prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — Detta gäller alldelessärskilt i fråga om kulturmiljön, där dessa organisalioner uppläcker ochbevarar myckel värdefulll, som sannolikt annars i stor utsträckning skulle hagätl förlorat. En viklig insats som organisaiionerna ocksä gör är all deslimulerar del personliga inlressel för de värden som finns i den egna bygdensnalur och miljö. Denna om jag så fär säga jordnära verksamhel har slorbetydelse i nalurvärdsupplysningens Ijänsl. Jag Iror all man renl av kan sägaalt och länsmyndigheternas arbeie på della område underlättas,förstärks och effekliviseras genom dessa organisationers insalser. Hureffektivt än försöker vara, hinner det ändå inle med all tahand om allt pä detta område. Sannolikt kan mänga uppgifter - 1. ex. när delgäller alt bevara gamla säregna byggnader, broar, planteringar etc, som ärkarakteristiska för bygderna - bättre fullgöras av dessa organisalioner än avmyndigheterna. Dessa värdefulla frivilliga insatser mäsle nu i betydandeutsträckning finansieras genom insamlingar, med medlernsavgifler, m. m. sådant.Genom den alltmer ökade turismen som beror pä det mera allmänna bilägandet -är dessa insalser till gagn inte bara för bygdens folk utan ocksä och inleminsl för alla dem som såsom turister reser genom landel. Det är därför man kanpåstå all trots att det heter hembygdsföreningar är del inle bara för den egnahembygden arbetet utförs, utan det är i mängt och mycket ell arbeie som harriksinlresse. bör vi la hänsyn lill dä del gäller all söka bevara dessaorganisalioner och deras arbete. är det så all dessa organisalioner fär medel över deallmänna anslagen lUl naturvärdsverksamhelen. Men tyvärr är det ganska begränsadeanslag. Reservanterna är fulll medveina om all dessa anslag har ökals undersenare år, och i den budgel som föreligger har del också skell enuppräkning. Mén vad som framför alll skulle behövas är att dessa frivUligaorganisalioner får en fastare inplacering i nalurvärdsarbelet, så all de kankänna slörre irygghei i sitt arbeie för framtiden och inle vara sä beroende avtillfälliga anslag och bidrag som de är . Del kan kanske renl av hända attigängsalta ätgärder för bevarandet av nägon kullurföreleelse inle kanfullföljas som de borde därför alt medlen inle räcker lill. Del finns därför,anser vi reservanler, slarka motiv för all Statligt stöd tiU hembygdsföreningar förmiljövårdsinsatser Statligt stöd till hembygdsföreningar förmiljövårdsinsatser bifallareservationen, som ju inle yrkar pä on ytterligare ökning av anslagel nu utankräver att en bättre status för dessa organisationer skall åstadkommas lillgagn för det frivilliga arbelet som är sä värdefullt. Med detla ber jag alt fä yrka bifall till donrosorvation som har fogats till detta betänkande. Under senare är har intresset för miljövården- med alll vad den inrymmer, inklusive naturvården - blivit myckot stort härivärt land. Del skrivs och talas myckel om miljövård det skrivs i böcker,tidskrifter och tidningar. De politiska partiornu hur alla engagerat sig ganskahän i miljövården, det debutterus, och vi har här i sliftutåtskilliga lagar som pä olika sätt påverkar miljövärden. Del här är naturiiglvis bra i och för sig, men i sislahand är det väl ändå sä all de konkrela åtgärderna pä miljövärdens område mäslovidtas pä sä all säga gräsrotsnivå. Statliga och kommunala organ kunnaturligtvis göra mycket, och de gör mycket. Vi kan peka pä domänverkot, som päsina områden har gjort slora ansträngningar för naUirvård och landskapsvårdoch för att åsiadkomma förbättringar för det rörliga friluftslivet. Vi kanockså peka pä all mun med AMS-medel gjort åtskilligt för utt snyggu upp eftervåra vägar. Men delta sker med stora koslnader, och det är framförallt ända begränsade områden som man när pä det sällel. För ull fä tillräckligomfultning pä miljövärden i hela dess uisiräckning behöver vi ulövor allaslutliga och kommunala insutsor ocksä frivilligu i myckel myckot slorutsträckning. Det skulle behöva bli nägol av en folkrörelse. 