prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av herr förste vicetalmannen. § 1 Justerades protokollet för den 10 Innevarande månad. § 2 Ang. förhandlingarna mellan och EEC Herr handelsministern erhöUordet för att besvara () I kammarens protokoU för den 11november Intagna fråga, nr 367, till herr statsministern, och anförde: har frågat statsministern om hanavseratt skyndsamt Informera om läget I förhandlingar medEEC och därigenom bereda möjlighet till debatt. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Hen (): Jag föher statsrådets exempel. Överläggningen var härmed slutad. Ang. förhandlingarna mellan och EEC Ang. den judiska minoritetens behandling i § 3 Ang. den judiska minoritetens behandling i Herr utrikesministern ordet för att besvara () I kammarens protokoU för den 5november intagna fråga, nr 353, och anförde: har frågat vad den svenskaregeringens uppfattning är om den judiska minoritetens behandling I ochvilka åtgärder regeringen tänker vidta för att påtala diskrimineringen. Regeringen föher utvecklingen med uppmärksamhet. Den ärmedveten om svårigheten I de syriska judarnas situation och hyser medkänsla medpersoner och grupper som drabbas av diskriminering och rättsövergrepp. Möjhgheterna för regeringen att vidta åtgärder för attförbättra den berörda folkgrappens situation är starkt begränsade. Vi prövar emellertid de möjligheter som kan finnas i dettasammanhang. Ett viktigt Inslag i antisemitismens historia har varitatt angripa judar eller diskriminera judar för att på det viset vända Intresset Ang. den judiska minoritetens behandling i bort frånandra frågor. Judarna har varit syndabockar för totalitärapartiers missnöje och för totalitära regimers misslyckanden. Därför är det I och för sig inte förbluffande att judarnaI arabländerna lever I ständig skräck och under systematiskt förtryck. Deregeringar I som proklamerar krig mot men sedan förlorarkriget när del bryter ut behöver några att skylla på och hämnas på. Och såskärper de propagandan och terrorn mot de små, kvarvarande judiskaminoriteterna. Det är vad som just nu händer I . Drygt 4 000 Judartvingas leva kvar där I några städer, främst I . De är förbjudna attlämna landet. De får Inte gå mer än från sin bostad. De anstäUsinte i statlig tiänst och avskedas också på andra områden. De har Inte längrerätt till telefon. De kan Inte få körkort. I staden lär de nu underett utegångsförbud som sätter In på kväUen. Ofta har de Inte rättatt sälja sin egendom ofta blir den I stället konfiskerad och ges tUlpalestinska gerUlamän. På massor av sätt bUr de trakasserade och lever Ikänslan av en ständig rättslöshet. De som bryter mot dessa regler, eller harsläktingar som gör det, kan när som helst fängslas och torteras. Regeringarna i har kommit och gått. Där by ter manstyresmän med våld och kupp. Det gäller att vinna Baath-partlet och militärernaoch sedan sitta eUer ett par I regeringsbyggnaderna - Innan nästagrupp av makthavare tvingar sig in. Men oavsett vem som varit president har krigspolitiken varit den dominerande. Fred, förhandlingar ocherkännande av är otänkbara det vore svek och svaghet, säger man. OchSyrien vägrar ju t. o. m. att ta emot FN-medlaren . Krig mot är alltså den målsättning som Syrienständigt slagit fast som sin politik utåt. Inåt skärper de nu diskrimineringenav sin judiska minoritet. Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga.Det är utmärkt att han slår fast vårt medlidande med de syriska judarna. Visst kan det vara svårt att påverka . Men vi kan göranågot med klara uttalanden, framställningar I och Inlägg t. ex. nu Ihöst i tredje kommittén i . Här vore jag tacksam för enkomplettering av svaret. Vilka åtgärder, , genom diplomatiskakanaler och genom Inlägg I FN, tänker den vidta för attuttrycka sin protest mot antisemitismen I och sitt stöd för judarna där? I detta anförande Instämde (). fråga gäller den judiskaminoritetens ställning I , men huvuddelen av grunden om konflikten I . Detta belyser rätt väl detförhåUandet att