prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vill idetta sammanhang ta upp vad sade. anfördesom exempel GevaUa i , Det var bra att han tog det exemplet. Jag har följtdet fallet ganska ingående. Vad var anledningen rill att Gevaha såldes? Det varinte för att ägarna direkt ville överlåta företaget tUl en amerikansk koncern.Sanningen var att man helt enkelt var tvingad atl sälja detta gamla finafamiljeföretag, som man hade drivit i generationer. Och orsakerna till det varde problem som generationsskiftet medförde, arvsskatten och över huvud tagetde höga skatter som vi har i vårt land. Det var de direkta orsakerna. Man kanalltså, om man vill tillspetsa frågan, säga att i det fall som åberopades vardel den hårda beskattningen i detta land som var anledningen till att företagetfick övergå i amerikansk ägo. Jag tror, herr talman, att det finns fler sådanaexempel. tror jag inte att risken är så våldsamt stor som herrMåbrink ville göra gällande för alt det rätt snart skulle bU bara ettkaffeföretag här i landet. Vi skaU komma ihåg alt den största firman i denbranschen är KF, och vi skaU hoppas att KF inte kommer att överlåta sin rörelsetill andra länder. Jag har emeUertid velat ta det här exemplet för alt peka påatt när företag säljs till multinationella förelag kan det ibland ha ganskaspeciella anledningar, vUket fallet GevaUa alltså tydUgt har visat. Jag vill också erinra om att de multinationeUa förelagenblir starkare och starkare. Jag såg en tidningsartikel för sedan somvisade all om ungefär kommer 300 företag i världen att svara för omkringen tredjedel av den totala produktionen. Det gör de vare sig vi vill eUer inte;utveckUngen är sådan. Jag läste också i en ganska stort upplagdartikel att det just nu är ett världsföretag som torde står det -investera200 och måhända ge 2 300 människor jobb nere i . Det äralltså ett multinationeUt företag som har planer på att etablera sig där. Jagvill stäUa den frågan specieUt till kommunisterna: ni all vi skaUförhindra att ett sådant här multinationeUt företag etablerar sig exempelvis isödra , där man på sina håll har problem med atl få arbete, när det ialla fall skulle kunna ge meningsfyUda jobb åt 2 300 människor? Det är enaktuell fråga som jag gärna viU ha ett svar på. 1 de här tiderna, då vi mer och mer går moten internalionahsering av vårt näringsliv med fri handel över gränserna, är detväl mycket betydelsefullt att , som dock är en relativt Uten nation,inte ställer sig vid sidan av vad som sker ute i världen. Det gäller inte minstde nu högaktuella förhandhngarna med EEC i , där vårt läge förnärvarande är allt annat än gott. Men det skulle ytterhgare försvåra vårsituation, om vi i skulle hemfalla åt de idéer som bl, a, kommit tiUuttryck i den kommunistiska motionen och som delvis föranlett den här debatten.Med hänsyn tUl vårt lands ekonomi, och inte minst till vikten av att kunnabevara en god sysselsättning, ber jag, herr talman, att få yrka bifall till vadnäringsulskoltet hemställt i sitt belänkande nr 43. Kontrollen över utländska investeringar i IferrMÅBRINK (vpk) kort genmäle; Bara några ord! Vi säger i vår motion attutländsk företagsetablering i vårt land är ett hot mot den nationella självbestämmanderätten.Vi säger också att just 31 § innebär en eftergift åt EEC när Kontrollen över utländska investeringar i det gällerRomfördragets elableringsbestämmelser, som tUlåter att man flyttar företag sorhman önskar till de områden där det är fördelaktigast för monopolkapitalet. Låt mig ta ett exempel. Det var någon av talarna här somsade att det är bra med internationahseringen av näringshvet, eftersomarbetarna här i landet kan få bra och säkra arbeten. Vad hände exempelvis medOscaria, som köptes upp av det kanadensiska bolaget ? Det känner väl allakammarens ledamöter till. Man köpte upp det. Staten gick t. o. m, in