1 försia hand är det naturligtvis - i varje fall när detgäller naturvård och landskapsvård ägare av den svensku jorden och densvensku skogen som, ofta med smä medel, kan påverka ulvecklingen i en godriktning. Men i andra hund kun nulurliglvis också en bredare allmänhet göradirekta insatser, inte minsl inom fornminnesvärden och kulturminnesvärden, menocksu, om än i begränsad omfattning, när det gäller naturvärd ochlandskapsvärd. De insatserna frän allmänhetens sida mäste naturiiglvisorganisorus och kanaliseras på lämpligt sätt. Jag tror ull hembygdsföreningurnasom vi jusl nu diskuierar är lämpliga organ för all ta hand om det storainlresse som finns hos allmänhoten för dessa frågor. Jug vill instämmu i vud i Skegrie anfört idet här avseendet och ber all få yrka bifall lill reservaiionen. HerrWIRTÉN (fp); Alla är överens om all kraftfulla åtgärder mäste vidlasför all skydda vär miljö. Däremot lycks del vuru liiel oliku uppfuttningar omvilka vägar som skall beträdas för att vi skall nä dot gomensumma mulel. Dol råder väl inget tvivel om ull det vurit nödvändigt attbyggu upp en ny orgunisalion för ull klura de slora uppgiflor som miljövårdensiälls inför. Så hur ju ocksä skott. 1 enighel har vi beslutat om all inrälianaturvärdsverkol, koncessionsnämnden, nulurvärdsseklionernu inomläns-styrelsernu osv. För mighar del frumsläll som lika viktigt att satsa på do organisa- lioner somredan tidigare funnits och som ideellt vurit inriktudo på miljövård,orgunisutionor som arbetat för en bättre miljö längt innan statliga oohkomnumulu myndighotor engugerudo sig pä allvar för miljöfrågorna. Sadunu orgunisationer är viktiga inslrumont imiljöarbotet. De får into glömmus bort, utan bör i stället lyftas fram ochunderstödjas pä allt sätt i sin vorksumhet. Dit hör självfallei nalurinriktadeorganisationer som , m. fl. Men dithör ocksä hembygdsrörelsen. ur en av våra många stora folkrörelser med enmer än hundraårig tillvaro och med upp emot 300 000 medlommar. En och annan kunske förbinder begreppet hembygdsföreningmed arbetet pä alt bevara gamla byggnader, föremål och minnen frän gången tid.Dot är naturiiglvis rätt, mon allt flera aktiva hembygdsvänner inriktar sig påvad som är aktuellt i bygden och naturen jusl . Hembygdsvärden ingårdärför säsom en väsentlig del i miljövärden, som inle bara är en fräga om naturoch förgiftningar. Hembygdsrörelsen har huvudintresset inriktat päkulturlandskapet. Man engagerar sig i värden av odlingslandskapet, durhombygdsrörolson har giort beiydande insatser, ooh nalurliglvis utgör vårdenav kulturhistoriskt värdefulla miljöer säsom byggnader, gravfält, lövängur,nuturminnesmärken osv, vikliga inslag i verksamhelen. Hembygdsföreningarna utför redan ett oerhörl värdefulllarbeie med sädana här uppgifter. Om vi skulle vilja salsu meru pä de mänguideellt inriktade människor som finns mod i dessa föreningar, skulle resullateibli ännu bättre. Jag är, fru lulmun, överlygud om ull vi aldrig kan finnu nägonunnun form för deilu slag av miljövård som ställer sig mera ekonomisk och därurbetet blir ulfört med så slor sumvetsgrunnhot och känslu för urbetsuppgiflonsom om hembygdsföreningarna utnyttjas. Det gäller dock all finna do rätta formerna för hur manskall hjälpa hembygdsföreningarna. Det är anledningen till att vi motionäreroch reservanter har begärt att frägun om utformningen av ett statligt stöd