diskussionen av dessa frågor mycket lätt övergår tUl att gäUaden politiska situationen och krisen I . Jag tänker Inte gå Inpå det spörsmålet, och jag har ett alldeles särskUt skäl för att Inte ta uppdenna del av . Den fråga som det konkret gäller är 4 000 människors öde ISyrien, och frågar vad regeringen kan göra för dessa. Jag tror attdet är mycket viktigt att vi i denna fråga, liksom I andra liknande frågor, görklart för oss att vi om vi är Intresserade av att nå resultat och då menarJag resultat som verkligen berör de människor det är fråga om - är tvungna attväha medel, om vilka vi I varje fall kan ha någon förhoppning att de leder tillresultat. Ett sätt att gå till väga, som definitivt inte leder tUlresultat, är att tUlgripa en sådan typ av aktioner, som vi vet kommer att stötapå en nationalstats prestige, som uppfattas som en politisk aktion och somkanske inte bara är utan hjälpverkan utan också ytterligare försvårarsituationen för de människor det gäller. Om man primärt är Intresserad av attnå resultat, är man hänvisad tUl vad som i andra sammanhang Utet föraktfulltkallas för den tysta diplomatin. Om Jag får hänvisa till en person, vUkens politiska ochmoraliska auktoritet jag sätter t. o. m. något högre än , nämligenU Thant, kan det vara av Intresse att veta att det är så U Thant har handlatnär det gällt att hjälpa judarna I . Han har gjort det genomdiskreta bilaterala kontakter och har den vägen nått Icke obetydhga resultat.Att Jag nämner detta kan kanske uppfattas som om den diplomatin Inte längre ärtyst, men jag gör det därför att U Thant själv har berättat om detta I ettoffentligt anförande I . Även de egyptiska judarnas problem löstes genom samma typav Intervention, framför aUt under ledning av men även Sverigemedverkade. Det är också det sätt vi kommer att använda när det gäUer denJudiska minoriteten I , och vi har redan tagit upp frågan på diplomatiskväg. Ang. den judiska minoritetens behandling i Det är alldeles riktigt att ungefär en tredjedel av mittInlägg handlade om konflikten mellan och arabstaterna I MellerstaÖstern, Det var nödvändigt, eftersom konfhkten har ett direkt samband medbehandlingen av judarna i och i andra . Sambandet är Ju t, ex,bevisat av vad som hänt den judiska minoriteten efter sexdagarskrlget. Man kanInte blunda för detta samband, och därför tog jag upp det. Det är bra att bedriva en "tyst diplomati" närden är verkningsfuU och Jag tycker också att det är bra att man tydligen hargjort en framställning I . Det var den preciseringen jag vUle få fram,och jag tackar utrikesministern för den. Men den utesluter naturligtvis Inteatt man också bedriver opinionsbildning. Jag vUl hänvisa till tidningenArbetets ledare . Där skriver man så här: "Ett successivt folkmord håller på att äga rum iSyrien. Det har utvecklats I relativ obemärkthet från världsoplnlonens sida.Det är högt att denna mobiliserades, så att stopp äntligen sattes fördenna terror." Låt oss då göra, många av oss, som tidningen ; försöka mobilisera opinionen i våra egna länder mot judeförföljelserna ISyrien. Då har naturligtvis regeringen ett stort ansvar att säga Ifrån Ibestämda ordalag,och del har delvis gjort här . Det är då också viktigt attbeskriva vad som Just nu händer Judarna i . De vittnesmål som omvärldenfått gör det Ju tydligt att arresterade Judar I behandlas medden yttersta brutalitet och att brutaliteten skärps. Det förekommer tortyr avolika slag, utpressning mot släktingar och så nedbrytande metoder att de somfått lämna syriska fängelser aldrig tUlfrisknar. I tredje kommittén i skall man Inomkort diskutera "mänskliga rättigheter under väpnade konflikter". Dåkommer säkert många frågor upp, och då är det också fullt rimligt attprotestera mot det sätt på vilket Judiska minoriteter I arabländerna behandlassom ett led I konflikten med . Jag hoppas I så fall att kommeratl ta del I en sådan protest. För vad vi ser i är ännu ett uttryck förantisemitisk vidskepelse. Att hetsa mot en judisk minoritet för att fåbefolkningen att glömma regimens misslyckanden är den klassiska tekniken. Denskall vi avslöja, och den skall vi fördöma. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang, utbyggnad av ordet för att besvara () I kammarensprotokoll för Intagna fråga, nr 298, till herr statsministern,och anförde: har frågatstatsministern om regeringen har planer på en utbyggnad av . Fråganhar överiämnats tUl mig för besvarande. Svaret ärnej, några sädana planer föreligger Inte. Jag ber att få tacka Industriministern försvaret. Jag ställde min fråga statsministern. Det tyngst vägande skälet fördet var att en omprövning av Vindelälvsbeslutet måste betraktas som enförtroendefråga och en fråga om människors tillit till ett regeringsbeslut. Jag tror alt regeringen känner till att människorna IVindelälvsområdet är mycket besvikna, därför att de upplever att givnautfästelser Inte Infriats. Om man I Vindelälvsområdet därav drar slutsatsen -eUer på grund av arbetslösheten I sin förtvivlan hoppas på - attregeringsbeslutet Inte är definitivt, är det förståeligt om en omprövningaktualiseras från Vindelälvsområdet. Det skuUe emeUertid Innebära en ny, kanskelångvang strid med fortsatt handllngsförlamnlng hos kommuner, företag ochenskilda. Området har sargats och plågats av detta ett tiotal årföre regeringsbeslutet. En upprepning av den striden och ovissheten gagnarenligt min mening inte denna bygd. Ett klart besked är därför välgörande, I allsynnerhet som regeringen, vilket Jag förstår av svaret, står fast vid beslutet. Jag har tidigare uttryckt situationen så, attVindelådalen för sin del Inte har råd att bevara älven outbyggd, medan svenskafolket möjligen kan ha råd med det. Alltså endera utbyggnad - ellerkompensation, om älven skall bevaras för hela folkets skull, och det är Judetta man har gjort. Regeringen har enligt min mening minst samma ansvar förersättnings-sysselsättning I fallet som I fallet Stekenjokk. I bådafallen gäller det projekterade stathga objekt, som skrinlades genom regeringsbeslut.Jag kan Inte finna att regeringen har mindre ansvar för de negativakonsekvenserna av sitt beslut för sysselsättningen i Vindelälvsområdet än IStekenjokk. Jag hoppas att Industriministern delar denna min mening, och detskulle ha varit värdefullt om Industriministern kunnat göra ett klartpositivt uttalande I det avseendet. Ang. statliga företags aktieinnehav i privata storföretag I fråga om sysselsättnlngsåtgärder har det Isärskild ordning stäUts InterpeUationer tlU Inrikesministern. Han har ocksåsvarat och redogjort för de lokahseringspohtiska och andra Insatser som gjortsI . Hen (c): Jag hade tyvärr Inte tillfälle att vara medhär I , när den frågan diskuterades. Eftersom förreIndustriministern, som är här i kammaren, på en direkt frågauttalade att han Inte säg någon principiell skillnad mellan fallet Vindelådalenoch fallet Stekenjokk, så hade det varit av Intresse att höra den nuvarandeIndustriministerns syn på den frågan och varför Inte regeringen - I vatie fallenligt vad som kommit till synes - handlat hka energiskt I fallet Vindelådalensom i fallet Stekenjokk. Jag har svarat på den fråga som har ställt. I frägedebatterna är detta det avgörande och detviktigaste. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. statliga företags aktiemnehav i privatastorföretag ordet för att besvara fra (vpk) I kammarens protokoll för den4 november intagna fråga, nr 352, och anförde: har frågat mig hur jag ser påstatliga företags aktieinnehav I privata storföretag. Min principiella Inställning är att statliga företag skallkunna Inneha aktier I privatägda företag, såväl större som mindre, om dettaInnehav ligger I linje med det statliga företagets normala verksamhet eller i övrigtkan tjäna ett allmänt näringspolitiskt Intresse. Ett exempel på ett sådantaktieinnehav är att äger aktier I bruks AB. 1* protokoU 1971. Ang. restaurering av hamnen i i kommun FruMARKLUND (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Den har i hög grad föranletts av uppgifter om att genom ett