prot · FU09102 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag viU också sammanfattningsvis, eftersom den frågan harvarit föremål för diskussion och jag har förståelse för att det kan ha råtten viss oro bland yrkesvalslärama - säga att vi delar departementschefensuppfattrung att yrkesvalslärarna har gjort mycket goda insatser för syo i skolan ochatt det också är angeläget att deras kunskaper och erfarenheter tillvaratas iden nya organisationen. Yrkesvalsläraren är självfallet på grund av sinutbUdning och förgående verksamhet lämplig att anställas som syo-funktionär.Utskottsmajoriteten ansluter sig tiU detta men utvecklar det något längre ochsäger: "Nuvarande ordinarie och extra ordinarie yrkesvalslärare bör kunnafå stå kvar i sin statligt lönereglerade tjänst och i kombinera syooch undervisning. Utskottet förutsätter att ett samråd härom äger ram mellankommunen och dessa yrkesvalslärare. Genom ett sådant anangemang kommer sålundadet nuvarande systemet med yrkesvalslärare att tills vidare finnas kvar igrundskolan paralleUt med det nya systemet." har talat om att yrkesvalslärare som ärunder skulle gå kvar med nuvarande anstäUningsform fram tUlpensionsåldern. Jag tror med förlov sagt, , att det är attundervärdera våra yrkesvalslärare. Om jag känner lärarkåren rätt, så finns deten ambition där att fortbUda sig och komplettera sina kunskaper för nyauppgifter. Jag har väldigt svårt att tro att yrkesvalslärare som är under 40 årslår sig tiU ro. Den som tror att de gör det känner nog inte dessa lärare.Däremot, , kan det finnas de som är äldre som tycker att de intevill utbilda sig vidare. De har aUtså möjligheten, enligt utskottetsrekommendation, att kvarstå i sin nuvarande tjänst. När det gäUer genomförandet har en mjuk övergångrekommenderats. har varit inne på det och ansett attövergångsperioden bör göras längre än vad som föreslagits i promemorian.Departementschefen har lyssnat till detta och sagt att det nya systemet börinföras den 1 juU 1973. I promemorian hade föreslagits den 1 juU 1972. Det har uttalats farhågor för att den nya organisationenskulle försämra den yrkesvägledning som bjuds i , erbjuda sämrekontaktmöjUgheter osv. Låt mig säga att utskottet förutsätter att så intekommer att ske. Utskottet ansluter sig till departementschefens förslag omriktUnjerna för den fortsatta yrkesorienteringen, men med tanke på denförändring av rätt genomgripande karaktär som här ändå förestår anför utskottetatt man bör Inleda med en försöksverksamhet. erfarenhet görssedan en utvärdering. Innan man definitivt fastställer hur man skaU ha det ifortsättningen. Detta innebär aUtså att verksamheten prövas under enförsöksperiod. Det finns sedan möjligheter att göra bedömningar. På så sätt fårvi fram de bästa resultaten. Låt mig , fru talman, beträffande reservationernaendast i all korthet anföra följande. Eftersom utskottet föreslår enförsöksverksamhet så anser majoriteten att prövningen av vad som anföres i motionen1404 och även i reservationen 2 beträffande behörighetsvillkor bör anstå tUldess försöksverksamheten är avslutad. Då kan man ta ställning till de frågorsom framförs i reservationen och som också framförts motionsvis. Med det anförda hemstäUer jag om bifaU tUlKungl. Majts förslag med det tUlägg som utskottet gjort beträffande försöksverksamhet. Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola Fra SÖDER(c) kort genmäle; menade att jag hade sagt skaU Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola anpassaoch förändra aUteftersom utvecklingen går, och det är helt riktigt, men jagsade också att man kan förändra inom det system man har. Därmed ansåg jag kan företa ändringarna när det gäUer syo inom ram med detyrkesvalslärarsystem som vi nu har. Och när man framhåUer enhetligheten i syo-verksamheten somdet väsentliga i detta förslag, tycker jag att det är ett konstruerat argument.Det väsentliga är ändå för eleven hur målsättningen uppfylles. Vi reservantermenar att man inom det system som man har i kan