tillhembygdsrörelsen skall ulredas. Det gäller att klarlägga hur man skall uppnästörsta möjliga effektivitet i värden av kulturlandskapet i samverkan mellan desamhälleliga institutionerna och de frivilligt arbetande hembygdsföreningarna. Jag ber all fä yrka bifull till reservationen. Statligt stöd tiU hembygdsföreningar förmiljövärdsinsatser Fru andre vice talmannen tillkännagav, att anslag utfärdats til sammanträdets fortsättande . HerrSVANSTRÖM (c): Det har för mig säsom huvudmolionär varitupplyftande alt lyssna lill reservanlernas lalesmän från jordbruksutskottet.Genom den omorganisation som utskotten har genomgått har denna fräga, som handlades av allmänna berodningsulskollel, nu kommit att falla påjordbruksulskollei. Jag vill i försia hand.undersiryka all denna motion hellsaknar polilisk bakgrund. Den är undertecknad av representanter för olikapartier. Av ulskottsbehandlingen verkar del näslan som om det skulle hu vuriten partipolitisk fräga, vilket del absolul inle är. Statligt stöd tiU hembygdsföreningar förmiljövårdsinsatser Genom inlägg i debatten har del i hög gradklargjorts vad hembygdsrörelsen är och syftar lill. Jag vill såsom ansvarig förden riksorganisation som verkar pä della område lägga till ytterligare nägrasynpunkler. Hembygdsrörelsen är en av våra största folkrörelser.Organisationen är emellertid inle sä fasl all man exakl kan ange hurmänga människor som är anslulna lill rörelsen, men all anlalel är av denstorlek som nämnde råder del ingel tvivel om. Jag kan anföra all vivid en undersökning i län har funnii, all där finns mellan 10 000 och 15000 organiserade medlemmar i hembygdsrörelsens olika organ. är hembygdsrörelsen inle särskill markerad i Kalmarlän. Del finns län där den har en väsenlligi fasiare förankring. Det finnsalltså anledning tro att en halv miljon människor pä detla säll är engugorado ihembygdsrörelsen i detla land. Som säger uppfaltar väl mänga verksamheten somi försia hund inusoul. Vi är tacksamma över att många människor vill ägna sigjust al den uppgiften, därför all den är angelägen. Alt i den egna bygden samlain föremål, bevara byggnader som minner om gångna liders människor, deras sällalt bo, arbeta och leva, är en myckel angelägen uppgift. Men jämsides med detla finns del i hembygdsrörelsenutrymme för de mest skifiande sysselsättningar. Några människor kan vara mestinlresserade av forntiden, gä ul i naluren och lela efler fornminnen,intressera kamrater i hembygdsföreningen för att rusta upp gravkullar ochbevara dem så all de finns kvar även efter en generation som har upphört t. ex.mod den hävd som har varit rådande i form av betesdrifloch lidigare handslåller. Denna hävd har frilagl 1. ex. stensäll-ningar,bronsäldersrösen och andra forngravar pä elt säll som gjort dem synliga inaturen, oftast även på längl häll. Genom den förändring som framför alltjordbruket genomgår uppstår här bekymmer. Så fort barrskogen kommer i närhetenav etl sådanl här fornminne, kan man konstalera utt slora delar av de förulhell synliga minnena försvinner pä oll pur årlionden. Pä det sätlel kommermänga fornminnen utt myckel snabbi gä mot en förstörelse som är hell onödig.Del finns säkert människor som är inlresserade av alt la hand om denna värd,och del är delta som molionen lar sikte pä. Man skulle kunna länka sig all dessa miljövärdandeåigärder, utförda av hembygdsföreningar eller enskilda och med sialligl slöd inägon form, skulle kunna lända lill en verkligt förnämlig uppruslning av en heldel miljöer, framför alll kullurmiljöer och landskapsbilder. Sädana ling somatt hälla uthuggningar, lidigare odlingar, öppna mol sjöar och havsvikar ger enlillfredsslällelse inle bara för den egna bygdens människor