dotterbolag.Bergverks AB , köpt upp minst 100 000 aktier I . Jag tyckte frågan var så mycket mer angelägen somLKAB-chefen enligt tidningsuppgift sagt att varken känt tUl det här köpet. Jag har självklart reagerat redan mot företeelsen somsådan I motsats tUl statsrådet kan jag Inte tycka att det är rätt att ettstatligt företag genom aktieköp förstärker ett privatkapitalistiskt företag ochdärigenom går In I ett slags Intressegemenskap med ett sådant. Därutöver harJag som norrbottning funnit det stötande med denna omfördelning av kapital frånövre tUl sydligare delar av landet. och Inte minstmalmfälten har ju som statsrådet säkert vet stora problem I IndustrieUtavseende, och jag menar att kapitalet därför behövs där. Det statliga företagetLKAB borde alltså enligt min mening utveckla sin egen produktlon, ökaInsatserna I prospekteringsarbetet och gå In I andra projekt som skulle gesysselsättning åt fler människor I malmfälten samt därigenom ge orterna där bättreutvecklingsmöjligheter. Det är ju ändå I de regionerna gör sina vinster. Jag kan inte finna att köp av aktier I detta fallrimmar med vad statsrådet I sitt svar säger bör vara förutsättningen för attstatliga företag skall få Inköpa aktier I privatägda företag. Detta köp kanInte, anser Jag, falla inom ramen för normala verksamhet. Det kan Inteheller tiäna ett allmänt näringspolitiskt Intresse, I varje fall Inte ettnorrländskt näringspolitiskt intresse. Eftersom jag vet att inom någon tid kommer att fåsvar på en Interpellation som också tar upp den här frågan om ett stortföretags ansvar för den ort där man har huvuddelen av sin verksamhet, vill jagför dagen nöja mig med dessa korta kommentarer tUl statsrådets svar. Det blirsäkert tUlfälle att utförligare gå In på de här spörsmålen I den väntadeinterpeUationsdebatten. Jag tackarän en gång för svaret. Jag skall Inte heller ta upp någon längredebatt . VI får kanske tillfäUe att återkomma. Men det kan vara så, fruMarklund, att även ett statligt företag har ett tUlfälligt llkvldltetsöverskottsom det önskar placera kortsiktigt, och jag skuhe tro att detta varit avgörandeI detta faU. Överläggningen var härmed slutad. §6 Ang. restaurering av hamnen i i kommun, m.m. erhöU ordet för att I ett sammanhang besvara dels () I kammarensprotokoll för den 10november Intagna fråga, nr 358, dels hen ÖhvaUs (fp) I kammarens protokoU förden Intagna fråga, nr 359, herr kommunikationsministern, ochanförde: har frågat mig om jag har föravsikt att vidtaga några åtgärder som kan trygga fortsatt utskeppning iKarlsborg I nuvarande omfattning. har frågat chefen förkommunikationsdepartementet om han är beredd undersöka möjligheterna attrestaurera hamnen I , , i syfte att därigenom trygga utvecklingoch sysselsättning I nordöstra , Denna fråga har överlämnats till migför besvarande. Jag utgår Ifrån att herrar Stridsman och ÖhvaU med sinafrågor avser ASSLs fattade beslut att under vissa förutsättningaranvända Piteås uthamn, Haraholmen, som centralhamn för utskeppning av gods frånLövholmen och av gods från under vinterstängningen. Denna åtgärd, somav anses såväl ekonomiskt som distributions-tekniskt nödvändig. Innebäralltså Inte att all skeppnlng från upphör. överväger att Inomramen för sitt transportsystem fortsätta skeppnlngarna från under dentid då hamnen är öppen. Detta förutsätter dock att vissa arbeten utförs I hamnenoch I Infartsleden utan kostnad för , då detta främst har ansetts vara enkommunal uppgift. Eftersom omfattningen av dessa arbeten ännu inte är känd ocheftersom det inte heller är känt I vUken mån den beslutade åtgärden kommer attpåverka den hittillsvarande utskeppningen från kan jag för dagen intesäga om det kommer att behövas åtgärder från det allmännas sida. Självfallet ärjag beredd att medverka till att försöka lösa eventuellt uppkommandesysselsättningsproblem I . Ang. restaurering av hamnen i i kommun HenSTRIDSMAN (c); Jag ber först att få tacka industriministernför svaret på min enkla fråga. För undvikande av eventuella missförstånd i denna