prot · FU0984 · 1971-12-31 00:00:00 — TUl en offensiv socialistisk strategi hör kampen attreducera monopolkapitalets direkta poUtiska inflytande på oUka frågor.Förekomsten av en militariserad del av det svenska samhället och ett inflytandepå den svenska ekonomin ger monopolkapitalisterna ytterligare möjUgheter tilloch behov av att påverka politiska beslut i en för de breda folklagren ogynnsamriktning. Socialisterna kan ej heller bortse ifrån hur borgerUgttänkande och borgerliga värderingar är helt dominerande inom officerskåren,mUitär-byråkratin och försvarsledningen. Vår syn på en gradvis nedrustning står inte i motsättningtill en folkUg partisankamp vid en eventuell mUitär ockupation av vårt land.Skulle vårt land ockuperas blir den logiska konsekvensen en demokratiskförsvarskamp under demokratisk ledning och baserad på folkflertalets vUja ochinsatser. Men en sådan kamp kan ej organiseras i fredstid under ledning av dennuvarande militärbyråkratin. Vår riksdagsgrupp har i en partimotion vidårets riksdag utvecklat sina synpunkter på de direktiv som borde ligga tiU grundför försvarsutredningens arbete. I motionen hänvisas också tUl de merautförligt anförda synpunkterna i motsvarande motioner vid riksdag.Men, som jag sagt, såväl vid det tUlfället som i det nu föreliggandeutskottsbetänkandet gör man sig inte besvär med att ta upp de anfördasynpunkterna till närmare skärskådande. Ordknappheten ger närmast intryck avatt man anser diskussion överflödig. Den ståndpunkten kan vi förstå, eftersomdet reellt sett i den här frågan föreUgger en socialdemokratisk-borgerligenhetsfront, och då är tydligen diskussion överflödig. Sverigessäkerhetspolitik förutsätter att har ett efter sina förhållanden starktförsvar, sägs det. Det skall vara krigsavhällande. De åtgärder vpk-motionenföreslår skulle rubba tilltron i andra länder till vår vilja och förmåga atthävda landets oberoende. Mot det första argumentet vill jag genmäla: Frågan om vadsom kan anses utgöra kriterierna för ett starkt försvar tas upp i vår motion.Jag skall kortfattat beröra detta . Varför vUl inte utskottet geutredningen anvisning om att också pröva dessa synpunkter? Mot det andra argumentet vill jag genmäla: Tilltron iutlandet till vår vilja att försvara landet får inte rubbas, sägs det iutskottets betänkande. Men är uttryck för viljan att hävda landets oberoendeavhängig av försvarskostnadernas storlek, av en viss organisationstyp avförsvarsmakten? Det vore orimligt att svara ja på den frågan. Medger man attdet kan finnas flera aspekter på denna fråga, hur kan man då vifta bort förslagom att i direktiven för utredningen vidga frågeställningarna i syfte att få demprövade? Vad så gäller den andra delen av den uppstäUda frågan, omvår förmåga osv., kan kort svaras, att det avgörande här väl måste vara denuppfattning vi själva har om vad som är mest ändamålsenligt - inte vad utlandettror om oss. Vi lär knappast kunna lura någon på den punkten! Nej, jagtycker att argumenten, som de anförts av utskottet, för avslag på vårt förstamotionsyrkande om att ge andra direktiv för försvarsutredningen, är tämligenmagra. I vår motion vänder vi oss mot instäUningen att försökfrån ett litet lands sida att ta efter stormakterna skulle vara en lösning. Detblir fruktansvärt dyrt och är ändå inte ägnat att utgöra det skydd som vitror oss fä. Så tUl kostnaderna. Mot bakgrunden av vad jag har anförtom vad som måste bedömas vara det ändamålsenliga måste kostaderna vägas. Härhandlar det om . Det är enorma pengar efter vårtlands förhållanden men imponerar säkerligen inte på stormakterna. Alla i denna kammare vet hur man behandlar angelägnareformkrav; åtstramningen är sannerligen långt driven. Jag skaU inte ta uppnågon diskussion om vad som skuUe kunna uträttas med en omfördelning avresurserna, därest en kraftig nerbantning av miUtärutgifterna ägde rum, men låtmig ändå nämna: på den sociala sidan bättre pensioner, mer åt barnfamiljerna,på den kultureUa sidan den stridsfråga som var uppe till behandling för