prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — Han får väl kommamed nägon gång och se hur det går lill. Del är också en nyttig erfarenhei avden sociala verklighelen. Det är ju inte så all man där riktar en våldsam kritik molnäringspoliliken och säger all den har misslyckats och att vi nu skall Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten 6 protokoU 1971. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten skrotaalll del där. Del finns i slällei en förvänlan pä en näringspolitik, enförväntan på att samhället skall gripa in där och där och där för att klaraproblemen. Vi har hela liden fält säga: Dämpa ned dessa förväntningar och ställinte in dem pä ell, tvä och ärs sikl! Pä korl sikl är del begränsade kan göra. Vi fär ständigt predika denna realism. Men, ,del är inle en dogmatisk förväntan, innebärande all man lill varie pris skalllolalsociali-sera näringslivel eller göra någol dylikl, utan del ärjust enförvänlan som springer fram ur verklighelen därför alt man har konkrelasvårigheter. I det sammanhangei sade hen nägol myckel klokl,faktiskt, nämligen att man skall ha lönsamma förelag. Ja vissl, det är ju denständiga strävan i lokaliseringspolitiken och i förelagspoliliken alt tryggalönsamheten sä all förelagen kan bli bestående. Det är ingel skamligt om ellförelag är lönsamt - del är tvärtom nödvändigt . I den målsättning herrHelén dragit upp glömmer han emellerlid i allmänhel del led som innebär ellkrav pä alt verksamhelen skall vara lönsam. Men ibland får man pruta av pälönsamhetskravel, om man inle vill sälla människorna i en förtvivlad situation. Lät oss 1. ex. ta . kommerförmodligen under etl antal är inte all ge nägon avkastning alls pä del insaltakapitalet. Det kommer inte att bli något lönsamt företag på ett bra tag. hindrar inte att del är värl alt satsa pä Gölaverken. Del är värl all larisken därför all del gäller sä många tusen människor och därför att man troratt man pä sikl kan bygga upp en sådan styrka i delta förelag, som har sämycket av skicklighet hos anställda, arbetare och andra, att det kan blilönsamt. Del är den typen av risker vi ofta har tvingats att ta iden statliga företagsamheten. Man kan ibland när man skall rädda en ort med ellhelt paket av åigärder konsialera all det finns etl stabilt och bra företag somär förankrat där. Pä marginalen kan del däremot finnas etl företag som gårskakigt. Man säger sig att del kanske inle kommer all beslå sä men attdel klarar den akuta situationen. Det är bältre alt människor har etl för demlönsamt arbeie, en lön alt lyfla och en rimlig sysselsättning, än all varahänvisade till socialhjälpen och arbelslöshels-kassan. Del kan vara mångasalsningar som ligger pä del planel, och dä blir del den här kriliken iriksdagen. Dä säger man all det är kris eller alt del gär sä illa. Exemplel medDahlbergs snickerifabrik där man levde rövare för de 40 som inte fick jobb tycker jag är en lysande illustration problemaliken. Jag hoppas att jag skall hjälpa ur kluvenhetenmed den vänlighet som jag här har demonstrerat. Om skaU jag fatta mig kort. Han beskyllde migför alt använda hånfulla tonfall när jag talar om privala förelag. Jag får vällova all i framliden använda samma honungslena röst om alla privatföretag somherr Burenslam använder när han lalar om verkstad. Men del är etlminimikrav. Det är klart att mol de förelag som nämnde kanman vara kritisk, på goda grunder. Mol YFA på grund av uldelningen lillaktieägarna all förelaget skulle läggas ner kan jag ha förståelse för och molGölaverken på grund av att företagel uppenbarligen inte har lämnal bl. a.samhällel den informaiion som samhällel har rätt all begära. De sloraaktieägarna i del förelaget har inte heller informerat de små, som riskeraratt göra mycket betydande förluster. Men jag har inte kritiserat privalaförelag över en kam. Jag inser svårigheter som kan uppslå, ibland på grund avstrukturförändring inom en bransch, ibland pä grand av oskicklighet i ledningen,ibland av andra orsaker. Men när det gär