och underlättadeköpet för Bala ett antal miljoner anslogs. Så drev man produktionen några år.Därefter lade man ned den och slängde ut ungefär 1 000 skoarbetare på gatan.Man fortsatte att producera skorna i , men här i landet behöll detutländska förelaget skobulikerna. Skorna produceras i och säljs iskobutikerna här. Detta är ett exempel på vilka friheter och laghga rättighetersom dessa stora utländska monopolförelag har i , Det finns ingen somkan förhindra sådana här transaktioner. sägs det att statistiken visar att 70 000 svenskar äranställda i utländska företag i och att 200 000 utländska arbetare äranställda i svenska förelag utomlands. De här svenska företagen är ju spridda iett antal länder, och delar man upp dessa 200 000 så blir det inte så mångatusen arbetare i varje land. Det är skiUnaden, när ni använder de härsifferuppgifterna. Man talar om de svenska företagen i utlandet. Låt mig somexempel ta Domnarvels , som skall kasta ut 500 arbetare från sina industrierhär och etablera sig i . Där skall man investera . Manskulle lika gärna kunna investera de pengarna i och ge dessa 500arbetare ytterhgare sysselsättning. () kort genmäle: Jag har två korta påpekanden. Det förstagäller och Gevaha i , Om inte känner till dettaså kände i varje faU de anställda till det rätt bra. Medan förhandlingarnapågick hade jag tämligen intima kontakter med våra fackhga representanter. Dekände till saken och fick goda informationer om utveckUngen, Beträffande problemen med demultinationella förelagen viU jag bara ytterUgare tillägga att delta också varämnet för en av de stora debatterna på med anledning av mångamotioner. På den fackUga sidan kommer man att följa problemen kring dessa storaförelag. HerrMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Del är inte alls riktigt, , altarbetarna på Gevaha i hela liden fick följa dessa förhandUngar. Atl herrHaglund möjligtvis fick vara med i diskussionen är kanske rikligt, för det ärtypiskt att byråkrater och andra kan vara med. Men arbetarna på förelaget iGävle fick inga informationer, utan de fick reda på detta därför alt detbörjade spekuleras i pressen. Därmed utbredde sig en mycket stor oro blandarbetarna. När köpet var klart informerade man arbetarna på Gevaha. Då ställdeman dem inför fuUbordat faktum; de fick inte vara med i några diskussioner iförväg. HerrHAGLUND (s) kort genmäle: Nr 150 Jag vill säga kort och gott atl de som jag hadekontakt den med var Handels ombudsman och den fackhgerepresentanten på Gevaha. i (vpk): Den statistiska bildsom utskottet i sin avslagsmolivering har givit är tyvärr inte sådan att densvarar mot den verkhga sanningen. Som har sagt har deutländska företagsetableringarna i en helt annan relativ tyngd i detsvenska schemat än vad de svenska företagsetableringarna ute i världen har idet världspolitiska och världsekonomiska schemat. Det är ganska uppenbart förvar och en atl man inte kan jämföra saker och ting på det sättet. Det är också så att det inte har gjorts någraordentliga undersökningar om den verkliga storleken på det internationellakapitalels inflytande här i . Det enda som man med säkerhet kan veta äratl del är betydhgt större än vad utskottet anför i sin statistik. Utskottethar i stort sett bara med de förelag som kontrolleras på rent äganderättsUgbasis. Sedan finns det en mängd andra viktiga kontrollkanaler, exempelvisinternationella kartellavtal, kontroU genom bulvaner och kontroll genomkreditberoende - det sistnämnda en, som det vill synas i de yttersta av dessadagar, allt vanUgare väg för kontroU, Vad gäller den HugossonGöranssonska motionen tycker jagockså all utskottet har en naiv tilltro tiU alt Kungl, Maj:t skulle hålla denhär frågan under bevakning, så att man inte skulle behöva tillmötesgåmotionärerna. En regering som är i full färd med att vUket också visas i denförsta