prot · FU09145 · 1971-12-31 00:00:00 — länderna.Kompetensen hos dessa på fältet arbetande handläggare borde vara meUanhandelssekreterare och handelssekreterareassistent, aUtså en person som utanatt ha nått upp till de högre positionerna ändå har den teoretiska ochpraktiska bakgrund som erfordras i detta sammanhang. Därför viU jag ånyo stäUafrågan till statsrådet: man förvänta initiativ från statsrådet i denriktning som jag har angivit här? Jag är fullt medveten om att det inte ärsärskilt populärt att nu förlänga denna dryga arbetsvecka vare sig förhandelsministern eller för andra här närvarande, och jag skall försöka fattamig mycket kort. Jag vill först instämma i i Örebroanförande om problemen för de mindre och medelstora företagens marknadsföring.Jag vill sedan med tacksamhet och tillfredsstäUelse konstatera att handelsministerni sitt svar till medger att de mindre och medelstora företagen iviss mån är handikappade, bl. a. i vad gäUer marknadsföringen. Jag noterarsjälvfallet med stor tillfredsställelse detta erkännande. Handelsministern utlovar också i slutet på svaret enproposition under vårriksdagen som skaU ta hänsyn till dessa företags problem.Jag vet inte - men det kanske egentligen framgår av svaret - om de problem somavses endast gäller marknadsföringen, men helt naturUgt skuUe vi vara myckettacksamma med tanke på vad de mindre och medelstora företagen dock betyder fördet svenska näringshvet och för det svenska samhället, om handelsministern idenna proposition eUer över huvud taget i sin verksamhet i regeringen villemedverka till att man även ser över de andra handikapp och problem som demindre och medelstora företagen har i vårt land. Vi är båda två, tror jag, medvetna om att dessa företaginte har möjlighet att konkurrera på lika villkor med en delandra företag - det må vara stora företag eller kommunala och statUga företag.Det finns många punkter som jag skulle kunna anföra, men det skall jag integöra. Både handelsministern och jag hade tillfälle att höra mycket om detta närvi träffades i för någon tid sedan, och mycket av det sitter välkvar. Den organisation som jag representerar, Sverigeshantverks- och industriorganisation, har ett stort antal medlemmar ca 30 000och för den som är ute och talar i företagarkretsar står det klart att man därhyser oro för framtiden. Man vågar inte satsa, man vågar inte investera, manvågar inte låna pengar för att sätta i gång någonting eller för att utvidga,därför att man inte är säker på vad som kommer att hända. Och varför är maninte det? Först och främst hade vi nog, vilket även framkom iJönköping, varit väldigt glada och tacksamma i våra kretsar, om vi frånregeringen hade fått en klarare redogörelse för vad som har hänt med de mindreoch medelstora företagen i de länder som tillhör EEC, för att vi skulle kunnaveta vad som eventueUt kan inträffa för oss, om stäUs utanför ellerkommer med på ett eller annat sätt. Det är tyvärr inte belyst, i varje fall intetillfredsstäUande, så att det gått in hos de våra. Och det skuUe väl inte varaså svårt, tycker jag, att från dessa länder få fram hur den mindreföretagsamheten har utvecklats som det skett ett samarbete mellande oUka länderna inom EEC-området. Då det gäller marknadsföringen har vi ju några organ,bland andra företagareföreningarna, som gör värdefulla insatser. Förfortbildning, utbUdning och liknande har vi statens institut förföretagsutveckhng. Men såväl föreningarna som institutet har tydligen problem.De skulle vilja göra mera men har inte resurser för det. När statsmakterna kan satsa så mycket på en del.håll - jagtänker på och vad som händer där så tror jag att omnågon procent eller kanske bara några promiUe av detta satsades direkt påstatens eller på företagareföreningarna, såskulle det sannoUkt medverka till en avsevärd förbättring och utgöra en sporreför den mindre och medelstora företagsamheten att satsa mera på utveckUng ochpå det sättet bidra tUl ökad sysselsättning. Jag skaU inte dra hela den katalog som vi hörde