ulan, såsom herrHansson i Skegrie här anförde, ocksä för de Inristande människorna. Dol är on av do mänga åigärder .som skulle kunnu vidtas.En samverkan mollun de stulligu ätgärdernu, do kommunala insutsornu och deinsatser som kun sko pa frivillighelons väg är jusl dol som molionenefterslrävar. Vi vill ha on möjlighet till samordning där alla goda krafler kanmedverka i syfte all bevara angelägna kulturmiljöer, odlingslandskap och andrating. Denna fräga är inte begränsad baralill den svenska landsbygden. I alla städer har vi kulturminnen i form avbyggnader, lorg, galor och annal som kan bevaras. Del är ocksä Uka angelägelatt hembygdsvännerna fär vara med när nya stadsdelar planeras. Alltför många,alltför olustiga exempel på brislande förståelse för trivsel och hemtrevnad närnya stadsmiljöer tUlskapas har vi i värt land för att kunna bortse frän värdelav att även denna del av nyplaneringen blir föremål för hembygdsvännernasuppmärksamhet. Hembygdsrörelsen är alllsä ingalunda en enbart musealtinriktad verksamhet. Vi vUl vara med i samhällsdebatten pä kulturområdet och pämiljövårdsområdet på etl sätt som ger bestående inlryck. Vi vill vara med omalt uiforma den framtida samhällsbilden på det säll som vi finner angeläget. Frägan är nu hur vi med statliga medel på bästa möjligasätt skall medverka lill all dessa ätgärder vidlas. Hur skall dessa pengarförmedlas pä bästa säll? Bäde ulskoilei och anser säkert all del ärangelägel. Som någon lalare lidigare sagl finns del mänga säll altleda dessa pengar så att de kommer till bäsla möjliga nytta. Jag upprepar attjag tror att della är möjligt genom en kombinalion av statliga och kommunalainsatser och frivilligt arbeie. Molionärerna vill all dessa ling undersöks i enulredning. Denna fråga, som för andra ärel i följd diskuleras i , kan förvisso inte betraktas som jättestor. Men det är en fråga somblivit myckel uppmärksammad. Inför fjolårets behandling remitterades ärendettill olika statliga insianser. har som praxis är här i husel nöjlsig med all hänvisa lUl fjolärels behandling, men jag vill understryka, all vii är lagl lill ylleriigare en del ling i motionen. Det är endast klämmen ochbegäran om en ulredning som är exakt lika i årets och fjolårels moiioner. Vihar tagil intryck av de synpunkler och invändningar som framfördes avremissorganen . Vi anser i är all det finns anledning alt eftersträva enså smidig form som möjligl för penningmedlens överförande. Utredningen kanmyckel väl komma fram lill det förslaget all pengarna lämpUgen bör tilldelas enriksorganisation, som sedan under egot ansvar fördelar dem till sådanapunktinsatser som del kan bli fråga om. skulle i så fall ske i samarbelemed den lokall verkande nalurvärdsorgani-salionen och landsanlikvarierna. Del förljänar framhållas alt Samfundet för hembygdsvärd,som är all belrakla som en riksorganisalion för hembygdsrörelsen, under desenasie åren fäll ett alltmer ulvecklat samarbele till slånd medriksantikvarien och landsanlikvarierna ute i länen. Vi kommer i vår att anordnagemensamma kurser för detta och andra närliggande ämnesområden. Vi har eltständigt utbyte av erfarenheter mellan de statliga och de frivilligt arbelandeorganisationerna. Vi har också öppnat vår tidskrift för en särskild spalt förriksantikvarieämbetel, som därigenom fär möjlighel all nä konlakler längtutanför de kretsar som man har möjlighel att uppnä. Här finns mycket ylleriigare all säga, men jagvill dä jag nu håller mitt försia anförande i denna församling försöka medverkatill Statligt stöd tiU hembygdsföreningar förmiljövårdsinsatser Statligt stöd till hembygdsföreningar förmiljövårdsinsatser altdiskussionen i görligaste män begränsas. Jag vill sammanfaltu