delen av detta ärende - luckra upp alla hinder för det utländskakapitalets penetration kan inte förutsättas vara särskilt intresserad av attbevaka delta utländska kapital på ett effektivt sätt, och därför är motionenmotiverad. Till vill jag bara säga atl självklart ärvåra motiveringar för stöd ål motionens kläm något oUka, En motivering somutgår från det etablerade samhäUet kan inte gärna vara densamma som enmotivering som utgår från sociaUstisk synpunkt. Men låt oss inte tvista om det.Jag tyckte bara det var Utet bedrövligt atl en motion med detta i sak riktigakrav inte fick något stöd från en socialdemokrat i utskottet; därför tyckte jagatt jag borde reservera mig. Vi får väl se vem som vinner i voteringen omkontraproposition. Vinner ni skall vi naturUgtvis rösta på motionen i aUa fall. Kontrollenöver utländska investeringar i HertHOVHAMMAR (m): Debatten har väl bestyrkt att del förnärvarande inte föreligger något hot mot svensk självständighet från demultinationella företagens sida. Jag tycker emeUertid att man bör ha den härutvecklingen under observation, därför att den ligger i nivå med tiden, ochdet är klart all del finns ingenting som enbart är positivt det finns ävenvissa nackdelar. Men när man i den kommunistiska motionen säger atl ensådan här utökning av dessa företags intressen i skuUe försvåra denfackUga Kontrollen över utländska investeringar i kampen, dåförstår jag, i , inte riktigt vad Ni menar. Menar herrSvensson att de som arbetar i sådana här utländska företag har det sämre ställtän de som jobbar i svenska företag eller vad är del som egenthgen hgger ibegreppet försvåring? Jag trodde att vi hade samma avtal, oavsett om del är ettförelag som bygger på utländska intressen eller om det är ett svenskt företag.Det fordrar kanske en viss förklaring. Jag skulle också vilja fråga; Kan del vara till nackdel försysselsättningen i vårt land, som är hotad på många håll, att manexempelvis i hemtrakter nere i måhända kan ge 2 000 å 3000 människor arbetstillfällen? SkaU vi säga nej liU sådana projekt, herrSvensson, bara därför att det gäller ett multinationeUt företag? Det kunde varaintressant alt höra hur vpk ser på den saken. HerrGÖRANSSON (s); Jag skulle bara vilja säga några få ord medanledning av i inlägg. En stor skillnad som jag ser meUan den kommunistiskamotiveringen och den som vi socialdemokrater står för är att vi inte vill haett absolut förbud för vare sig etablering eller köp av svenska företag, utanvi har tvärtom sagt att del är nödvändigt med detta internationella utbyte påalla områden människor, arbetskraft, handelsutbyte osv. Vi har alltså inte enUka blågul uppfattning, vi vill inte Uka nationeUt slå fast att del är bara försvenskar som svenska företag skall vara, och det vill jag ha sagt tiUprotokoUet. Hert i (vpk): har ställt ett par frågor. Om en företagsledning sitter i eller om den sitternågonstans i , så är det ju ganska uppenbart för den som har den minstakännedom om den fackhga kampens villkor att det är lättare att öva påtryckningpå en företagsledning som sitter här än på en företagsledning som sitter iBryssel och som inte aUs är ålkomUg på samma sätt. sätt altställa frågan visar att han aldrig har sett den ur arbetarklassens synpunkt annars skuUe han ha tyckt atl hela saken var så självklar att han inte behövtstäUa frågan. Faran med de stora utländska företagen är och det är så manskall ställa frågan, - att de helt fritt kan disponera överproduktionsresurser som är av vital betydelse för sysselsättningen här ilandet, och de kan göra det utifrån ståndpunkter som inte är den svenskafolkmajoritetens och den svenska arbetarklassens, inte ens den svenskastatsmaktens. Det är där faran hgger. Del är mycket trohgt att de stora utländska koncernernakommer att betrakta som ett perifert område, ett utkantsområde, och attde med tiden