bättre uppfyUa denmålsättning varom vi är ense när det gäller syo. Jag är medveten om att jag här kan beskyUas för att varaute i egna angelägenheter, eftersom jag är yrkesvalslärare. Men jag vUlpoängtera att jag inte ser detta som en kårfråga. Min uppfattning är att minakolleger verkUgen analyserat detta från grunden och försökt att objektivt sehur man bäst kan tjäna det syfte man är satt att verka för. Jag är övertygad om, och jag har fått många bevis fördetta, att man inom ramen av sin nuvarande tiänst är beredd att förändra ochanpassa efter de nya målsättningar som är erforderUga. Som yrkesmänniska kanman inte här i bortse från de erfarenheter man har somyrkesvalslärare. Detta har lett mig fram tiU den ståndpunkt som jag har tagit iutskottet. Jag viU tiU i säga att det inteär så märkvärdigt att vi yrkat bifaU tUl hans motion, eftersom den i stort settansluter till våra egna motionsyrkanden. TUl sist viU jag säga att det egentUgen är oförenUgt medpraxis att aweckla ett system som man inför ett försök. Man måste hadet gamla systemet kvar tlUs försöksverksamheten är avslutad, om det skaU varanågon logik i sammanhanget. HenSTÅLHAMMAR (fp) kort genmäle: logik är verkligen egenartad.Allt förändras, och därför måste även studie- och yrkesorienteringssystemetförändras. Det är det enda argument som finns för införandet av syospecialistentrots att aUa är eniga om att yrkesvalslärarsystemet fungerat bra. De flesta remissinstanserna, säger sedan,förordar ett enhetligt system. Därför går utskottet på Unjen med ett oenhetUgtsystem. Men man är trots aUt inte säker på att detta är riktigt bra. Därförskall man ha försöksverksamhet. Den riktiga logiken i hade ju varit att skaU man ge alla elever studie- ochyrkesorientering för det framtida samhäUet behövs det i första hand intespeciaUster utan personer som känner dessa elever väl, och det vet vi attyrkesvalslärarna gör, Hert citat från Lgr 69 upprepade val, fattanya beslut, ställa om sig för en ny funktion i samhället talar ju hkaså föratt eleverna skaU få möjlighet att träffa yrkesvalsläraren, så att man lärkänna honom och på så sätt kan förbereda sig för de nya och förändradeuppgifter som man ständigt kommer att få i detta samhäUe, Det är mycket mer änatt visa färggranna broschyrer detta med studie-och yrkesorientering. sade vidare ett par ord om remisserna. att LO,SÖ, osv. var positiva till detta enhetUga system. Naturligtvis, man talardär tiU stor del om att syon varit så dåUg på gymnasiet att man måste förbättraden. Men han kunde också t. ex. ha talat om eleverna som har ett visst intresseav denna verksamhet. säger med kraft att yrkesvalslärarsystemet har fördel genom sin flexibUitet och att lärarna har möjlighet att ge elevernaen värdefull orientering. Sammanfattningen är jag skaU Inte dra allaargumenten här att yrkesvalslärama skall finnas kvar. SAF som ju också kännertill yrkesvalslärarna genom pryon talar också om att man skall behåUayrkesvalslärarsystemet. Detsamma gör och Skola, Man borde hafått höra om de remissvaren också. Sedan var resonemang om att jag skulleundervärdera yrkesvalslärarna med förlov sagt mycket originellt. Jag har jutalat om hur väl detta fungerat. Om det är någon som undervärderar yrkesvalslärarnaär det den som viU att man skaU avskaffa dem. I hnje med skuUe då ligga att det var kriterium på att man var duktig om manvidareutbUdade sig från yrkesvalslärare tiU att bli syo-speciaUst. TiU i vUl jag bara sägaatt vpk i sin motion yrkade att vi skall ha kvar yrkesvalslärarna i grundskolanoch att vi skall ha försök med syo i gymnasiet. Att man sedan flyttar in ordet"försök" framför betyder då att man har ändrat sig. Dettaär aUtså en fuUständig helomvändning. Så ovan vid uppvaktning från andrapartier behöver man väl ändå inte vara att man springer ifrån en uppfattningman hade när man tidigare motionerade och på så sätt bidrar tiU att vinu får det sämsta av två system, vilket utskottets betänkande kommer attmedföra. Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Detta är en något säregen debatt eftersomutskottets talesman står i talarstolen och argumenterar förpropositionen för att på slutet av sitt anförande försöka hitta en glidningmellan utskottsmajoritetens skrivning och propositionen. Den gUdningen är intereaUstisk; det föreUgger en klar skiUnad mellan propositionen ochutskottsmajoritetens förslag. Men anledningen tUl att jag begärde ordet för repUk, frutalman, var att sade att man inte utan vidare kan göra gällandeatt en syo-funktionär får hand om fler elever än en yrkesvalslärare. Jo, detkan man göra. Jag vill bl. a. hänvisa till den utredning som har gjortsangående förhåUandena i , där antalet tiänster kommer att minskamed ungefär åtta - och det är ganska mycket i ett län med stora avstånd.Dessutom glömmer man bort att vi har möjlighet att vid en och samma skolaha flera yrkesvalslärare; den möjligheten finns inte när det gällersyo-funktionärer. Där har aUtså hen fel. När det gäller remissinstanserna vUl jag instämma i vadherr sade, dock finns det en markant skUlnad i uppfattningen hosohka typer av remissinstanser. De arbetsmarknadspolitiska har i högre gradtUlstyrkt syo-förslaget, medan de som så att säga sätter eleven i centram intehar gjort det. Jag vUl här återigen säga vad jag sade tidigare: Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola Om vårtfrämsta mål är att sätta in eleven i maskineriet, då är syo-systemet detriktiga. Då får eleven börja i grottekvarnen redan . Vi trordock att erfarenheterna från lärarpersonal, elever, hem och skola väger tyngrenär det gäUer eleverna pä högstadium. Sedan några ord om den våldsamma reaktionen. Den visadesig inte bara genom remissvaren på departementspromemorian; den visade sigöverallt på koUegierna runt om i våra skolor och inte minst vUket ärUtomordentUgt sällsynt bland eleverna själva. Hen () kort genmäle: Jag har den uppfattningen att yrkesvalslärarnaär synnerligen angelägna om att eleverna skaU få den bästa möjligayrkesorientering, och jag är inte så övertygad om att inte yrkesvalslärarna ärmedvetna om att den utveckling vi har framför oss kanske kräver en något annaninriktning när det gäUer yrkesorienteringen. Här är det dock inte fråga om att man avskaffar någonting.Det har sagts i debatten att yrkesvalslärarkåren avskaffas. Så bhr IngalundafaUet; den kommer att bestå I en något annan form, men den försvinner Inte. Dessutom tillåter jag mig säga att när vi nu möter sammaelev i , i gymnasiet och i vuxenutbUdningen förestäUer jag mig attdet ändå måste vara en fördel om det så långt möjUgt kan vara samma människasom orienterar honom hela vägen. Jag kan inte fatta att det skulle vara ennackdel att få det på det sättet. vill jag gärna bemöta fruSundberg, som både tidigare och senast har talat om grottekvarnen. Vad ärdet för målsättning och inriktning vi skall ha i fortsättningen? Jo, det är juatt genom att orientera om utbildning och arbetsmarknad öka individenssjälvkännedom. Vi skall ge vederbörande möjligheten att själv bedöma sinutveckling och sitt yrkesval Här är det mindre fråga om att vägleda och merafråga om att orientera vederbörande. () kort genmäle: Först viU jag till säga attäven om han tror att eleverna skaU kunna ha samma syo-funktionär frångrundskolan och genom gymnasiet så är det en organisatoriskt mycket svårlöstfråga. I så fall skulle man ha vissa fåUor som eleven skuUe gå i genomgrundskolan och gymnasiet. Jag tror att det rent praktiskt kommer att bU så,oavsett vilket system man får, att syo-funktionären kommer att vara ettdera igrundskolan eller i gymnasiet. Möjligen kan funktionärerna kompletteravarandra, men man kan svårUgen ha samma befattningshavare hela vägen, även omjag håUer med om att det i vissa avseenden kunde vara önskvärt. När förklarar att det inte är fråga om attavskaffa yrkesvalslärarna så motsäger han sig själv. Jag vidhåller fortfarandeatt förslaget innebär ett aweckhngssystem. Ingen som har fäst sig vid det härarbetet och viU fortsätta med det kan känna