iJönköping över de andra saker som gör att vi i viss mån inte har möjUghet attkonkurrera på Uka vUlkor med en del andra företag. Jag tänker t. ex. påbeskattningen av familjemedlemmar som arbetar i samma företag, att vi inte harrätt till avsättning tiU självfinansieringsfonder, att vi inte har rätt attgöra avdrag för utbildning eUer fortbildning om vi själva vill ut- ellerfortbilda oss. Det är saker som irriterar den här gruppen, som försöker görasitt bästa. Det borde inte vara oöverkomhgt för regeringen eUer i varje faU förhandelsministern, som jag har en känsla av är positivt instäUd till den härsektorn, att försöka medverka till att undanröja en del av irritationsmomenten.Jag skall inte fortsätta och trötta längre, ty handelsministern har liksom jaghört aUa dessa argument om. Jag skaU sluta med att säga att detnaturUgtvis vore önskvärt om man pä något sätt kunde få en annan inriktning påmassmedia, specieUt , när det gäller företagen och företagarensbetydelse i landet. Det är inte rohgt att gång pä gång bara fåhöra kritik. Någon nytta gör vi väl också, och det vore önskvärt att det kundekomma fram i RadioTV och andra massmedia. Tyvärr har vi fåttkänslan av att det är självklart att det är ett hedervärt yrke attdriva ett företag. Det förefaller som om det nästan skulle vara någotnödvändigt ont, och det är klart att det inte stimulerar till ökade insatser.Företagaren känner sig i varje faU som om han skötte en post som måsteförklaras, försvaras och kämpas för för att han skall få utöva sitt kall. Vad som på mig gjort ett särskUt beklämmande intryck justi detta sammanhang - det ligger inte inom handelsministerns område, det skalljag gärna erkänna, men eftersom vi kommit in på dessa mindre företag finns detkanske anledning att påtala det - det är att så många ungdomar med . k. hög skolutbildning och relativt välstånd, ofta med av oss betaldastudier, så öppet faller för den företagsfientUga propagandan. Jag tror attdet delvis beror på massmedia och kanske också på den personUga instäUningenhos allmänheten, hos föräldrar, hos aha, men vi måste samverka tiU att få bortdet om vi skaU få den enskilde företagaren att satsa helt. Ang. åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag Ang. åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag Detta var några reflexioner kring dessafrågor. Jag vet att tiden är långt framskriden, och jag skall inte fortsättalängre. Men jag hoppas att handelsministern tänker på de mindre företagensproblem och försöker medverka till att man eliminerar några av dessakonkurrenshämmande villkor som enhgt vår uppfattning inte är rättvisa mot demindre och medelstora företagen. När det gäller de mindre och medelstoraföretagens problem på exportmarknaden tycks i och jag isak vara rörande ense. Det finns ingen anledning för mig att fakta vidare medhonom. Jag förstår att det skulle vara utomordenthgt intressantför att nu få reda på vad som kommer att stå i statsverkspropositioneneller i andra kommande propositioner. Men har också varittUlräckligt länge i för att veta att en sådan nyfikenhet inte lönarsig, framför aUt inte , en månad före framläggandet avstatsverkspropositionen. Där är det bara att konstatera att fårvänta och se. vidgade väsentligt ramen för debatten ochsvävade ut över ganska vida vatten. Låt mig bara säga att det är regeringensärhga uppsåt och övertygelse att vi måste bedriva en sådan ekonomisk pohtik attaUa företagsformer kan existera och drivas i detta land. Vi betraktarföretagandet som ett fullt hederligt inte bara nödvändigt utan också fullthederligt sätt att förtjäna sitt uppehälle på. HerrANDERSSON i (fp): Nog borde statsrådet hålla mig räkning för attjag inte ställt mig upp och sagt: Vad avser statsrådet att skriva i sinproposition till ? Men det är ju så i detta hus, att arbetsbelastningen ävenför statsrådet är mycket stor. När man ställer en fråga kan man räknamed att man får svaret ungefär när statsverkspropositionen är nästan färdigskriven.Man kan inte räkna med det, men