kommer att ha en ökande dragning tiU stora centra i mercentralt belägna delar av . Där Ugger den stora faran, och det ärfrågan hur de kommer alt bete sig där som man skall släUa. HerrHOVHAMMAR (m); Jag tror, i , alt vi idaggar mot en internalionahsering och att vi får finna oss i atl haföretagsledningar både i och i andra städer. Huruvida detta kommer attbh liU nackdel för oss vet vi inte, men jag tror att vi måste finna oss i det. Sedan fick jag inte något svar på min fråga vad herrSvensson anser om de där 2 300 arbetstillfällena i . Kontrollen över utländska Investeringar i Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i belänkandetnr 43 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifaU liU dels utskottetshemställan, dels hemstäUan i reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 43 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit hemställan i reservationen nr 2 av herr Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Malmöbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. Utskottets motivering godkändes. Nr 66 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition med förslagtill förordning om ändring i förordningen (1922:260) om automobilskatt, m. m. Nr 68 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslagtill förordning om ändring i tulltaxeringsförordningen (1960:391) Nr 30 i anledning av Kungl, Majts proposition angående utgifterpå tiUäggsstat I tUl riksstaten för /72 i vad avser utgifterinom verksamhetsområde till kyrkUga ändamål ochinternationellt-kulturellt samarbete Nr 59 i anledning av motion angående svavelhalten ieldningsolja, m, m. Nr 69 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendeutgifter på lilläggsstat I till riksstaten för /72 i vad avseranslag inom jordbruksdepartementels verksamhetsområde Nr 28 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslagtill lag om ändring i vattenlagen (1918:523), m. m. Nr 29 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslagtiU lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), m. m., jämte motioner Nr 30 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendeutgifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för /72 i vad avseranslag under handläggning Nr 31 i anledning av Kungl, Majts proposition med förslagtill kungörelse om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 12 Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten,m. Föredrogs civilulskoltets betänkande nr 32 i anledning avKungl, Maj;ts proposition angående grunder för laxesältningen i lantmäteriverksamheten,m. m., jämte motioner. Maj:l hade i propositionen 1971:170 under åberopande av utdrag urstatsrådsprotokollet över civilärenden för föreslagitriksdagen alt godkänna de i statsrådsprotokoUet förordade grunderna förtaxesättningen och statsbidragsgivningen i lantmäteriverksamheten. I propositionen lämnades förslag till nya grunder förlaxesältningen i lantmäteriverksamheten. EnUgt förslaget skulle taxan Uksomhittills baseras på att kostnaderna för förrättnings- och uppdragsverksamheteni dess helhet skulle täckas av avgifter. Avgifterna för de enskUda förrättningarnaskulle anpassas till den nytta förrättningen medförde för fastigheten. Deltaskulle ske genom att i större utsträckning än f. n. enhetliga avgifter -sakersättningar - togs ut. Nuvarande statsbidragsgiv-ning skuUe bibehållas t.v. men anpassas tiU den nya fastighetsbildningslagstiftningen. I detta sammanhang hade behandlats motionen 1609 av herrLarsson i (fp), motionen 1610 av i m, fl, (c), motionen 1611 av i m. fl. (c), varihemställts 1. att riksdagenuttalade att den del av förrätlningskostnaden som svarade mot nyttan för detallmänna borde betalas av samhället, 2. alt riksdagenskulle avslå propositionen i vad avsåg kostnader för anhtande av gode män ochbesluta att dessa kostnader skuUe belasta anslaget Lanlmäteriet; Bidrag tillförrättnings- och uppdragsverksamhet, 3. att riksdagenuttalade atl möjhgheterna till dubbelersättning till förrättningsmän bordeundanröjas samt motionen 1612 av iNybro m. fl. (s, m), vari hemställts att vid behandhng avpropositionen 1971:170 skuUe vidta de ändringar i den framlagda propositionenangående grunder för laxesättningen i lantmäteriverksamheten m. m. somföranleddes av de i motionen redovisade synpunkterna. 