någon trygghet för framtiden. Hankan ju över huvud taget inte flytta från den ort där han är verksam, om han vUlbehåUa sin tjänst. Det är ett aweckhngssystem. VI harräknat med att den enhetUghet som man har I målsättningen kanåstadkommas med yrkesvalslärare i och syo-funktionär igymnasieskolan genom att ha den ettåriga utbildningskursen i syo gemensam förbåda kategorierna. Då har man en gemensam grund att bygga på, som germöjligheter tUl kontinuitet i syo-verksamheten och man bibehåller de godaförhållanden som råder i . Efter inlägg kan jag fattamig mycket kort. Jag skall också i möjUgaste mån undvika polemik för att inteförlänga debatten i onödan. TUl vill jag emellertid säga att när honförsöker måla upp att vi på utbUdningsområdet har hdit en serie av nederlag, dåtror jag inte kammarledamöterna känner igen sig, SkuUe utskotten inte ha rättatt göra vissa detaljjusteringar för det är ju detta det gäller påutbildningsområdet under den här våren - vad tiänar då utskottsarbetet eUerhela riksdagsarbetet tUl? Är det inte i själva verket fråga om ett något störreinflytande för , som inte minst de borgerUga ledamöterna under långtid har argumenterat för? Varför är man så missnöjd om den nya parlamentariska situationenskulle erbjuda något större möjligheter i avseendet? 1 själva verket, frutalman, har man väl på visst borgerUgt håll tagit ut en del voteringssegrar iförskott, och har man Utet svårt att dölja missräkningen. Annars är vi väl samtUga ledamöter överens på en punkt:det behövs en förbättrad studie- och yrkesorientering. Detta är aUdelespåtagligt i yrkesskolan, där vi helt och hållet har saknat en sådan verksamhethittUls. Reformen som vi nu skaU föra i hamn innebär ca 300 nya tiänster i gymnasieskolan.AMS:s insatser motsvarar nu ca 40 heltidstiänster. Det är aUtså en kraftigresursförstärkning och en mycket viktig reform som vi har prioriterat i etthårt budgetläge. som vi föreslår resursförstärkning igymnasieskolan har vi velat ändra på organisationen i för att fåett enhetUgt system. Som det har sagts Innebär detta självfaUet ingen kritikmot de människor som hittUls har fyUt dessa tjänster, men det innebär en kritikmot den organisation som vi har . VUka fördelar ger då det nya systemet framför ett systemmed yrkesvalslärare? Det bUr först och främst ett flexiblare system. Kommunernakan anpassa organisationen efter lokala förhållanden. De flesta kommunalastudie- och yrkesvägledare kommer uteslutande att ägna sig åt syo. Det är enfördel, eftersom fältet är stort och det är nödvändigt med aktuella kunskaper.I vissa faU kan kommunerna kombinera syo-tjänsten med andra uppgifter, t. ex.syo för vuxna, elevvård eUer undervisning. Varje kommun, hur Uten den än är,får statsbidrag för minst en studie- och yrkesvägledare. I glesbygdskommunernamed långa avstånd mellan högstadieenheterna utgår dessutom extra statsbidrag.Systemet är alltså särskilt gynnsamt för små kommuner, Fra beräkningar för kan inte gäUapå grundval av propositionen utan måste rimUgen vara gjorda på grundval av denursprangliga promemorian där vi inte hade med detta fördelaktiga tUlägg förglesbygdskommunerna. Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola 5 protokoU 1971. Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola Yrkesvalslärarna har i aUmänhet färre elever i syo än denya studie-och yrkesvägledarna kommer att få. Men yrkesvägledarna har ju ocksåundervisning och använder inte hela sin tid tiU syo. De lär bara känna en delav eleverna genom undervisningen, eftersom de flesta inte har mer än fyratimmar . Om man i stäUet utgår från den tid för syo som avsätts förvarje elev, är det nya systemet för något gynnsammare än det gamla.Dessutom kommer de nya studie- och yrkesvägledarna att arbeta också underferierna, då eleverna, som bl, a. och skola framhåUit i sittremissvar, har stort behov av studie- och yrkesorientering, t. ex. för att dedå får reda på om de har kommit in eUer inte på en viss utbUdning som de harsökt. Också detta är angeläget