någraveckor sedan om något bättre viUkor för en del av kulturarbetarna,författarersättningens höjande osv. Eller, mot bakgrund av den debatt som harförts här , en kraftig satsning på sysselsättningsskapandeåtgärder i avfolkningsområdena. Jag tar ingen diskussion om vad som bordeprioriteras antydningarna är gjorda för att erinra om hur mycket angelägetsom fått och fortfarande får eftersättas med hänvisning till att resursernainte räcker tUl Militärutgifternas reducering är ett krav som blir alltangelägnare. Men varje tanke på att en prutning borde och kunde ske ärbannlyst. Så är som bekant inte fallet i andra sammanhang, Vpk-motionen föreslår en nedtrappning på 3miljarder kronor, varav under nästkommande budgetår. Vårtförslag anknyter tlU motionens första yrkande och tUlhör således det vi anserutredningen borde pröva. En omedelbar anslagsreducering anser vi Ukaledes varamöjlig. Med de här orden vill jag yrka bifall till motionen 689, Ramberäkningar m m. HerrOSKARSON (m): Jag vill först helt instämma i det anförandesom här har håUit. Sedan vUl jag i korthet beröra defrågor som tas upp av reservanterna i reservationerna 5 och 6. I enlighet med förra årets riksdagsbeslut om förbättradeutbildnings-vUlkor för det frivilUga försvaret har anslagen räknats upp i åretsstatsverksproposition. Detta är alltså helt i sin ordning. Men det finns tyvärrett undantag från denna regel, nämligen i fråga om anslaget till hemvärnet. Närdet gäller anslag för övningar tiU hemvärnet har en nedskärning gjorts mednågot över I miljon och vad gäller utrustningen med ett ännu större belopp,nära 1,5 miljon, eller i förhållande till anslaget underföregående budgetår. Hemvärnet liksom övriga frivUliga organisationer håller på att genomföra VK 66, som bl. a. innebär ett reviderat utbildningssystemoch en intensifierad rekrytering. Uppbyggnadsperioden sträcker sig för beräkn ingår m m. samtligafram t. o. m. /72, då reformen skaU vara genomförd. I motioner dels från och dels frånundertecknad m. fl. har också begärts en uppräkning av anslagen med motsvarandebelopp som jag här tidigare nämnde. Förslaget om dessa belopp står helt iöverensstämmelse med vad som förutsattes i förra årets beslut. I fråga omutrustning har också utskottet gjort en uppräkning med för attanskaffning av regnkappor skall kunna ske i något snabbare takt än vadpropositionen förutsatt. Utskottet anser att anskaffning av regnkappor tiUhemvärnet bör få genomföras i stället som propositionenhar föreslagit. Detta vUl jag notera med tillfredsställelse. Men jag tycker ilikhet med vad reservanterna föreslagit i reservationen 5 att vi kunde hakostat på oss att ge hemvärnet de återstående medlen så att den häranskaffningen av regnkappor hade kunnat ske utan ytterligare dröjsmål. Jag vUlpåstå att hemvärnet redan har väntat nog. Därför kommer jag att yrkabifall tUl reservationen 5. I fråga om anslaget till övningar har det vid fleratiUfällen bl. a. i utskottet gjorts gällande att hemvärnet inte skulle ha behovav större anslag än vad propositionen har föreslagit, då det skulle ta tidinnan hemvärnet nådde upp tUl den utbildningsverksamhet som VK 66 förutsatte.Vid varje tillfälle har jag haft möjlighet att hävda att den som gör dessapåståenden måste vara fel underrättad och så är också fallet. En undersökning inom nästan alla våra försvarsområden ochett antal driftvärn som hemvärnet nu har gjort ger vid handen att de kan noteraatt årets rekrytering är god - på vissa håU långt över förväntan. Trots storavgång av äldre hemvärnsmän många har uppnått den ålder då de måste avgå -bedöms även ske en nettoökning, även om dess storlek för tiUfället intekan anges. Som exempel på en god rekrytering, som jag inte kan underlåta atthär tala om, viU jag nämna att hemvärnsområde räknar med ennettoökning på inte mmdre än 200 man . Det är ett bevis på attrekryteringen på många håU är mycket god. I fråga om utbildningen kan följande redovisas:Genomsnittligt bedöms en ökad aktivitet av hemvärnsutbildningen med minst 5procent. Vid