det har blivit så i detta fall. Självklart ärjag medveten om att vi bara har kvar, och sedan kommer vi tillbaka ijanuari, och då får jag väl se vad statsrådet skrivit och återkomma i motionsformi i dessa frågor. Orsaken tiU att jag var speciellt intresserad av att få enredovisning om de nordiska länderna och den allmänna poUcy vi skall ha när detgäller att bedriva vår export på , och är ju att det finnsspeciella svårigheter. Skall man introducera varor i utgör den sphttrademarknadsbilden tUlsammans med landets topografi ett problem. En representantarbetar ofta bara inom en region. I har man visserhgen det mesta knutettill , men en mängd störte och mindre företag ligger runt om i landetoch man når inte aUa dessa. Jag nämnde i mitt första anförande vårt tidigare kraftigaexportöverskott på dessa länder. Detta börjar nu jämna ut sig. Jag skallundvika att dra siffrorna, för dem har statsrådet själv. Det finns emellertidaU anledning att nu se över vår representation på den kommersieUa sidan antingenpå våra ambassader eller på annat sätt, t. ex. med representanter 145 förexportråden i de oUka länderna så att vi får en hyggUg bemanning på minstsamma sätt som har i , och . Överläggningen var härmed slutad. Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr Lorentzons (vpk) framställda interpeUation, nr 179, ochanförde: har frågat mig om regeringenhar för avsikt att avveckla prisregleringen och hur jag bedömer den väntadeprisutveckUngen och behovet av en fortsatt, eventueUt skärpt, tUlämp-ning avprisregleringslagen. När aUmänna prisregleringslagen sattes i kraft ochprisstopp infördes förutsattes att denna åtgärd endast skuUe varatemporär. Avsikten var således inte att återinföra en mera permanentprisreglering av det slag som tillämpades under det senaste världskriget ochåren därefter. När det aUmänna prisstoppet tillämpats undantogs ocksåefter hand åtskilUga varugrupper och tjänster. Prisstoppet har emellertidbehålUts för sådana områden som är särskilt viktiga för hushållen. Regeringen avser inte att föreslå förlängning avtiUämpningstiden för prisregleringslagen, som utgår . Huvudmotivetför denna ståndpunkt är att regeringen inte anser en permanent prisregleringvara en effektiv metod att åstadkomma stabiUtet och balans i samhäUs-ekonomin.Som konstaterats i flera sammanhang kan en långvarig prisreglering medförasnedvridningar av produktion och distribution, som det är svårt attundvika prisstegringar i ett samhäUe som eftersträvar full sysselsättning ochsoUdarisk lönepoUtik. I sammanhanget bör också erinras om vårt lands starkaberoende av konjunkturerna i omvärlden. Prisreglering bör tillgripas baratemporärt i specieUa situationer och får ses som ett komplement till finans-och penningpoUtiska åtgärder. ÅtskilUga länder har under de senaste årenförfarit på motsvarande sätt. Sålunda har prisstopp tiUämpats under begränsadtid i , , och förenta stater. Andra länderhar tillgripit prisreglerande åtgärder av annat slag. Erfarenheterna visar å andra sidan,att ett relativt kortvarigt prisstopp kan ha gynnsamma effekter. Från oktober1970 tiU juU 1971 låg konsumentprisindex i stort sett stUla, om man bortserfrån effekten av höjningen av mervärdeskatten. Genom att de avtaladehöjningarna av jordbrukspriser och löner i viss utsträckning tiUåtits slåigenom i prisbUdningen steg konsumentpriserna därefter fram tiUoktober. Bortsett från effekten av förändringar av indirekta skatter kankonsumentpriserna väntas stiga med under hela år 1971.Motsvarande ökningstal för var . Med tanke på det starka trycket från den internationellaprisstegringen och kostnadsutveckhngen i det svenska näringshvet är det i höggrad troUgt attvi skulle ha fått en mindre reaUöneökning, om inte prisstoppetförelegat. Men det är också klart, att kostnadsstegringar som inte kankompenseras av produktivitetsförbättringar förr eUer senare måste täckas genomprishöjningar. Ett oviUkorUgt prisstopp skulle innebära att bl. a. de somsysselsätts inom handeln och jordbruket inte