att understryka med hänsyn tiUatt det här har sagts att de nya funktionärerna skulle vara mindre tUlgängligaför eleverna; så är inte fallet. Det är vidare en grov felaktighet när man säger som herrStålhammar, att dessa funktionärer då och då skuUe dyka upp på skolan i fråga.Det har ingenting med propositionen eller utskottsbetänkandet att göra. De nyastudie- och yrkesvägledarna kommer att utföra samma syo-uppgifter somyrkesvalslärarna, men utbUdningen förbättras och anpassas till de krav somstäUs. Yrkesvalslärarna har bara en termins utbildning för syo. Den nyautbUdningen blir dhekt Inriktad på syo-funktionen, och den särskUdasyo-utbUdningen bUr . BeteendevetenskapUg utbUdning krävs för inträde. Både långvägare och andra, elever och studerande kommeratt tas In. Alla måste ha erfarenhet av förvärvsarbete, varavminst utanför utbUdningsväsendet - en punkt som jag vUl betona äroerhört viktig och som har talat starkt för att vi skulle satsa på denna nya utbUdningsväg.ArbetsUvserfarenhet kommer aUtså att väga tungt vid urvalet. Det kommer inteatt som förat vara så att man i princip kan gå direkt från skolan tilluniversitet eller lärarhögskola och sedan direkt tiU skolan igen utan att hanågon erfarenhet av arbete - trots att man skaU ge orientering om arbetsUvet.Vore det inte klokt av dem, som så ofta talar om nödvändigheten av attutbUdningen tar hänsyn till det privata näringslivets problem, att ett ögonbUckfundera över om det Inte just i detta avseende finns anledning att i förväg geden nödvändiga orienteringen? TUl slut viU jag också stryka under det somherr framhöU men som inte aUs har kommit fram i tidningsdebattenoch inte heUer i de borgerliga mläggen här , nämUgen att detta förslag isjälva verket har en sällsynt stark remissopinion bakom sig. Det ärstatskontoret, , , , ,, , , Svensk yrkesvalslärarföreningoch . Flera borgerhga talare har sagt att eleverna kraftigtstöder det nuvarande systemet. Ja, gör det, men TLE och SFS stöderpropositionen. Dessutom stöder och skola tvärtemot vad somhar sagts här förslaget. De som går helt emot är vid sidan avlärarorganisationen. TCO och var för det deladesystemet. Så ser alltså den opinion ut som har uttalat sig i den härfrågan, och vi kan lugnt konstatera att en mycket stark remissopinion och enstark opinion från föräldrarna - aUtså föräldraorganisationen - och elevorganisationernai själva verket är för den hnje som propositionen har föreslagit. Jag skaU inte gå in på ytterligare detaljer, somi och för sig vore värda att diskuteras, med hänsyn till kammarens knappttillmätta tid. Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola () kort genmäle; Med tanke på den knappt tillmätta tiden skaUjag bara beröra två saker i statsrådets anförande. På s. 32 i propositionen framförs att TCO och SAF anseratt yrkesvalslärarsystemet bör finnas i . Majoriteten av remissinstansernahar yttrat sig om gymnasieskolan, där situationen varit ytterst dåhg. Statsrådet har inte pekat på eller anlagt synpunkter påelevvårdande funktioner. Man har talat om yrkesverksamheten och det enhetUgasystemet, men fortfarande har vi inte fått svar på vår fråga: Hur skallsyo-funktionären kunna fungera ur elevvårdande synpunkt? Och det tycker jag ärdet kanske mest väsentliga i hela den här problematiken. Hert (): Bara några reflexioner i anslutning tUlutbildningsministerns anförande. har utbildningsutskottet varit enigt i allaviktigare frågor. Visserligen har awikelser från propositionerna gjorts i flerabetydelsefuUa ärenden, men också det har skett i enighet. Jag hälsar med glädjedet ökade Inflytande som Inte bara vårt utskott utan i sin helhet harfått och anser att det är riktigt att man ägnar propositionerna en kritiskgranskning. Och jag tror att jag kan utlova att vi gemensamt iutbildningsutskottet också i fortsättningen kommer att ägna utbildningsdepartementetspropositioner en skärpt och kritisk uppmärksamhet. Det är egentligen bara i denna fråga om studie- ochyrkesorienteringen som utskottet på allvar