ooh säga ull molionen är opolitiskoch all don har förankring i allu purlior. Vi unsor det ungelägel all frägun omnågon form uv slöd lill hembygdsrörelsen för miljövärdsinsatser utredes.Utredningen fär sedun kommu med konkrelu förslag till lösning uv problemet. Omriksdugen i dug följer rosorvuntornus förslag och bifaller motionon kommerdotlu att hälsas mod största lillfredsslällelse uv lundets hembygdsvänner. Jag hoppus, fru lalman, alt della blir resullatei. Jag boralt fä inslämma i yrkandei om bifall till roservalionon. HerrHJORTH (s); Jag kan i siorl sett instämma medvad do föregående talarna har anfört i dennu fräga. Utan tvekan är del myckel vikligaoch belydelsefulla frågor som här har lagils upp. Jag skall inte dra i gångenmiljövårdsdebatt här, men jag vill ända framhålla betydoisen av ett aktivtmiljövärdsarbetc frän alla häll. Det är som del här har sagts alt slal ooh kommun förvissogör slora insatser. Mon vi vet alla att det krävs ännu mora om vi inom rimligtid skall kunna klura av del absolut nödvändigaste i fråga om ätgärder motnedsmutsning, nedskräpning, igenbuskning, läktverksamhot och annut. Vårt landskap förfulas mer och mer sumtidigi som kruvon päområden för rekreation och friluftsliv ständigt ökar ifrån stressade människori storstäder ooh tätorter. Med gällande orsättningsbestämmclser ochbostämmelsor i övrigt Iror jag det blir svart att kluru ulli detta innan del ärför sent. är flera utredningar i arbete pä della område, men även om dekommer fram lill genomgripande förslag är uppgifterna sä stora ooh sä många allalla goda krafter och frivilliga insalser mäsle välkomnas. Jag tror för min del - det har ocksä framhållits lidigareunder dobutten - utt jusl hembygdsföroningarna här kun få en mycket slorbelydelse. Intressol för dettu arboto är mycket stort uto i bygderna. Del kungälla alt röja upp och hållu snyggt pu ott vuckort område det kan vara enskogsbacke runt ott ödetorp, ott vackert ängslandskap, en ekbacke osv. Enupprustning av gamlu kulturbyggnader kan ocksä mycket väl ingå ihembygdsföreningarnas verksamhet. Det bedrives nu ocksä pä många håll ett belydelsefulliinventerings-arbete. En hel del av allt detta arbete är dock kostnadskrävande,och en slutlig bidrugsgivning som oj behöver bli ulliför omfattande skullesäkert bäde sporra och hjälpa hembygdsföreningarnu i derus urbote pä deltaområde. Dol har nämnts lidigare här all man har den uppfallningenall hembygdsföreningarna uleslulande är musealt inriktade. Men jag tror attjusl dettu miljövärdsurbete kommer att - liksom det lidigare gjort attraheraungdomarna lill insalser i hembygdsföreningarna. Del är ell sätt all aktiveradem ylleriigare på della område. Liksom förra ärel slår fyra olika parlier bakommoiionskraven, som jusl gäller utredning och förslag om sialligl slöd tillhembygdsföreningarna för aklivu miljövärdsinsulser. Jag ber all fä yrka bifalllill reservationen som jusl siöder detta förslag. HorrPERSSON i (s): hur tre borgorligu lodumötor vurit uppe itulurstolon och moliverul vurför de reserveral sig mot utskottets förslug.Dossutom har motionärerna vurit uppe ooh angivit sinu ständpunkler. Eflersom viär överens inom ulskottsmujorilelon i dennu fräga kan jug försäkra utt ingenylleriigare talare frän ulskollsmujoriteton tur till ordu ooh utt dobaltondärför inlo behöver dra ul alltför längt . Donnu fräga behandlades ocksä vid förra urets riksdug iunlodning uv en uvlämnad motion. sä som här hur sagts, uvallmänna boredningsutskottet. Riksdugen boslutude du i enlighet med on lillutskottots utlåtande fogad roservulion, där mun uvstyrkto motionsyrkun-dot omon utredning uv hur ifräguvarundo model skulle ulgä till hemby gdsföroningurna. motionon, som