hemvärnets stridsskola har antalet hemvärnsmän som frivilligtgenomgår kurser nästan fyrdubblats i jämförelse . Detta är ocksåett bevis på ett starkt ökat övningsomfång. Det är verkligen bekymmersamt för hemvärnetdå det gäller medel för utbildningen på ett flertal håU. På en del platser ärdet faktiskt svårt, om inte omöjligt, att få pengarna att räcka till de premiersom hemvärnsmännen är berättigade till när de har fullgjort utbildningen underett år och som även var förra årets riksdagsbeslut. Om hemvärnsmännen inte fårdessa pengar tycker jag nog att de har aU anledning att fråga sig vad ettriksdagsbeslut egentligen är värt. För att nu hemvärnet skall kunna genomföra sin uppbyggnadpå det sätt som är förutsatt och för att man skaU kunna få de pengar som behövsför detta kommer jag, om reservation 1 bifalles, att yrka bifall tillreservation 6. Jag vill också säga att den föreslagna uppräkningen av medlenverkligen är befogad. I övrigt kommer jag, herr talman, att liksom herrVirgin yrka bifall tiU de övriga reservationer som är fogade tillutskottsbetänkandet. i (s): Det skulle vara ett annat utrikespolitisktläge än det nuvarande för att en försvarspolitisk debatt skulle fånga ett stortintresse i vid . Att det inte är ett sådantläge som skulle ha skapat det intresset får man betrakta som så tiUfredsstäUandeatt man med jämnmod kan fördra att kammaren är ganska glest besatt. Det är bara moderata samlingspartiets representanter iförsvarsutskottet, utskottsordföranden och vice talmannenVirgin, som rest invändningar mot regeringens förslag till försvarsbudget förnästa budgetår. En klar majoritet av socialdemokrater, centerpartister ochfolkpartister står bakom föreliggande betänkande, som nästan totalt anslutersig tiU regeringens förslag. Jag vill inte beskyUa för att ha byttsinnelag, men konkret i reella värden är deras avvikelse inte stortannorlunda än mittenpartiernas var från socialdemokraternas instäUning förnågra år sedan. Innevarande års utgiftsram för det militära försvaret harundemtnytt-jats med . Regeringen viU av konjunkturpoUtiskaskäl mte medge återtagande av annat än under nästabudgetår. Det sistnämnda har samband med uppskov av beklädnadsleveranser. viU medge ett återtagande av 33,1 miljonerkronor. Man sträcker sig för året inte längre av samhällsekonomiska skäl - detär aUtså en gradskillnad här mellan och övriga partier vilket motbakgrund av partiets tidigare agerande och även mot bakgrund av yrkande ipartimotion om att skuUe få tillgodoräknas den aktuellakostnadsramen får ses som just ett moderat krav. har här tecknat enbild av försvarets urholkning osv. i förhåUande tUl vad andra länder kan stäUaupp. Han har talat om rustningsläget i vår närmaste omgivning och annat, som vikänner till från tidigare försvarsdebatter. Jag har ett tUlräckligt omfattandematerial för att kunna gå in på detta närmare. Jag har tillgång tiU och andra internationella jämförelser i detta avseende, men jag skallfaktiskt inte ta upp detta, i vatie fall inte i detta inlägg, och jag kanskeinte heller kommer igen på den punkten. Jag vill endast, även med risk att lägga en repUk i munnenpå i , påpeka att dessa internationella statistiker visar attde svenska försvarskostnaderna per capita inte är oväsentliga. Vi ligger i ensådan per capita-bedömning på fjärde plats i världen. Före oss ligger ,- som praktiskt taget är i krig - och , och sedan kommerSverige. Det är inte särskilt anmärkningsvärt av den anledningen att vi har ettytstort land, som skall försvaras med den kraft som kommer ur en litenbefolkning. Vi driver neutraUtetspoUtik. Vi har aUtså att värja oss av egenkraft. Då blir helt naturligt försvarskostnaderna per capita höga. Men närsvenska folket bär dessa försvarsbördor är det inte rättvist, ,att framställa det som om representanter för en bred Ramberäkningar nt m. Ramberäkningar m m. majoritetskulle vara i färd med att kraftigt urholka vårt försvar. Jag återgårsedan till utskottsbetänkandet och reservationerna. Siffran 100 miljoner förekommer i två vitt skildasammanhang. Från den beräknade utgiftsramen har av samhällsekonomiska skäldragits för beräknad ökning av reservationsmedelsbehåUningarnagenom senäreläggning av materielinköp m. m. Ingen invändning har rests motdetta. 