dåligt, oavsett orsakerna, blir detmed nägol av en obönhörlig konsekvens sä att man kommer tUl samhället och begäratt samhället skall hjälpa lill alt klara problemen. förde ett myckel långt resonemang om huruvidaslalliga företag är bättre än privata förelag och kom lill slutsatsen att detär de inle. Sä långl kunde jag möjligen följa med, därför all statliga företagstår inför myckel av samma problem som privata företag. ärinle nödvändiglvis bällre. De kan ha vissa fördelar - om där mer energisktdrivs miljöfrågor, förelagsdemokrati, sysselsättningsfrågor osv. - men jag kansäga att vi inle är dogmatiska på den punkten. Man fär välja den ägandeform sompassar i varje särskilt fall. Men när hade konslaleral all slalligaförelag inle är bättre, övergick han lUI vad han egentligen ville ha sagl,nämligen lill all konstatera all statliga förelag är sämre. Men dä var hansbevisning utomordentligt tunn. Det gär inte att göra en sädan bevisning. 1 andra länder finns ganska stor erfarenhet av en mycketomfallande slatlig företagssektor. Intressant nog är del ofla i borgerligtstyrda länder, där man inle har gjort elt dyft för att avveckla den. MöjUgenfinns den skillnaden all om landel har en av löntagarinlressen prägladregering, sä kommer kanske lönlagarinlressena allmänl sett att fä ett störreuirymme i den statliga förelagspoliliken, medan del i ell land med en icke avlöntagarinlressen präglad regering, för all uttrycka del vänligl, kommer pä eltul mellan statliga och privala förelag. Del är möjligen den enda förklaringenUll all den ideologiska iver som visats från den moderala sidan icke allskommit till uitryck i de borgerligt styrda länder som har en slor stalligföretagssektor och som ser ut all trivas utomordentligt väl med den. Jag tror inte alt man kan bevisa någonting i den deballen.Man får ha en rationell utgångspunkt, nämligen att i de fall man harmålsältningen att trygga den fulla sysselsättningen och utnyttja den ekonomiskaexpansionskraften måsle den statliga förelagsamheten vara en väsentlig del avnäringspoliliken. utmålade ell slags väldig skiljelinje, enkonkurrens mellan privata och statliga förelag. Den upplevelse jag har avprivata företag är att de mer och mer i stället uppfatlar del som en möjlighettill samverkan för att lösa de myckel slora uppgifler som en lilen nalion slårinför. Del tror jag är en inställning som trols dogmatik alltmerkommer all prägla utvecklingen. Allra sisl skulle jag vilja säga att om man lalar omdecenlralisering som elt önskvärt mäl, sä mäste del i hög grad ske inifrån i deenskilda företagen, vare sig de är statliga eller privala. Men här är del frägaom den induslriella demokratin, och del är en annan historia, som jag ickeskall ta upp . Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Nr 53 Hen (): , , Fru talman! Statsministern byggde upp hela sillanförande och sina Tisdagenden ,., » , , , . P P ''konsialera alt han, regeringen och socialdemokratin måste sätta in all sin krafl pä att klara sysselsättningen, när del privata Ang.erfarenhetema näringslivet misslyckats. Det var en svepande formulering om allade av försöken att vidga mänga kapsejsande privala förelagen. Då får man intetveka alt sätta upp den StatUga företag- förelag även om utsiklerna är ovissa och man upplevervissa risker, sade samheten han. Del har väl inle rält några störremeningsmolsällningar om den delen. Men nog skulle jag som en slutsats av dennalånga debatt ändå vilja konsialera, all både industriministern och sedanstatsministern som övertagit denna debatt sorgfälligt undvikit all över huvudtagel granska den fräga som rimligtvis mäsle vara den angelägnaste: Hur är detegentligen ställt med företagsamhetens allmänna villkor och förutsättningarnär vi har så många konkurser, så många nedläggningar, när vi har så mångakapsejsande privatföretag, för all använda stalsminislerns formulering? Icke ell ord har jag kunnat uppfatta frän regeringsbänkenom hur man ser pä denna problematik. Icke elt ord! Del är verkligen anmärkningsvärt.Det