1, beträffandeprincipen om fuU kostnadstäckning, m,m,, att med avslag å motionerna1971:1609 och 161 1, båda såvitt nu var i fråga, godkände vad istatsrådsprotokollet förordats, 2, beträffandefördelningen av förrättningskostnaderna all med avslag å motionen1971:1609 såvitt nu var i fråga godkände vad i StatsrådsprotokoUet förordats, 3, beträffandekostnader för gode män alt i anledning av Kungl, Majts förslag ochmed avslag å motionen 1971 :l611 såvitt nu var i fråga som sin mening gavKungl. tUl känna vad utskottet anfört, 4. beträffandesamordningen med kommunala fastighetsbildnings-myndigheter alt medavslag å motionerna 1971:1609 och 1612, den förstnämnda såvitt nu var i fråga,godkände vad i statsrådsprotokollet förordats, 5. beträffandevägförrättningsmannataxan att med bifaU till motionen 1971:1611såvitt nu var i fråga som sin mening gav Kungl. till känna vad utskottetanfört, 6. beträffandegrunderna för statsbidrag efter särskild ansökan att Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. med avslag å motionen 1971:1610 såvitt nu var i fråga godkände vadi statsrådsprotokollet förordats, 7. beträffandeprövningen av ansökningar om statsbidrag atl med avslag å motionen1971 ;1610 såvitt nu var i fråga godkände vad i statsrådsprotokollet förordats, 8. beträffandeförordade grunder för taxesättningen och statsbidragsgivningen ilantmäteriverksamheten i vad de inte behandlats under 17 att , medavslag tillika å motionen 1971:1609 i vad den inte behandlats under 1, 2 och 4,godkände vad i statsrådsprotokoUet förordats. Reservation hade avgivits av frökenLjungberg (m) samt herrar i (s), (). ()och (), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, beträffande samordningen medkommunala fastighetsbUdningsmyn-digheler alt i anledning av Kungl.Maj:ts förslag, med avslag å motionen 1971:1609 såvitt nu var i fråga, och medbifall lUl motionen 1971:1 612 som sin mening gav Kungl. till känna vadreservanterna anfört. HerrPETERSSON i (s): Till civilutskottets belänkande nr 32 ärfogad en reservation som framför allt gäller de kommunalafaslighetsbUdningsmyn-digheternas ställning i samband med den blivandetaxereformen. Som bekant resulterade förra årets beslut omfastighetsbildningsorganisalionen i atl 42 kommuner fick förmånen att behåUa dekommunala fastighets-bUdningsorganen. Detta var förvisso ett resultat av detstarka motstånd mot den föreslagna organisationen som framfördes från kommunalthåll. Mot den bakgrunden är det föreUggande förslaget en smulamärkhgt, ty så som taxekonstruktionen är utformad är ulan tvekan risken mycketstor för att den självständighet som nyssnämnda kommuner fick bhr allvarUgturholkad, och det är detta som reservanterna i främsta rummet vänder sig emot. Men man kunde inte heller bortse från attlaxekonstruktionen kunde komma att innebära en kostnadsomfördelning mellan statoch kommun, vilket i nuvarande för kommunerna pressade ekonomiska läge skuUevara en mycket allvarUg sak. På den punkten har emeUertid utskottet i sinskrivning försökt att tillmötesgå motionärerna när utskottet framhåUerföljande; "Det är enUgt utskottets mening uppenbart att den förordadereformen inte innebär en omfördelning av kostnader meUan stat och kommun.Utskottet har anledning förutsätta atl de närmare bestämmelser som skallutfärdas inte heller får en sådan effekt." Det återstår naturhgtvis altse vad denna skrivning