1 motion och reservation föreslår att framtidaramberäkningar med /72 som bakgrund skall ske med det tiUfälligtinnehållna beloppet om inräknat i detta underlag. Här slårman in en öppen dörr. Ramen enligt försvarsbeslut gäller i allaavseenden, även om samhällsekonomiska skäl säger alla, att ett visst belopp fårdisponeras först . I utskottsbetänkandet speglar sig en meningsmotsättningsom på betyder mer än den först nämnda måttliga och den sist nämndaskenbara, och här kommer siffran 100 miljoner på nytt in i bilden. Enligt budgetdirektiven skall som utgångspunkt förutarbetande av programplaner för det mUitära försvaret för de fyra åren närmastefter 1972 gäUa en samlad utgiftsram om . Huvudinriktningeni planeringen skall i avvaktan på nytt försvarsbeslut vara horisontell i fastpenningvärde. Härutöver skall redovisas översiktliga programplaner innebärandedels en ökning av utgiftsramen med , dels en ökning med 50miljoner kronor och dels en minskning med . Men dengenomarbetade huvudinriktningen skall, som sagt, vara horisontell. Här vill i stäUet se det dyraste alternativetmed en årlig ökning om i fast pennmgvärde somhuvudinriktning. Man säger dock inte att detta får vara den endaplaneringsinriktningen och motsätter sig aUtså inte en alternativ planering ensefter en sjunkande kurva. Jag tror dock inte att jag i detta vägar se någrastarkare tecken i skyn för vidkommande. Utskottet anser att riktlinjerna försvarsbeslutskall gäUa till dess att, om jämnt , nytt långsiktigt försvarsbeslutskall fattas på grundval av regeringsförslag utarbetat med vägledning av demiljöstudier, långsiktiga perspektivplaner och kortsiktiga programplaner som nuär under granskning av försvarsutredningen eUer under utarbetande. En penningmässigt liten men ändå betydelsefuU fråga, somherr har vidrört, gäUer anslagen tiU hemvärnet. harföreslagit höjning av övningsanslaget med tiU 10 miljonerkronor. Det föreUgger ett par motioner vari yrkas ytterligare höjning. Dethögsta yrkandet ansluter tUl framställning. Problemet lär enligt vad utskottet inhämtat frånhemvärnschefen vara att klara de kostnader som kan komma av det nyautbildningssystemet, med bl. a. för de årliga 20 timmarnasobligatoriska tiänstgöring som beslutade . Självfallet skall det förbättrade utbildningssystemetinföras enligt statsmakternas beslut, men inte ens den som har föreslagit detvågar tro på en så hastig nytiUströmnlng att den ekonomiska ramen skallsprängas som en följd av detta. Vad som skulle kunna utlösa en ny entusiasm och nya anspråk vore en utrikespoUtisk skärpning i våromgivning. I ett sådant läge förutsätter utskottet att regeringen i första handmedger reservationsmedelsförbrukning under anslaget. Med den möjligheten i bakfickan tror utskottet attverksamheten skaU med föreslaget övningsanslag. På intendenturanslaget föreslår utskottet en liten höjningi förhållande tiU Kungl. Maj :ts förslag, vilken medger anskaffning averforderligt anta regnkappor om förslaget fullföljs. Så här pass avgränsad är, som den avspeglarsig i betänkande och reservationer, den budgetmässiga försvarsproblematikenInför av en av långsiktigt beslut styrd period och året före enförsvarsdebatt, som väl kommer att röra sig om de större perspektiven. Av denanledningen har jag som utskottsföreträdare avvaktat för att också få lyssna påtre motionärers anföranden. Jag har med stort intresse lyssnat till . Hon gör kanske på mig samma intryck som en läkare som hyser sådan harmmot sjukdomar att han inte förtröttas i att beskriva dem i det vällovligasyftet att väcka och få fram forskningsresurser. Krig är en sjukdom. Våra möjligheter att ingripa motgrundorsakerna är begränsade. Vi söker skydda oss själva. Vaccinet är vårsäkerhetspolitik, i vilken det militära försvaret ingår som en del. Det kanfinnas anledning