lär icke gä all bestrida alt den utveckling vi har, den strukturomvandlingsom alla beklagar och som de direkl berörda ändå upplever våldsammare ochsmärtsammare än någon av oss här i huset, UUskyndas i länga stycken genom uttalandenfrän regeringsbänken och med aktiva ätgärder. Del är verkligheten. När man hörslatsministern slä här och beskriva denna utveckling och allt det lidande ochde bekymmer som människorna upplever när de plötsligt slär där ulan arbeie föralt det privata näringslivet inte längre orkar, dä fär man näslan intrycket altdel för socialdemokratin ligger nägol av en njulning i att få träda in och visastatens förmåga att rätta lill det som gätt fel. Jag upplever del som alldeles enastående all del som ändåmäsle vara det cenirala och rimliglvis borde vara den fräga som framför allaandra sysselsäller regeringen och företrädarna för näringspolitiken icke medelt ord har berörts frän regeringsbänken. Det är ändå sä all den slora faran ärdenna ulveckling med en struktunalionalisering som så all säga lar borlproduktion ulan alt detta produktionsbortfall möls med en annan produktion somförbättrar vår bytesbalans. Jag vill slula med all säga alt jag uppleverdenna underlåtenhet från regeringsbänken som etl uitryck för tomhänlhel. Jag ber kammaren om ursäkt för att jagytterligare förlänger debatien, men efter första sorteringen och andrasorleringen i deballen kommer en alldeles egen sortering sä all säga. en väsentlig fräga som jag vill besvara. I och försig är det märkligt att här har vi hörl hur usla destatliga förelagen är och hur i jämförelse med dem förlräffliga de Jag har försöki svara pä det. deballenssisla ögonblick och säger: Varför lalar ni inle om hur usell del g4 går även för de privala förelagen? Det kunde synas inkonsekvenl, men det är inte så farliglmed den saken. Vad säger är nämligen rikligl - vissa branscher harSlora svårigheter. Tag TEKO-industrin, glasinduslrin, skoinduslrin ellervarvsindustrin! Tag den väldiga omställning som sker i skogen och somhårt drabbar vissa landsändar! Vi har sagl oss alt vi kan inte försöka undgådessa problem genom all föra en protektionistisk politik, genom att försökahejda förändringen - del gagnar ingen. Vi måsle i slällei försöka underlättaden förändring som den ekonomiska ulvecklingen driver fram på ell sådanl sätt blir dräglig för de enskilda människorna och gagnar vär ekonomiskaslagkraft. Och det är egenlligen vad hela näringspoliliken gär ul pä. Jag har försöki vidga deballen och säga all de slalligaförelagen bara är en bil av del hela; de betyder mycket för sysselsättningen ivissa delar av landel, men i andra delar har de väldigi lilen belydelse. 1några delar av landel fär vi gripa in med arbetsmarknadspolitik och slöd lillföretag, vi får hjälpa vid rekonslruklioner som i fallel Gölaverken. mäsle hela liden finnas en handlingsberedskap från samhällets sida. Därförär det en relevant fräga som gäller att vi fär försöka dels föra en allmäntexpansiv ekonomisk politik sä långt resurserna tUläter, dels genomnäringspolitik vara beredda all gripa in där förändringen hårt drabbarmänniskor, bygder, företag och ekonomi. Det är del svar som jag kan ge ulan att bli alltförulföriig. Men fräga har pä säll och vis slälll problemel pä dessspets: det gäUer all Irygga människorna för den lekniska utvecklingens socialaoch ekonomiska konsekvenser utan att tappa vär grundläggande ekonomiskaslagkraft här i landet. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten Jag är medveten om altvi inle gärna kan fortsätta deballen myckel länge till; jag begärde ordet baraför all säga att ungefär halva avsnittet av mill försia anförande log upp dennaproblematik. Statsministern och andra ledamöter i regeringen var närvarande,men inte ens delta försök alt föra in debatten på detla som jag menargrundläggande avsnill föranledde den minsta kommentar frän regeringsbänken.Del var del som jag ville notera. Jag har alllsä inle rest frägan . Jag försökte faktiskt något kommenlera denfrägan i mitt första inlägg, och jag har kommenterat den . Men vi har haftbalansgängen mellan ä ena sidan dem som sagt att "skaU vi diskulerastatsföretag och ingenling annal" och ä andra sidan dem som ville vidgadebatten lUl all gälla näringspolilikens hela spektrum. Jag tycker den senareUnjen har haft för fä företrädare pä den borgerliga sidan eflersom den enligtmin mening principieUt är riklig. Vid de fortsatta debatterna omnäringspolitiken här i tyckerjag att vi skall komma ihåg att deslalliga förelagen är vikliga men endasl elt led i en allmän näringspolitik förarbete, trygghet och ulveckling. Överläggningen var härmed slulad. Ang. preliminärskattens storlek i förhållande tiU denslutUga skatten. § 5 Ang. preliminärskattens storlek i förhåUande tUl denslutliga skatten Herr finansminislern STRÄNG erhöllordet för att besvara i (m) framslälldainlerpellaiion, nr 41, och anförde: i har frågat mig om jagär beredd att snarasl vidta sädana ändringar beträffandepreliminärskalletabellerna att det beiydande överuttag som sker försvinneroch ersätts med ett preliminärskalteullag som sä nära som möjligl ansluler siglill vad som kan antas bli den slulliga skallen. Principen vid faslställande av preliminärskalteullag ärall utlaget lolall sell skall så nära som möjligl motsvara den slutligaskallen. TabeUema fastställs dock skiktvis, och del är angelägel all ullagelinle blir för litel i någon del inom respektive skikt för att kvarskatl skallundvikas. Därmed kan på sina häll elt vissl överuttag förekomma, vilkelriksdagen lidigare godtagit som allmän princip. Del nuvarande överulla-getsynes mig dock i vissa inkomstlagen vara slort. Jag vill dä försl nämna allnågon ändring i princip av beräkningen för preliminärskalleuttagel inte harskett, om man undantar en anpassning till de malerielll sell nya reglerna i1970 års skallereform. visst överuttag har således skett i de av interpellantenåberopade inkomstlägena även lidigare är. Vidare bör konstaleras alt avsevärdafyllnadsinbetalningar av säväl preliminär A-skatt som preUminär B-skatt skerregelbundet, vilkel medför alt nästan fullständig balans föreUgger mellansumman totalt av kvarstående skalt och summan totalt av överskjutande skalt. HenMAGNUSSON i (m): Jag skall försl be att få lackafinansminislern för all jag har fält svar pä min interpellation. Del gläder migatt finansministern har klarl för sig att preliminärskatleullagel i vissa lägenkan vara för stort, men det gläder mig inte när jag hör att finansministerninle finner anledning all överväga en justering av preliminärskattetabellerna.Finansminislern anser tydligen all del är alldeles i sin ordning alt vissaskattebetalare, framför alll de mänga i mellaninkomslskiktel, skall belalaganska stora summor för mycket i preliminärskall. Finansminislern säger att principen belräffande ullagel avpreliminärskatl är all ullagel totalt sett skall balansera. Delta innebär allvissa skattebetalare skall på ell eller annat sätt tvingas att belala in mer änvad som i annal fall skulle vara nödvändigi, della för all täcka den summa somandra skattebetalare inle belalar in. kan enligl mill säll att se sakeninte vara vare sig riktigt eller rällvisl, framför alll som del inte är frågaom särskilt små belopp. Finansminislern säger vidare alt "någon ändring iprincip av beräkningen för preliminärskalleuttagel inte har skell, om manundanlar en anpassning till de materiellt sett nya reglerna i 1970 årsskallereform". Denna "anpassning" lycker jag dock inle är säalldeles ointressant i det Nykonstruktionen av preliminärskalletabellerna på grund avskatteomläggningen ökade nämligen överatlagel med ca . Omdetta skrev finansminislern intet i proposiiionen 70 är 1970, vilket jag tyckerall han kanske skulle ha gjort. Som framgår av den tabell, som jag nu visar påTV-skärmen, över överatlagel blir del för en 25 000-kronorsinkomslla-gare somär gift , för en 40 000-kronorsinkomsttagare hela och fören som har inkomsl . För övriga inkomsttagare uppgåröveruttaget till ell belopp som ligger någonslans