skulle kunna räkna med ökadeinkomster. Jämfört med är läget avsevärt mindreinflationis-tiskt. Den internationeUa konjunkturbUden är något spUttrad, men iflera länder föreUgger en utpräglad lågkonjunktur. Mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter finns detdock skäl att noga följa utveckUngen på oUka områden och att vidmakthålla enhög handungsberedskap, som möjliggör ett snabbt ingripande om tendenser till eninflationistisk utveckUng på nytt skuUe uppstå. Regeringen kommer därför att gepris- och kartellnämnden i uppdrag att med särskild uppmärksamhet övervakautveckUngen av priser och marginaler inom produktion och handel. Detta skerredan nu på områden som tidigare undantagits från prisstoppet. Det skall därvidåUgga nämnden att håUa såväl regeringen som aUmänheten underrättad omutveckhngen i dessa avseenden och att, om behov uppstår, föreslå lämpUgaåtgärder. För att staten skall kunna ingripa med tilhäckUgeffektivitet och skyndsamhet bör allmänna prisregleringslagen ses över. ex. finnas behov av att sätta lagen i tillämpning och införa prisreglerandeåtgärder på ett begränsat varu- eller tjänsteområde utan att, såsom lagen nuuttrycker det, betydande fara förehgger för allvarUg stegring av det aUmännaprisläget i riket. Jag avser sålunda att låta utreda prisregleringslagstiftningen. HerrLORENTZON (vpk): Först vill jag tacka handelsministern försvaret på min interpeUation. Den första frågan är direkt besvarad. Regeringenkommer att upphäva prisstoppet fr. o. m, , även om det påsenare tid fungerat endast undantagsvis. Handelsministern bekräftar attprisstoppet, innan de många undantagen gjordes, fungerade rätt effektivt ochatt en påtaghg uppbromsning av priserna blev följden, ja, att priserna i stortsett låg stiUa om man bortser från höjningen av mervärdeskatten. Men undan förundan som undantagen gjorts från prisstoppet har också konsumentprisernastigit. Handelsministern erkänner även att om inte prisstoppet förelegat skuUeutveckhngen ha blivit ännu kännbarare för reaUönerna. Att nu meddela att prisstoppet kommer att upphöra mensamtidigt avisera att regeringen tänker låta utredaprisregleringslagstiftningen, det gör i varje faU på mig ett rätt underUgtintryck. Det kan innebära i en del fall kraftigt tilltagnakonsumentprisstegringar. Inom vissa branscher kan man ta meddelandet om dennautredning till intäkt för att höja priserna medan tid är. Då prisstoppet är upphävt har ju pris- och karteUnämndeninga egentUga möjligheter tiU ingripanden, utan kan bara konstatera de prisökningar som förekommer. Det hjälper föga om regeringen, som handelsministern säger i sitt svar , "kommer att ge pris- och karteUnämndeni uppdrag att med särskUd uppmärksamhet övervaka utveckhngen av priser ochmarginaler inom produktion och handel". Den trösten är föga eller ingetvärd för landets konsumenter. TiUåt mig, fru talman, att få delge kammaren innehåUet iett brev från statens pris- och karteUnämnd, sänt som svar till en klagandekonsument. Brevet visar hur nämnden själv ser på sin uppgift och sinamöjUgheter att ingripa då prisstoppet inte är i kraft. Kort innan prisstoppet trädde i kraft behagadeen tvättfirma att höja sina priser med . För en viss viktvittvätt hade tidigare betalats . Plötshgt, föreprisstoppet, måste kunden betala för samma vikt vittvätt. Frågan ärom man inte på den här firman misstänkte att prisstopp skuUe komma, varför manansåg det vara förmånUgast för firman att omgående krafrigt höja priserna. Förvarför detta snabba handlande innan prisstoppet kom i detta fallöver 75 procents prisökning? "Vem vet hur länge detta prisstopp kommer attvara i kraft? ' så resonerade man tydligen. Vid prisökningen gick man tillväga på så sätt att man inte endast höjde kUopriset, utan firman ladeytterligare ett pris tUl det förutvarande kilopriset, nämhgen styckepris. Förnäsdukar exempelvis måste kunderna efter prisökningen betala ytterUgare 50 öreper styck. När prisstoppet inte fungerar kan dyUkt inträffa. Kunden klagade hos pris- och