får för effekt. Det finns ett annat avsnitt i utskottets utlåtande somkanske bör kommenteras. Det gäller laxesättningen, där det heter på följandesätt: "Dessa taxor utgår från och har genom verksamhetensutfall visat sig svara mot de självkostnader somfastighetsbildningsverksamheten visar upp för de stathga myndigheternas del. män de kommunala fastighetsbUdningsmyndigheternas arbete inom denna sektor sålunda bedrivs ivart fall med samma grad av rationalitet som de stathga myndigheternas arbete,tillgodoförs kommunen sålunda ersättning för även sina faktiska kostnader idenna del. RationaUseringsvinster tillfaller helt kommunen." Det låter förnuftigt, och för den som ej haft medverksamheten att göra måste det verka direkt tilltalande. VerkUgheten är emellertid annorlunda. Atl det förUdet årvar etl nära nog kompakt motstånd mot den då genomförda reformen, i varje faUfrån de expansiva kommunernas sida, berodde ytterst på atl den statligaorganisationen ej var effektiv. Och detta var det avgörande motivet för attstad efter stad när en expansion började inom densamma snabbt skaffade sig etteget fastighetsbildningsorgan. Det är därför trohgt alt den kommunala organisationengenom sin större effektivitet är något mer kostnadskrävande, men del har kommunernatagit i vetskap om att de tjänat på alt få sin mark snabbare exploaterad ochalt byggenskapen, som är en väsentlig faktor, flutit på ett bättre sätt. skrivning i frågan bhr grundläggande för schablonbeloppen måste deti nuläget innebära en klar förlust för kommunerna, som därigenom bokstavhgt fårbetala för att de varit framsynta. Propositionen är i många avseenden oklar när det gällerredovisningen av kostnadsbärare för de ohka aktiviteter som finns inom dettaområde. En sammanställd redovisning av kostnadsbärare för respektive verksamheterskulle underlätta och skapa ett större förtroende för det kommande samarbetetmeUan berörda sakägare, kommuner och lantmäteristyrelsen. Frågan om debitering och uppbörd är naturhgtvis också ettavsnitt som man kan sätta frågetecken för. Bhr det inte en tung och dyrbyråkratisk organisation som borde ha gått att göra både enklare och bUhgare? Låt mig så konstatera att reservanterna godtar principenom fuU kostnadstäckning och även principen om utjämning, men den bör ske undersådana former atl man inte lägger en tvångströja på de kommuner som har fåttfriheten att ha eget fastighetsbildningsväsen. vUl jag bara erinra om att vi är färdiga attskriva slutkapitlet i en stor reform, vars syfte har varit och är attskapa bärkraftiga kommuner, som skall ha förutsättningar att kunna i egen regidriva en långt gående verksamhet. Medan detta sker kommer det förslag som päför kommunerna väsentliga områden fråntar dem självbestämmanderätten. Jag harväldigt svårt att finna logiken i detta handlande. Jag ber alt med del anförda få yrka bifalltill den vid belänkande nr 32 fogade reservationen av frökenLjungberg m. fl. Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. Idetta anförande instämde herrar Schött (m) och i (s). FrökenLJUNGBERG (m): Efter i inlägg skullejag kunna fatta mig mycket kort. Jag instämmer därför först i vad han haranfört såsom motivering för den reservation som vi gemensamt slår bakom. Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. eftersomstatsrådet har älskvärdheten att vara närvarande här, måste jag fåstäUa en fråga till honom. När förslaget om en omorganisation av lantmäteri väsendetbifölls av , skedde det i stor enighet.Utskottet var enhälhgt och utskottsutlåtandet utan reservationer. Men såsomherr sade gjorde sig en stor oro gäUande framför allt från kommunallhåll. Den oron bedarrade under intryck av del förtroendeingivande sätt påvilket statsrådet bemötte den. Det talades då bl. a. om hur man idetta ärende hade försökt att hålla goda kontakter med den kommunalasidan.