mellan 400 och 900 kronor.Toiall sett uppgår överuttaget sålunda lill inte mindre än ungefär 1,3miljarder kronor. Det är, skulle jag tro, inte heller för en svenskfinansminister något särskilt litel belopp. Principen för preliminärskalleuttagel bör i stället varaalt utlaget för den enskilde skattebetalaren anpassas så att det så nära sommöjligt ansluler sig till den enskildes slutliga skatt. Till denna principansluler sig lydligen även finansminislern, eflersom han erkänner attöveruttaget är rikligt i tabeUema. Det är dock inte lillräckligl all erkänna att dellaöveruttag finns. Jag är nämligen överlygad om att såväl skatlebetalarna somriksdagen gärna vUl ha vissa ändringar lill stånd. Av den anledningen börskattetabellerna justeras genom all de bestämmelser i uppbördsförordningen somreglerar ulformningen av skallelabellerna ändras. En sädan ändring skulle gä ulpå all man vid ulformningen av källskatlelabellerna skulle la hänsyn lill inlebara grundavdraget och i förekommande faU förvärvsavdrag utan ävenomkoslnadsavdragel pä och sjukförsäkringsavgiften. En sådan ändringskulle vara ägnad all skapa slörre rällvisa. , fru talman, hade jag verkligenhoppals att finansministern ocksä skuUe ha varit intresserad av all åsiadkomma. Ang. preliminärskattens storlek i förhållande tiU denslutliga skatten. Jag tror att man aldrig kan komma fram tUlnågot slags fullständig rättvisa. Jag fäste mig vid alt inlerpeUanlen i sininterpellation vid ell tillfälle betecknar del nuvarande systemei såsom etttvångslån från stålens sida som man lar upp av skatlebelalarna. Så är ju inleförhållandel. Man har i stort sett älerbäringsskall och kvarskatl som gär jämntut, framför allt om man tar med fyllnadsbetalningarna. Man skulle kunna vända på interpellanlens resonemang ochsäga all alla de som fullgör en fyllnadsbelalning har länal av slalen, eflersomde under den lid dä man rälleligen borde la upp skallen av dem har sluppilundan med en lägre skalleuppbörd. Men vi har ju delta syslem med tabeller som vilar pä dereguljära inkomslerna men inte lar hänsyn till vissa exlrainkomsler och kapitalinkomster.Framför allt företagarna har litet svårigheter, när man lar ulpreliminärskallen på föregående ärs inkomster, alt utan vidare få en riktigavvägning. För alt då inle få eflerskatt gör man fyllnadsinbetalningar, sombara uppgick lill 2 miljarder. Slutsumman av del hela är ju all det på ell förunderligtbra sätt ändå slär jämnt ut. Om man ser frågan ur synpunkten om staten tar ulför myckel av medborgarna i skall eller inle, så har det nuvarande syslemet Ang. regleringen av alkoholför-säUningen vid en anslutningtill EEC slagitutomordentligt väl ut. Variationen i ett skatteutlag på 35 miljarder är 13miljoner . Del är etl resultat som har gjort all jag för min del sägeralt det inle sker någon orättvisa i del nuvarande systemei. Hen i (m): Jag lycker inte att det är riktigt rält att,på del säll som finansminislern gör, la hänsyn lill skattemassan som en endaslor enhel. Vad del här är fråga om och vad jag med min interpellation harsyftat till är ju all skapa slörre rättvisa för den enskilde skattebetalaren.Jag sade redan i milt första anförande att jag tycker all det icke kan vararättvist att på detta sätt la ut för myckel i preliminärskatl av vissa personerför alt man därmed, som finansminislern säger, sedan i slutänden skall kommafram all i hela skattemassan få en balans. Genom den skattereform som genomfördes har detlaproblem accentuerats beroende på att kommunalskatleavdraget icke längre äravdragsgUll. När det fanns med i bilden var del en utjämnande faktor. Delavdrag för kommunalskatt som man fick göra kom i det inflalionistiska samhäUevari vi lever att i någon mån reducera den brist pä hänsynslagande vissaandra avdrag som man rimligen hade borl göra i tabeUerna. Det är därför jagmenar all del omedelbara behovel av en justering av det nuvarande systemet medpreliminärskalteullag är stort, och jag anser att man i nägon mån skulle hatUlgodosett dessa intressen. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. regleringen av alkoholförsäljningen vid enanslutning till EEC Herr finansminislern STRÄNG erhöllordet för alt besvara i (fp) framställdainterpellalion, nr 66, tUl herr handelsminislern, och anförde: i Slockholm har frågathandelsminislern på vad sätt möjligheterna att fortsätta nuvarandesocialpolitiskt motiverade reglering av alkoholförsäljningen kommer altutnyttjas vid en önskvärd anslulning i en eller annan form av lill EEC.Interpellalionen har överlämnats till mig för besvarande. För dagen kan jag endasl ultala, all regeringen är välmedveten om betydelsen av alt de grundläggande principerna för vär alkohol- ochnyklerhelspolitik vidmakthålls. Denna uppfallning kommer att hävdas i dekommande diskussionerna med EEC. Hen i Slockholm (fp): Trots alt den här raden av interpellationerkommit en smula i bakvattnet av den länga deballen vi hafl , kanske detkan vara liUälel all föra elt litet resonemang om den av mig resta frågan,särskUt som finansminislern fram lill svaret lUl i Boråssuttit sUllsamt tyst i sin bänk. Ett tag var jag benägen, fru talman, att återkalla mininterpellalion. Det var under intryck av händelserna , däutrikesnämnden sammanträddeoch i viss mån ändrade attityd i EEC-frågan genom alt frångå en vikligdel av sin s. k. öppna ansökan i och med förklaringen att medlemskap i inleär ell realistiskt allernaliv för del. Partiernas syn pä denförklaringen, som äter vill markera vår strikt neutrala hållning iutrikespolitiken, har redovisats och kommer väl att mera i detalj klargöras imorgondagens utrikespolitiska debatl. Neutrali-tetsvUjans bredd och ombblighelkommer dä säkerl all på olika sätt slås fasl. Men det finns ju andra anslulningsformer. Jag ser ifinansministerns svar på min interpeUation elt värdefullt belägg förregeringens önskan att genom den utsedda beredningsgruppen och kanske pä andrasätt fortsätta överläggningarna i , Om vi inte vill riskera att hamna iden rena isoleringen här uppe i norra , sä är det angelägel alt denönskan vi har om en anslutning lUl EEC på lämpligt sätt bekräftas. Det behövs,tror jag, för att skapa klarhet utåt förnyade, posiliva uttryck för ett klartförhandlingsintresse från vår sida om alternativa anslutningsformer, somnaturligtvis ocksä måste vara otvetydigt förenliga med vär neutralitet. Jag ulgår alllsä, som också finansminislern tycks göra,från att Brysselsamtalen med kommissionen kan komma all fortsätta, även omförutsättningarna nu är andra än då inlerpellationen framställdes. som jag tackar finansministern för det positivasvaret på interpellalionen medger jag all det här rör sig om en fräga som iförhållande lUl de stora EEC-problemen kan te sig en smula marginell. Men denbedöms nog av ganska slora och socialt medvetna gmpper, som därtiU har intresseför EEC-frågorna, vara av rätt stor vikt. Det är glädjande all regeringen lycksvara inställd på all "hävda" ett vidmakthållande av principerna förvär alkohol- och nykterhetspoUtik i de kommande diskussionerna med EEC, Meduttrycket "alkohol- och nykterhetspolitik" avses sävitt jag förslårnågol mera än den försäljnings-politik som jag närmast hade i tankarna, då jagskrev min interpellation. Denna vidgning av problematiken är bara tacknämUg.Jag hoppas att regeringens medvetenhet om betydelsen av de alkohol- ochnykterhetspolitiska grundprinciperna får tolkas så, att det ocksä är dessuppfattning alt dessa principer säsom elt minimum för våra alkohol- ochnykterhels-politiska ambitioner inte får uppgivas vid de fortsattaöverläggningarna i . Jag tänker främst på vad som lagtekniskt kallasrusdrycker, som ju i vårt land inte får säljas frill ulan endast genom organtillhörande slaismonopolel. Även om många menar all våra alkoholpolitiskaåtgärder är klart otUlräckliga bl. a. och just nu särskilt pämaltdrycksområdet har dessa i jämförelse med många EEC-länder lett lillsträngare lagbestämmelser rörande alkoholförsäljningen och ätgärder i övrigtför alt bekämpa alkoholmissbruk än pä flera andra håll i ,