. Med anledning av det påståendet kan för det första sägasatt det är en tvivelaktig sanning. Pressen ställer sig mer och mer oberoendetiU partierna och driver en egen, ofta rätt svårklassad politik. Det gäller väli synnerhet de tidningar som har stött oss. Vad beträffar tordeväl t. ex. socialdemokraterna ha väl så stor glädje av den s. k. oberoendeliberala pressen i som vad har. Vill vi nå ut med vårtpoUtiska budskap bland miljonen svenskar där nere, får vi sannerligen lita merapå postverket än på pressen. För det andra kan sägas att även om pressen är välvilUg,kan den inte ersätta partikansUer och partifunktionärer, som i storutsträckning sköter den politiska verksamhetens planering och effektuering. Jagtror att vi i detta sammanhang kan lämna diskussionen om huruvidaborgerligheten eUer regeringspartiet har favör av pressen. Går vi till andramassmedia, till radio och TV, är det nämligen ganska klart att ett statligt monopolföretagaUtid kommer att stå närmare det parti som representerar regeringen än de andrapartierna. Det är nog tyvärr ofrånkomligt. DärtUl kommer ju att ettregeringsparti har en hel rad resurser som de andra partiema saknar. I och medatt man är i regeringsstäUning har man större tillgång tiU sakkunnigt folk,utredningsapparater osv. Grundbidraget skulle få ur världen många av de orättvisorsom nu vidlåder partistödet. Ett bidrag bara knutet till mandat måste i detlånga loppet skada den poUtiska demokratin och på längre sUct driva på enensidig utveckling av partistrukturen. Den som vinner valet får If 9 större ekonomiska möjUgheter attföra ut sin propaganda till folket och därmedlätt nog kunna bädda för en seger också påföljande val, och den som förlorar ett val har av motsvarande skäl alla möjligheter att förlora också nästa val. Det är klart att där också spelar in de politiska idéer man Partistöd torgför. Också vid ett status quo, som vi väl trots aUt i stortsett har just , så tycker jag nog att partistödet med sin nuvarandekonstruktion är skadligt för den politiska demokratin. Den konserverar nämligenden nuvarande partistrukturen och hindrar poUtisk förnyelse. Det är väldigtsvårt för nya partier att göra sig gäUande. Det är praktiskt taget omöjligt försmärre partier, och de behöver inte vara så små heUer, utan även partier somhar "ett icke obetydligt stöd i väljaropinionen" - för att citera enav de fyra principer som ligger tUl grund för partistödet - saknar möjligheteratt få stöd. 1970 togs som bekant en höjning av partistödsgränsen från 2 till 4procent. av väljamnderlaget motsvarar bortåt 180 000 människor, somaUtså kan stäUas utanför möjligheter tiU stöd, medan alla de större partiernafår dylikt stöd. En sammankoppling med kvaUfikationsprocenten förriksdagsmandat är inte försvarlig. Har man accepterat partistödet, så har mandärmed också accepterat att pengarna och den verksamhet som dessa kan geanledning tiU är en av förutsättningama för erhåUande av representation iriksdagen. 1 så fall bör, anser jag, partistödet komma före den tidpunkt då manhar möjlighet tUl mandat i . Det är på den här punkten som vi vidhåUer vårt yrkande omutredning för att få fram en annan konstruktion, som förtar tröskeleffekten vidfyraprocentsgränsen. Ett accepterande av partistödet i enlighet med de 1965godtagna principerna borde ge chans till stöd låt oss säga redan vid 2 procent.En avtrappning av grundbidraget vore rimlig för partierna under den nuvarandefyraprocentsgränsen. Med detta yrkar jag bifall tiU reservationensom är knuten tUl betänkande nr 27. Jag har inte nämntnågonting om det kommunala partistödet. kommer att behandla denfrågan från vårt håll. Det statUga och kommunala partistödet har på ett mycketviktigt sätt gett de politiska partierna större möjligheter att nå ut tiUmänniskorna med sin information och genom sin organisation. När jag skrev debattboken hade manännu inte börjat diskutera tanken på ett statligt partistöd. Temat i den bokenvar: gör de politiska partierna mindre ekonomiskt beroende av grupper ochinstitutioner, ge partierna en säkrare ekonomisk bas för sin verksamhet, se tiUatt partierna får ökade resurser till gagn för debatten och demokratin. Ett årsenare var det statUga partistödet ett faktum. Men det stod strid ompartistödet 1965 när det infördes, och mycket av vad som då sades från olika håU framstår som föråldrat och ohåUbart. uppslutningenfrån aUa partiers och nästan alla poUtikers sida fullständig. 