har delat sig. Socialdemokratema ochherr i har enat sig om en modell som innebär attyrkesvalslärarsystemet avskaffas och det nya systemet med syo-funktionärerinförs. Denna stora förändring kaUas nu för en försöksverksamhet; det tycksdock vara ett ord närmast utan täckning. Majoritetens lösning skUjer sigavsevärt från den i propositionen föreslagna. Denna fråga har tUldragit sigstor uppmärksamhet bland elever, lärare och föräldrar, och innan tillfäUet ärförsuttet vUl jag därför gäma fråga utbildningsministern, om han nu är nöjd medden modell som utskottsmajoriteten förordar. Anser statsrådet attdetta är den bästa lösningen i fråga om studie- och yrkesorientering igrundskolan och i gymnasieskolan? HenSTÅLHAMMAR (fp): Det måste slås fast att de remissvar somstatsrådet Studie- och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola Carlssonhänvisade tiU gäUde gymnasiet, men här talar vi nu om . Det ärnaturligt att man i TLE har varit positiv, eftersom man ju där är representeradi gymnasiet men inte i , medan däremot är representerad igrundskolan. Dessutom bör påpekas att det då gäUde remissvar på propositionensförslag, inte på det förslag till organisation av studie- ochyrkesorienteringen som utskottets betänkande egentligen innebär. Det är ocksåen väsentUg skillnad. Sedan är det mycket svårt att förstå den definition på ettflexibelt system som utbildningsministern här talade om. Ett flexibelt systemmåste väl innebära att det är anpassningsbart tUl eleven i första hand, intebara tiU kommunen. Utbildningsministern säger att syo-funktionärernauteslutande skall ägna sig åt syo. Det är naturUgtvis alldeles riktigt - om deär på skolan! Om syo-funktionären ägnar sig åt syo på två skolor, så blhgivetvis tiden för eleverna mindre än om man är på en skola och där ägnar sigåt både syo och undervisning. Jag blev Utet skrämd av utbildningsministerns mycketvårdslösa yttrande om att syo-funktionären också har andra uppgifter som hanskaU ägna sig åt, t. ex. elewård. Elewården är väl ändå inte några "andrauppgifter", utan aUt arbete i skolan är elewårdande. En av de personer sombetytt mest för elevvården i skolan är just yrkesvalsläraren, därför att hanofta har varit ett stöd för handikappade och svagpresterande elever av ohkaslag. Han har t, ex, diskuterat pryoplatser med dem och kanske hjälpt dem tillspeciella utbildningsprogram på arbetsmarknaden. Detta är elewård. Det är Intenågonting som man ägnar sig åt vid sidan om som en specieU annan uppgift. Slutligen var talet om ferierna ett svagt argument. Manbör väl ändå inte göra om hela studie- och yrkesorienteringssystemet bara föratt få någon som talar om huruvida eleverna har kommit in på gymnasieskolan undersommartiden. Det måste kunna ordnas på ett enklare sätt. Fra SÖDER(c) kort genmäle: När statsrådet talade om ferietjänstgöringvill jag erinra om att i sitt yttrande överpromemorian har sagt att man är beredd att förhandla om tjänstgöring underferier och tjänstgöring utöver den vanUga skoldagen. Där finns det alltsåmöjligheter att utveckla verksamheten inom systemets ram. Sedan påpekade jag i mitt första anförande hur mångauppgifter utöver vägledningen för den enskUde eleven som åvilarsyo-befattnings-havaren i . Han deltar i ämneskonferenser och andrakonferenser, i föräldramöten och mycket annat. Har man någon praktisk erfarenhetav hur mycket tid detta tar enhgt Lgr 69, som håUer på att genomföras, såmåste man göra det konstaterandet att om någon har tjänst vid två skolor bhrdet oerhört svårt att hinna med uppgifterna under den mest intensiva tiden pååret. Det finns ju ett datum faststäUt, har det varit den 1 5februari, då alla ansökningshandlingar för årskurs 9 skall vara Inlämnade. Detär en mycket intensiv arbetsperiod och svår att klara om man har en skola, ochskall man då bevaka detta på flera skolor så blh det mycket svårt att fylla denuppgiften väl. HerrBERNDTSON i (vpk); och tidigare och herrStålhammar har sagt att jag medverkat till en dåUg lösning av denna fråga.