att forska för att få fram nya ingredienser i vaccinet. Kanskeför att göra det verkningsfullare. Kanske för att göra det billigare. Kanskeför att eUminera inte önskvärda bieffekter. Den ena människan kan vara mera pessimistisk i sin tro påresultat än den andra men ändå generöst säga: Låt oss försöka! Till de generösa hör försvarsministern. Han har låtit denstörsta internationella experten på området, engelsmannen , tittapå förutsättningarna för civilmotstånd i . Dennes bok, som är underöversättning, lär redovisa att civilmotstånd i endast kan bli ettkomplement tiU övriga försvarsformer. har från sinalekmannamässiga bedömningar kommit till samma resultat. Flera forskare knackar på dörren. Försvarsministern ochFOA får väl bedöma deras program och kapacitet. får göra enutvärdering av befintUgt material och gjorda rön och därefter anmäla sin synäven på civilmotståndets roll i det långa perspektivet. Jag ber att också något få beröra i varje fall en del avde synpunkter som i anmälde i sitt anförande. kritisk mot för knapphändig utskottsbehandling av vpk-motionen och desskrav på vidgade utredningsdirektiv. Ja, i ett avseende har han ju ingen somhelst anledning att vara kritisk, och det är när det gäller de allmännapolitiska resonemangen i motionen om monopolkapitalism etc. Den delen avresonemanget har inte försvarsutredningen någon större anledning att verbalt gåin på, och jag skall inte göra det här heUer. Det enda jag måste säga och detav artighet mot vpk-motionärerna därför att de återkommer tUl år medsamma motion är att redovisa på hur orealistisk grund de står i sinapraktiska konkreta förslag tUl nedskärning av försvarskostnaderna i den taktsom de förordar. Man vill att efter en snabbutredning skall försvarskostnadernanedtrappas med Ramberäkningar m. m. Ramberäkningar m. m. 750miljoner kronor redan under stundande budgetår. Sedan skall man nå fram till enminskning med på en treårsperiod. Låt mig säga att manskulle ta 1 000 miljoner /73 och då ha 1 250 miljoner kronorkvar till /74. För att ha något jämförelsematerial kanske jag får sägaatt under har ÖB utrett perspektivplan 72/77. Den lägsta ekonomiskanivå som där utretts innebär en nedtrappning enligt följande: O kronor för1971/72, /73 och /74.Det blir sammanlagt , dvs. en tiondel av det vänsterpartietkommunisterna räknar med att försvarskostnaderna skall kunna minskas undersamma tidrymd. För detfinns det inget utredningsmaterial förutom den omplanering som blivit följdenav den i statsverkspropositionen föreslagna och av utskottet biträdda reduceringenav utgiftsramen med . Detta är, vilket harvidrört, en hel del. Det får bl. a. tiU följd att arméns ammunitionsanskaffningbegränsas, att leveransen av ett minfartyg försenas och attbeställningen för stridsledningssystemet måste senareläggas. I ÖB-materialet tiU försvarsutredningen har anmälts attden låga nivån innebär sådana problem att underlaget är mera osäkert än påövriga nivåer. Att försvarsstaben skulle kunna lämna underlag för en snabbutredningpå en nivå som innebär en tiofall större nedtrappning är mot denna bakgrundorimligt. Och någon annanstans kan ju inte en försvarsutredning vända sig föratt få det tekniska underlaget. Jag kan beundra den militära kapaciteten mångagånger, men en sådan tUltro tiU militarismens kapacitet som den kommunisternahyser här är en övertro som jag vill kalla helt fantastisk. Låt oss försökalitet grand titta på hur det skulle se ut, om man skulle ge sig in på något istil med vpk:s förslag. Om man utgår från statsverkspropositionen ochpropositionen nr 110 och långsiktsplanen för 197177 och inställer alla nyamaterielbeställ-ningar, kan utgifterna trappas ner enligt följande. De skullekunna trappas ner med 1971/1972, med 215 miljoner kronor1972/1973 och med 1973/1974, aUtså med 985 miljoner kronor.Det innebär att vi helt skulle sluta med att göra några inköp av materiel förförsvaret. Det innebär att omsättningen av väsentlig materiel avstannar ochförsvaret blir mycket starkt obalanserat. Viss materiel