128 För oss som arbetat förden här reformen är det en käUa tiU glädje.Att vi bör ha statUgt partistöd anser nu aUa; det är konstruktionen och kanskestorleken på stödet som debatten gäUer. När jag skrev boken försökte jag resonera om hur bidragen tiU partierna skulle utformas. Att gealla partier Uka stora anslag var inte rimligt. Större partier hade nog, iregel, större utgifter än mindre partier. Och Uka bidrag skulle på ett orimUgtsätt stimulera tiU partispUttring. Att ge bidragen helt och håUet efter röstsiffror ellermandat i var heUer inte rimligt. Ett parti som arbetar och har rösteri hela landet har vissa baskostnader som är nödvändiga: t. ex. expedition,kontorsutrustning och ombudsman i varje län. Och vissa utgifter är desamma förett stort som för ett litet parti. Om man viU sända en broschyr tiU aUa hushåUi en stad, i en valkrets eUer i hela landet kostar det lika mycket för detstora som för det lUla partiet. Därför borde man, det var min slutsats, nå en kombinationav grundbidrag Uka för aUa partier med viss representation i , ochmandatbidrag som är proportioneUt efter storleken i . Exakt hurproportionen skaU vara meUan de båda bidragen kan vara svårt att säga, och ettvisst mått av godtycke på den punkten är ofrånkomligt. Men en kombination avgrundbidrag och mandatbidrag är nödvändig för att skapa ett så rättvist systemsom möjUgt. blev inte detta konstruktionen av det statliga och kommunalapartistödet. Det bygger ju helt på den proportioneUa principen. ensidigheten i bidragets uppbyggnad kritiserats. har flera motionerväckts som aUa kräver införande av grundbidrag. Bakom de motionerna stårföreträdare för fyra partier. Den tanken har vi tagit fasta på i konstitutionsutskotteti de båda reservationerna till betänkandena nr 27 och 28. Vi begär attriksdagen nu beslutar införa ett grundbidrag på för varjeriksdagsparti som erhållit utjämningsmandat. Och vi viU till nästa års riksdagha förslag om avtrappningsregler för grundbidraget för partier som fått ettstort antal röster men inte nått upp tiU av valmanskåren. Vi begärockså förslag om en motsvarande reform för det kommunala partistödet tiU nästaår. Genom att nu besluta om införande av grundbidrag skulleriksdagen i handling slå fast en viktig princip och nå en ökad rättvisa. Detvore en bra utgångspunkt för de båda följande reformerna om avtrappningsreglerför det statliga partistödet och för konstruktionen av det kommunalapartistödet. Det finns inga skäl att vänta på att införa ettgrundbidrag. Det har ju nu gått det statliga partistödet blevverklighet. Majoriteten i utskottet vUl inte gå med på att öka rättvisanså som vi begär. 1 stäUet viU man nu ha den utredning, som man harförvägrat oppositionen. Avsikten med den här utredningen är ganska tydlig. DenskaU "få kunskaper om hur partistödet använts och hur partiernanått allmänheten med sin information". Utredningens förslag skall dessutom"ses mot bakgrund av att utgifterna för partiernas verksamhet bl. a. ärberoende av deras möjligheter att sprida Information, exempelvis genom 5 protokoll 1971. Fredagenden 23 aprU 1971 Det är intesmå arbetsuppgifter för utredningen som man här skisserar. Man skaU tydUgenutreda hur pengarna använts, hur det påverkat organisationen, hur Informationenhar kunnat vidgas med deras hjälp, vilka konsekvenser partistödet annars haft,vUka möjligheter oUka partier har att nå ut tiU aUmänheten, tidningarnas roU -aUtså både dagspress, veckopress, fackförbundspress m. m. rimUgen också huretermedia påverkar InformationsmöjUghetema, om regeringspartier ochoppositionspartier här har olika förutsättningar, etc. etc. Problem av detslaget måste tydligen ingå i utredningen om man får döma av utskottetsutlåtande. Huren sådan utredning skaU kunna "ske med skyndsamhet", somutskottsmajoriteten också skriver, är obegripligt. Avsikten med den härutredningen är väl i stället att skjuta upp reformen medgrundbidraget. Fömt förhalade man frågan genom att säga nej tiU en utredning.Nu gör man det genom att vUja lassa på en utredning sådana arbetsuppgifter attden inte kan bU klar förrän om man skaU fullgöra de uppgifterna.Inom oppositionen har vi bUvit Ute trötta på att vänta år på enreform. Därför viU vi nu ta det första steget, och jag yrkar bifaU tillreservationen i betänkande nr 27. Detsteg vi tar är verkligen inte särskilt stort. Det är ett viktigt steg genom attprincipen om grundbidrag får sanktion, om en majoritet nu röstar förden. Men kravet är inte särskUt långtgående. Av det samlade partistödet skullemed reservationens krav omkring en sjättedel utgå i form av gmndbidrag. InteheUer är den här utgiftsökningen på anmärkningsvärd. När detstatUga partistödet infördes uppgick det tlU . Om dessrealvärde hade behålUts de här åren och man aUtså ökat stödet enbart i takt medprisutveckUngen, skuUe det behöva uppgå tiU omkring 32 miljonerkronor. skulle partistödet, för att behåUa köpkraft, behöva vara30,. Det resiUtatet har en utredning, gjord av riksdagensupplysningstjänst, kommit fram till. Reservantemabegär nu att 29,5 mUjoner kronor skaU gå tiU statUgt partistöd. Det är ettmindre belopp än vad partistödet skiUle ha varit om det hade värdesäkrats. Vårlinje Innebär alltså inte ens att man helt återstäUer värdet av partistödet tUl1965 års nivå men att man når en bra bit åt det hållet som man genomkonstruktionen inför en större rättvisa. HittUlsi debatten har man från socialdemokratiskt håU polemiserat mot kravet pågrundbidrag. Man har inte velat vara med om den reformen. Den fråga som jagmåste stäUa till utskottets talesmän är därför: Förnekar ni att vissa utgifterför de politiska partierna är ungefär desamma för små som för stora partier?Det är kärnfrågan i den här debatten. Fria politiska partier är Uka självklara som nödvändiga i vårdemokrati. UtveckUngen i det modema samhället ställer ständigt ökade kravbeträffande de ekonomiska resurserna för partiemas verksamhet. Det gäller förderas organisatoriska uppgifter men kanske framför aUt för deras betydelsefuUaroU som opinionsbildare och som kontaktinstrument meUan enskilda människor ochsamhället. Det är ett oeftergivligt krav att när ekonomiska resurser ställs tiUförfogande skall de på mtet sätt vara styrande I partiernas verksamhet. När det statliga partistödet infördes var detta enytterst viktig åtgärd just för att ge de poUtiska partiema ökade resurser, mendet var också viktigt att detta skulle ske utan någon som helst kontroll eUerInsyn i partiernas verksamhet. Det är en självklar sak, som aldrig fårifrågasättas. Om det fanns delade meningar när stödet infördes , kan man konstatera, att uppslutningen bakom det statUga partistödet är total. Jag måste säga att jag inte delar i Malmöuppfattning att det är ett socialbidrag som har kommit och som vi måste taemot. Det är tvärtom så att det är nödvändiga ekonomiska resurser, som utaninriktande verksamhet ställs tiU partiernas förfogande och som de måste ha föratt kunna fritt utöva en opinionsbUdande verksamhet. Jag vågar också påstå attäven andra aktueUa åtgärder på ett paralleUt område säkert kommer att fåsamma framtida välsignelse. Även om enigheten om partistödet således är stor, innebärdet inte att vi är ense i aUa delar beträffande reglerna för dess utanordnande.Det gäller konstruktionen med att bidraget utgår endast per mandat och med Ukabelopp per mandat. Som framhåUits i motionen 523 är väsentliga kostnader Ukaför alla partier oberoende av antal mandat. Hit hör, som har nämnts tidigare idebatten, informationsmaterial tiU väljarna och även del av personal- ochadministrativa kostnader. Därför måste det vara rimUgt med ett grundbidrag Uka tiUaUa partier kompletterat med bidrag per mandat. Det av oss föreslagnabottenbidraget på 1 mUjon kronor utgör ungefär en sjättedel av det sammantagnabidraget. Det måste vara ett rimUgt komplement för att ge materleUt innehåll åtde principer som Ugger bakom förslaget. Ett annat inslag i reglerna för stödet är att detta heltknytes tiU i rUcsdagen representerade partier. Det måste starkt Ifrågasättas ominte den s. k. tröskeleffekten är aUtför svår att komma över för mindrepartier. Nuvarande valsystem innehåller som bekant spärregler förrätt till utjämningsmandat. Partier skaU uppnå av rösterna ilandet eller i enskild valkrets. Vi vet att huvudmotivet för dessaspärregler är att inte uppmuntra tUl partispUttring och därmed försvagahandlingskraften i vårt parlamentariska system. Jag skaU inte i det härsammanhanget göra några värderingar beträffande dessa spärregler. Men det ären väsentUg skillnad meUan regler som reglerar partiernas representation ochpartigruppernas möjUghet att arbeta och verka för att nå representation. Etablerade partier måste vara synnerligen Uberala i sinsyn på mindre partiers strävan att bedriva verksamhet för att få ökatinflytande i samhäUet. Därför måste det enUgt min uppfattning vara rimUgt attpartier av vissstorlek, som dock inte har nått upp tiU mandat, får visst partistöd. I motiontUl föregående års riksdag var vi några centerpartister som skissade förslag ompartistöd tUl partier som uppnått av rösterna men inte . Detmåste vara rimUgt att införa regler som har detta syfte. 