frågavUl jag ha sagt att det var ett för länets vidkommande bra och glädjande beslutsom tog när man gick in för att Piteås uthamn, Haraholmen,skulle bil centralhamn för ASSLs utskeppning. VI har varit rädda för attutskeppningen skulle ske från hamnar utanför länet. I centralhamnsfrågan har sålunda positiva besked lämnats.Däremot har oklarhet rått om hur det blir med den fortsatta utskeppningen iKarlsborg. Ovissheten har skapat en förklarlig oro I hela östra viss del skingrades ovissheten genom att lovade att undervissa förutsättningar fortsätta utskeppningen frän -jag tänker då påkravet att farleden måste fördjupas och kajen förbättras. I det sammanhangethar givetvis kostnadsaspekten kommit in. har sagt inte får belastas med extra kostnader; någon annan måste I så fall tapå sig den delen. säger svaret att det kan bilkommunens uppgift att svara för den kostnaden - jag fattar svaret på detsättet. lovar statsrådet att pröva den här frågan, om ytteriigareåtgärder behövs från det allmännas sida. Jag tolkar det så att utskeppningenkommer att Ang. restaurering av hamnen i i kommun uppehåUasI nuvarande omfattning från . Men jag vill ta In en annan aspekt I detta sammanhang. Närriksdagen 1969 tog propositionen 121 och bildade förvaltnlngsbolaget sades detI riksdagsbeslutet att om statsmakterna önskar att företag I Statsföretagsgruppenskall engagera sig I projekt som är dikterade av lokaliserings- ocharbetsmarknadspolltlska hänsyn har Statsföretag skyldighet att lämna offert somanger de merkostnader eller andra villkor som bör regleras I särskild ordningoch genom beslut I pohtiskt ansvariga Instanser. Jag ser detta medutskeppningen från som en typisk lokaliserings- ocharbetsmarknadspolitisk fråga, och jag vill ställa föhdfrågan till Industriministern:Har industriministern över huvud taget övervägt detta med offertsystemet somslogs fast I riksdagsbeslutet ? Hen ÖHVALL (fp): Herr talman!Också jag vill tacka för svaret på min fråga. Det förhållandet att jag ställde frågan tillkommunikationsministern men har fått svaret av Industriministern tycker jagåskådliggör något av den problematik som frågan handlar om. En försämring avkommunikationerna I en bygd som kämpar med stora sysselsättningsproblem får enförödande effekt. I Kahx är det ett statligt företag som drar sig helttlUbaka från skeppnlngen därest Inte stat och kommun går In och restaurerarhamnanläggningen. hävdar de egna företagsekonomiska Intressena ochbedömningarna. Man kan i och för sig inte anklaga bolaget förrationaUseringsåtgärder, men staten har här ett ägaransvar som bör komma tillklart uttryck I beslutsamt handlande. Staten bör ta på sig kostnaderna förupprustning av hamnen. Kostnaderna kommer i annat fall att drabba kommunensbefolkning. Hamnen har stor betydelse för näringslivets utveckling I hela östraNorrbotten och kan inte läggas ned utan att man skadar redan uppnådda positivaregionalpohtiska resultat. Kalixbygden, som närmst berörs av den här frågan, har gångpå gång hållits på halster. En ständigtåterkommande ovisshet om statens avsikter I sina företag statens företag ärhelt dominerande I bygden - har skapat en otrygg tillvaro även för de människorsom varit lyckliga nog att ha ett jobb. Det brådskar med lugnande besked frånstatens sida, ett positivt besked om restaurering av hamnen I , så attden kan användas i den omfattning som man nu avser. Jag kan inte se något samband mellan den härfrågan och det uttalande som gjordes 1969 om ett offertsystem. OffertsystemetInnefattar ju I första hand nylokalisering av företag eUer möjligtvis expansioni ett befintligt företag av den typ som är aktueU I och INykroppa. Här är det en helt annan problematik. har sagt att man övervägeratt Inom ramen för sitt transportsystem fortsätta skeppnlngarna från Karlsborgunder den tid då hamnen är öppen, men under vissa förutsättningar - kanskevissa arbeten I hamnen, vUkas kostnadsmässlga omfattning Ingen känner.Jag säger att vi för dagen Inte kan uttala oss I frågan om det behövs åtgärder från det