karteUnämnden, och det ärsvarsbrevet från nämnden jag här skuUe vilja delge. Jag skaU av tidsskäl inteläsa hela brevet, men där står bl. a. följande: "Av Edert brev framgår att den tvättfirma Ni anUtarkort före aUmänna prisstoppets införande höjde sina priser dels per kilo och dels för vissa plagg. Enär prishöjningarna företogs innan prisstoppet trädde i kraft, har nämnden ingen laglig möjUghet att ingripa och företaga sådana åtgärder som t. ex. att föreskriva en prissänkning. Före prisstoppet var nämndens verksamhet i huvudsak av prisutredande natur, ." Vidare står i brevet: "Förslagsvis skulle man kunnaråda Eder att hos andra tvättfirmor, som passar Eder med hänsyn tiU läge o. d.efterhöra om någon möjligtvis ställer sig prismässigt fördelaktigare än denfirma, som anhtas." Den rekommendationen ger statens pris- och karteUnämnd.Här konstaterar nämnden alltså att man inte har laga möjhgheter att ingripa tiUförmån för -en prissänkning. Det rådde ju inget prisstopp då de prisökningardet här är fråga om trädde i kraft. Vidare konstateras att nämndens verksamheti huvudsak endast är av prisutredande natur. Det mest kosthga i pris- och karteUnämndens svarsbrev tiUifrågavarande kund är rekommendationen att besöka andra tvättfirmor och därefterhöra om någon möjUgtvis stäUer sig prismässigt fördelaktigare än den firmasom han hade använt. Så enkelt kommer pris- och karteUnämnden undan när ingetprisstopp är rådande, som om man inte på denna nämnd mycket väl vet att enfirma som höjer sina priser med - om den vore ensam omprishöjningen självklart vore tvingad att upphöra med sinverksamhet. Det vet nämnden, och ändå gör man denna rekommendation. Man ärgivetvis inom de ohka branscherna överens om dyUka prishöjningar.Någon egentlig konkurrens råder inte. Pris- och karteUnämndens uppgift är endast avprisutredande natur, man konstaterar prisökningarna. Men det kan ju varjehusmor göra. Det behövs det ingen pris- och kartellnämnd till för att göra. Att därför handelsministern i sitt svar här sätterså stor ht tUl denna nämnds arbete, efter att prisstoppet har upphört, förvånarmig storhgen. Handelsministern säger på några stäUen i sitt svar attbortsett från förändringarna av de indirekta skatterna har konsumentprisernastigit så och så mycket eller väntas stiga så och så mycket. Jag förstår mycketväl att handelsministern gärna vill bortse från mervärdeskatten och hur denslår igenom i de allt högre konsumentpriserna. Men den kan inte konsumenternabortse från. En husmor som är ute och handlar kan inte se bort ifrån de ökadekostnader som mervärdeskatten innebär - hon måste betala dem. De får betaladenna dyra pålaga, som slår aUt högre på priserna ju mer dessa stiger. Det kanberäknas att med de prisstegringar som skett har staten i extramervärdeskatt tagit in ytterUgare . Vårt land är nu innei något som kan betecknas som en priskarusell. Det är därför oroväckande att regeringen nu är beredd attfrån och med årsslutet upphäva prisstoppet. Vad konsumenterna hade varit ibehov av var i stället en fortsatt och därtill skärpt tillämpning avprisregleringslagen. ställer handelsministern i utsikt att regeringen skallge pris- och karteUnämnden i uppdrag att "med särskild uppmärksamhetövervaka UtveckUngen av priser och marginaler inom produktion och handel".Att medlen för sådan övervakning inte är tiUfredsstäUande har jag redanpåvisat. Det är bra att tycks ha samma åsikt i det avseendet. Men är det ändå inte bakvänt att innan en sådan översynföretagits upphäva prisregleringslagen? Vad bUr följden? Efter den 1 januarikommer startskottet för prisstegringarna det kan vi nog allesammans varaöverens om. Regeringen har då avhänt sig möjhgheterna att ingripa motprisstoppets upphävande. Om prisstegringarna blir stora och omfattande kan regeringenånyo besluta om prisstopp jag betonar kan. Men det sannohkaste är ju attregeringen ser till sin prestige och inte gör detta i brådrasket. Prisskruveneller priskarusellen får fortsätta. När det gått för långt har regeringen