1 reservationen föreslår vi således att ett grundbidrag på1 miljon kronor tUl varje i representerat parti skall beslutas ochatt förslag skaU föreläggas nästa års riksdag om regler för ett avtrappatgmndbidrag för partier som ej erhåUit utjämningsmandat. Jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tiU reservationenvid betänkande nr 27. I detta anförande instämde herrar i Bäckmora ochPettersson i (båda c). HerrWERNER i (vpk): När 1965 beslöt att införastatsbidrag till politiska partier angavs i regeringspropositionen fyraprinciper att Ugga tUl grund för utformningen av stödet. Bidrag skulle utgå tUlpartier "som hade ett Inte obetydUgt stöd i väljaropinionen", bidragenskulle fördelas efter fasta regler, bidragen skulle sättas i relation tiUpartiernas styrka och, slutUgen, någon statUg kontroll av medlens användningskuUe ej komma i fråga. Måttstocken på partiernas styrka skulle vara antaletmandat. Den dåvarande kommimistiska riksdagsgruppen var positivtUl förslaget om statligt partistöd tiU skUlnad från partier som senareintagit denna ståndpunkt. Vi var positiva därför att vi ansåg det angeläget attpartierna gavs möjlighet att verka på ett sådant sätt att väljarna bereddesmöjUghet att värdera poUtiska händelser och beslut och väga olika poUtiskaåsikter och program mot varandra. Vad vi var oense med regeringspropositionen om var att viansåg att stödet borde utgå efter partiemas röstetal och inte efter antaletmandat. Vi ansåg detta därför att med det dåvarande orättvisa valsystemetsktUle ungefär hälften av den kommunistiska valmanskåren få vara med ochfinansiera ett annat parti än det man hade givit förtroende i valet. Men sådanasaker bekymrade inte representanterna för högern, som den gången hårdast taladeemot statUgt partistöd som man talade emot så förklarade man ändå skulle ta emot ett sådant stöd om det beslutades av . De som den gången talade högst om att man skulle jagciterar "komma att ta död på den politiska självaktningen"ifrågasatte vidare att kommunisterna skuUe få något partistöd. varman beredd att ta emot partistöd betalt av kommunistiska väljare. Men som har gått har man utan några större självövervinnelsertagit emot dessa pengar. Det låter annorlunda jämfört med , då manfrån högerns sida talade om jag citerar igen "denna de fria partiemassista ". Debatten 1965 avslutades från högems sida med:"Detta är förnedrande." , , har både förnedringenoch skälvningama gått över. Förmodligen är också pengarna slut. förklararsig förnöjda med vad man litet hånfullt kaUar "socialhjälp". Efter att nu har gått sedan fattade sittbeslut, kan det enligt vår mening vara lämpligt att göra en översyn av reglernaför det StatUga partistödets fördelning. En av de avgörande orättvisorna isättet att beräkna partistödets fördelning, nämUgen att beräkna stödet efterantalet mandat, är ju tiU dels undanröjt genom det nya valsystemet i varjefall för partier som uppnår . Men vi anser att man inte kan ha tvåolika beräkningssystem för partistöd. Vi anser att även partier som inte uppnårdenna gräns skaU erhåUa partistöd. Därför bör detta utredas, och då bör enligtvår mening en fördelning efter röstetal vara avgörande. I vår motion har vi begärt att skall uttala sigför en utredning, där nu gäUande regler skaU överses. Den översynen skaUomfatta frågan om ett grundbidrag för varje parti. Vi har vidare yrkat attdenna utredning skall ta upp frågan om bidrag tiU poUtiska riksorganisationersom inte erhålUt mandat i . I betänkande föreslås attriksdagen skaU begära en översyn som bl. a. tar upp de punkter vi har anfört.Detta är en framgång för den kommunistiska motionen, men vi anser att det ärnödvändigt med en precisering på några punkter. Jag vUl därför ställa någrafrågor tiU talesman. Vad menas med att "översynen bör ske medskyndsamhet"? I vår motion begärdes förslag tiU höstriksdagen. Det ärmöjligt att det är för kort utredningstid. Men vi anser att utredningen måstedrivas med sådan skyndsamhet att nästa års riksdag kan fatta beslut i frågan.VUka är det socialdemokratiska partiets intentioner i detta avseende? I KU:s betänkande står att utredningen "bör varaoförhindrad" att ta upp frågorna om grundbidrag och stöd till partierutanför . Kan detta tolkas så att utredningen skaU ta upp dessafrågor? Det finns vidare anledning att närmare få preciserat vilken Innebördenär i formuleringen "att frågan om grundbidrag måste ses mot bakgrund avatt utgifterna för partiernas verksamhet bl. a. är beroende av derasmöjligheter att sprida information exempelvis genom pressen". Svaret på dessa frågor är av avgörandebetydelse för vårt ställningstagande till de förslag som föreUgger frånutskottet. HenADAMSSON (s):