i förband uteblir. Detblir obalans i utbildning kontra materiel och obalans mellan olika funktioner.Förutom att kapitalförstöring sker av nedlagda pengar på utveckling av objektfinns risk för awecklingskostnader enligt ramavtal samtsysselsättningssvårigheter för berörda industrier. För att uppnå en reducering med 3 000 miljoner kronorunder de åren måste i princip all bestäUningsverksamhet upphöra fr. o. m. den Ijuli . Det innebär att redan bestäUd materiel blir mer eller mindrefunktionsoduglig i förband, då komplementutrustning inte kommer fram,exempelvis vapen tiU vapenbärare, ammunition till vapen samt reservdelar.Förutom att förbanden blir mer eUer mindre funktionsodugliga blir det obalansmellan utbildnings- och förvaltningsorganisation. skaU ju endast betala och ta emot tidigare beställdmateriel. Slutsatsen blir således att en nedtappning av den storleksordning somdet här är fråga om måste innebära även snabba organisatoriska åtgärder.Personal måste avskedas. Allmän värnplikt kan inte tillämpas. Dessutom måstefredsorganisatoriska enheter minskas eller läggas ner. Och inte ensNorrlandsförbanden skulle gå fria från sådana följder. Det är aUtså samma led ien viss sysselsättningspolitik som vi har haft exempel på i annat sammanhanghär , som skulle följa även där. Erfarenheten visar att dylika åtgärder emellertid inte gervinster förrän och fordrar omfattande utredningsmaterial somgrund. De fordrar riksdagsbeslut som rimligen inte kan påverka 1971/72 årsbudget. AnstäUningstrygghet, uppsägningstider, övergångsbestämmelser, avgångsvederlagm. faktorer talar för det orimliga i att organisatoriska åtgärder skaUinnebära stora besparingar . Ingen som helst grundfinns för möjligheten att nå de långsiktiga mål mot vilka eventueUt dyliknedtrappning enligt motionärerna skall peka. Det nya planeringssystemet innebär att man årsförsvarsbeslut har ett underlag för den långsiktiga inriktningen inom ettförhåUandevis vitt område. Vill man vidga detta område tUl en avsevärt lägrenivå som motionen antyder, bör detta vara utgångspunkt för nästaperspektiv-plan som skall läggas fram 1975. Då finns åtminstone en tekniskmöjlighet att en snabb nedtrappning skuUe kunnagenomföras. Det sistnämnda var en konsumentupplysning till vpk ochsäger ingenting om min tro om utvecklingen i världen och i vår omgivning. Det är i den miljö som gives och som vi bara i begränsadutsträckning kan påverka som vi har utgångspunkterna för de medel som vi kananse oss behöva för vår yttre trygghet. Jag ber att få yrka avslag på reservationen 1av herrar i Gäddvik och Virgin samt på motionen 689 av herrHermansson i m. fl. samt bifall till utskottets hemstäUan. Ramberäkningar m. m. Herrtredje vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! Det lät nästan påherr i som om han kritiserade moderata samlingspartietför att vi i vårt förslag hade för små skUlnader gentemot regeringsförslagen.Bakgrunden måste i så fall vara att tycker att densocialdemokratiska försvarspolitiken är så tokig att man måste skilja ut sigmycket kraftigt för att det skaU bb en tlUfredstäUande ändring, I så faU hållerjag med , Men situationen för oppositionen är den att vi varjeår måste starta från någonting nytt som vi inte har varit med om att åstadkommaoch som är ofördelaktigare . Och vi är realister; vi vetatt stora kastningar i försvarspolitiken är felaktiga vare sig de sker uppåteUer nedåt. Huvudsaken är att vi får en annan och bättre inriktning. 1 det falletkan väl inte tycka att vi skiljer oss åt för litet? När jämför våra framtidsramar med de avregeringen utfärdade direktiven säger han att de är lika det är plus 100miljoner kronor i båda fallen. Det är aUdeles felaktigt. När vi säger plus 100miljoner kronor så menar vi plus i fast penningvärde; beräkn ingår m. m. närregeringen säger plus menar den ett belopp som först skallreduceras med till ökade värnpliktsförmåner ochsedan prisregleras med nettoprisindex som ger utomordentligt dålig ersättningför penningvärdeförsämringen, vilket mycket väl vet.