enprisregleringslag om vUken regeringen anser att behov föreUgger att företa enöversyn. Jag ansersålunda skäl föreUgga att tiU statsrådet stäUa följande frågor: För det första: Vore det inte tryggare ur konsumentemasoch aUmänhetens synpunkt att först sörja för ett avlägsnande av bristerna iprisregleringslagen innan ett upphävande av prisstoppet proklameras? För det andra: Har inte erfarenheterna visat att oskäUgaeller, om man så vUl, orimUga prissättningar förekommer, och borde då interesurser skapas för att kunna ingripa i prissänkande riktning? Borde inte denöversyn som är avsedd att företas även ta upp denna sida av problematiken? Jag är inte säker på att har tolkat innebörden av översyn av lagen. Om tror attden kommer att gäUa pris- och kartellnämndens verksamhet tar han fel. Vad viavser med denna översyn är regeringens möjhgheter att ingripa. Pris- och karteUnämndenhar som myndighet alltid möjlighet att hos regeringen slå larm, om den skulleanse att en sådan allmän utveckUng av prisläget håller på att inträffa attprisreglerande åtgärder skulle vara befogade. Det är läget . Den förändring som vi anser att manbör överväga är om samma ingripande skuUe kunna göras även när det är fråga ominflationistiska tendenser på mera begränsade områden det skaU alltså intebehöva gäUa det aUmänna prisläget. Därför är pris- och karteUnämndensmöjhgheter att ingripa, att över huvud taget påverka utveckhngen, de som de äroch de kommer att bestå även efter . Det är sedan egenthgen frågaom regeringens möjhgheter att på grundval av en lagstiftning få riksdagensgodkännande för prisreglerande åtgärder det är den saken som översynen skullekomma att avse. På andra fråga kan jag svara attmöjhgheten att sätta ner rådande priser finns enUgt den existerandelagstiftningen. Man kan nämUgen fastställa högstpriser, som det heter, vUketbetyder att man kan fastställa ett högstpris som är lägre än de faktiska prisersom råder på marknaden. I det avseendet behövs alltså ingen förändring avlagstiftningen. HerrLORENTZON (vpk): Jag kan ju inte tolka handelsministerns svarpå annat sätt än det är skrivet. När det sedan finns möjhgheter att förklara högstpriser,så är det ju bara egendomUgt att man inte gör det. Jag har här ett urkhpp urArbetet för , där det heter: "Efternyår upphör prisstoppet. Dyrare köpa bil! Det bhr ännu dyrare att köpa bil . Då upphörprisstoppet på bilar, och redan nu vet man om att bilarna kommer att kosta åtskiUigtmer, efter . Man kan kaUt räkna med att en bil som i dagkostar kommer att öka med ca i inköpspris. På densumman läggs också moms. För bilhandeln är detta inget rohgt att informera om.Men det finns en hten tröst i sammanhanget man väntar ett våldsamt uppsvingi försäljningen ." Bara detta att prisstoppet sätter in göralltså att bilfirmorna genast är på det klara med att de kommer att höja prisetpå en 20 000-kronorsbil med . Och pä detta skall sedan staten hasin moms. Det finns en rad exempel som visar att man i sä fall intetillämpar lagen alls, herr handelsminister! I remissdebatten gjorde jag ett inlägg som gälldedessa frågor. Jag skaU inte nu ta upp den debatten igen men viU ändå säga attjag då erinrade om att det finns en kartell med egen ombudsman, elspiskartellen,som upprätthåUer gemensamma priser. En kommun ute i landet hade tiUnäringsfrihetsombudsmannen anmält ett ärende som rörde priset på elspisar, menNO gjorde ingenting åt saken förrän det hade gått flera åt. Då anmälde hanärendet tiU marknadsrådet. Sedan tog han dock tiUbaka anmälan igen och sade idet sammanhanget följande, som jag tycker är mycket underhgt. Jag skaU citeradirekt ur skrivelse till undertecknad i anledningav mitt debattinlägg : "Alla dessa faktorer sammantagnagjorde att jag ansåg mig böra tillmötesgå fabrikanternas önskemål om en mjukövergång för att inte skapa onödiga sysselsättningssvårigheter för dem som äranställda i spisfabrikema." När har NO fått direktiv att slå vakt om sysselsättningenför de anställda här i landet? Det är väl inte hans uppgift!