Nr 129 Ang. storföretags investeringar i utlandet Låt oss avvakta vad som från kommunalt håll kommer att göras! Hen ÖHVALL (fp): Vad jag är rädd för är att Kahxbygdensmänniskor råkar In I en situation som de har upplevt så tidigare.Jag behöver bara nämna sådana namn som Törefors och . Det är enöverflödsgärning att nu gå närmare In på de turer som har förekommit Iomställnlngssammanhangen, men ett lugnande besked från Industriministernskulle säkerligen ha en mycket god verkan I Kalixbygden. Att jag ville åberopa beslutet Iriksdagen i samband med att vi bildade förvaltningsbolaget berodde just på där har tagit fasta på offertsystemet. Även om det inte nu är fråga om ennylokalisering rör det sig I alla fall om en expansion. Vi vet ju att man påASSLs anläggning I har satsat 4050 mfljoner, oeh även om det Inteblir flera anställda utan tvärtom kanske något färre säkrar mansysselsättningen för dem som finns där. 1 det här fallet blir det givetvis en avvägning. Är detkommunen som skah stå för merkostnaden eUer skall Statsföretag åberopaoffertsystemet av lokaliserings- och arbetsmarknadspolltlska hänsyn? Jag förståratt ur företagsekonomisk synpunkt vUl slippa den här merkostnaden. Men jagkommer inte ifrån att det här finns en mycket god möjlighet att tUlämpa detbeslut som vi tog I 1969 och därmed bespara kommunen en kostnad. Överläggningenvar härmed slutad. storföretags investeringar i utlandet Herr industriministern ordet för att besvara (vpk) I kammarens protokoll för den11 november Intagna fråga, nr 364, till herr finansministern, och anförde: har frågat finansministern hurhan bedömer det förhållandet att storföretag, som de införanstäUnlngs- och investeringsstopp i , gör stora investeringar i produktioni andra länder. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Frågan om svenska direktinvesteringar i utlandet, liksomför övrigt utländska Investeringar i , är föremål för kontinuerhguppmärksamhet I berörda departement. En bedömning av investeringarnas effekter på olikasamhällsintressen kan Inte ske utan att hänsyn tas tUl det svenskanäringslivets tradltloneUt omfattande Internationella engagemang. I en ekonomiså starkt beroende av utrikeshandel som den svenska är exportindustrins investeringarpä sina viktigaste marknader ofta nödvändiga för att säkra avsättningen och Ang. storföretags investeringar i utlandet tryggafull sysselsättning I . Gjorda undersökningar visar att motiven försvenska Investeringar utomlands huvudsakligen varit att reducera den negativaeffekten av tullar och andra hinder för tillträde till exportmarknaderna. EmeUertid har också andra motiv, såsomdet jämförelsevis höga kostnadsläget I , framhållits som bidragandeorsak tlU vissa utlandsinvesteringar. 1 den mån sådana Investeringar sker påbekostnad av produktion och sysselsättning i ger detta självfalletanledning tUl oro. Man måste emellertid beakta att alternativet tillutlandsetablerlng Inte alltid är Investering I utan I stället kan varaomfattande driftsinskränkningar med åtföhande friställning av arbetskraft somföljd. Man måste också komma Ihåg att utlandsinvesteringarna gårI båda riktningarna och att utländska företags Investeringar I kanskapa sysselsättning i vårt land. Givetvis varken kan eller vill vi ensidigtavskärma oss från denna viktiga del av det InternationeUa ekonomiska utbytet. HenHAGBERG (vpk): De anställda Inom företag som får upplevabåde anställningsstopp och Investeringsstopp känner detta som mycket obehagligt.Ännu värre är det om företaget är dominerande på en ort, likaså omInvesteringsplaner finns och stoppas. är ju ett bolag som bedriver den härpolitiken I sina företag. Personalen skah på stålsektorn minskasmed 500 man, och angelägna Investeringar skjuts . Kvarnsvedenspappersbruk planerar en pappersmaskin, men kanske det Inte blir någon, ochde anställda frågar sig hur det skah gå. har på sistonebekantgjort att man stramar åt verksamheten över huvud taget. fär man läsa I pressen att bolaget har planer påatt utvidga sitt engagemang i .