väcktes 1970, var föromål förromissbohundling, såsom mycket rikligt här hur sagts. gick tillnaturvärdsvorkot ooh till riksanlikvurioumbotel. Budu dessa instunsor frumhölli sinu remissvar, att de unsäg det vuru lämpligt ull mun lät doriksorganisulionor som fanns pu dotlu område fördela medlen tillliembygdsföroningurnu. Frun nuUirvurds-verkets sidu pupekados utt mun bordoundviku onödiga udministrutivu koslnuder och i slällei låta pengarna komma tillanvändning pä ett bättro sätt. Av de föregående anförandenu hur mun nästan fält doniippfutlningon all dessa hembygdsföroningar blivit holt lottlösu i fräga ommedel. Sä är ju ingalunda fallet. Det finns tvä riksorganisulionor. är Svenskanuturskyddsföro-ningen ooh Sumfundot för hembygdsvård. Det kun här framhållasutt dessa organisalioner fält beiydande unslagshöjningar under don senastelioårsporioden. Sålunda utgick till Svenska nulurskyddsföroningen budgetaret1960/och för innovurundo budgolär . TillSamfundet för hembygdsvård har ulgäll för budgelärei 1960/61 och160 för innevurunde budgetär. bör ocksä erinrus om ult förru ärots riksdug futtudeboslut om anslugsuppräkning mod för miljövärdsinformution.Därvid ultulades från såväl dopartementsohofons som riksdugens sida all dol vurungeläget att do ideella nuturvurdsorgunisutionerna guvs möjlighoter ullforlsalla ull utveckla sitt arboto. Vi unsor att delta utlulundo ulltjämt harsin giltighet. För ult dol into skall uppslå någol misslorstund vill jag ocksåframhålla att vi i ulskotlsmujorileten ur klurt positivu lill dot arbete somutförs av hembygdsföroningarna. Pä don punkten är dot ulliså ingu delademeningar. Däremol hur vi inle unsett ull det finns någon unlodning att man härsätter i gäng en utredning, oftorsom mun hur dessa riksorganisationer och munalltså kan fä medel via dem. Det bör ocksu, fru talman, erinras om att 1965 ärs musoi-ooh utställningssukkunnigu prövar frågor om kulturminnosvärdens contrula ochlokulu orgunisution. Jug lovade utt inte onödigtvis förlängu dennudobult. Jag vill till slul buru sägu utt det finns ulllsä inga molsuttningurmollun resorvantornu ooh utskoltsmajoriteton när det gallor den primära frägun,dvs. Där ur vi tämligen överens. StatUgt stöd tiU hembygdsföreningar för in iljö vårdsinsat ser Statligt stöd till hembygdsföreningar förmiljövårdsinsatser fräga om hur medlen skall utgå sommeningarna skiljer sig. Jag ber all få yrka bifall lill ulskollels hemställan. Hen (): i sade att han är ensamatt yttra sig från den ena sidan medan talarna från värl håll varit så inånga.Jag noterar detla, men jag noterar del ulan alt - som jag förmodar att delskulle uppfattas - ta del som en pik mol oss all vi pratar för mycket.Anförandena har varit korta, och jag tror att de varil ägnade all markera ensammanfallande vilja alt få någonting ulrältal pä detla område. Jag vUl i della sammanhang ocksä säga - allra helsl nu närherr jordbruksminislern befinner sig i kammaren - att vi i ,de frivilligtarbelande organisationerna är mycket tacksamma över det statliga slöd som vihar fåll för vär centrala verksamhet. Tyvärr har del inte varit möjligt att avde pengarna anvisa medel lill någon regional verksamhet moisvarande den som manhar angivil i motionerna. För att sä skulle bli möjligl, måste väsentligtstörre medel anvisas. Vi lycker i organisationerna alt del inle är rimligt allvi fär della pä eget ansvar ulan att det dä bör vara ett samarbete med destatliga organen. Del finnsju en ulbyggd regional organisation pä detla områdegenom nalurvärdsintendenlerna i länsstyrelserna, och vi har ansett det varamöjligt alt där göra en direkt anknytning. Jag noterar alltså med största tacksamhet vad anförde om den eniga uppslutningen i ulskoilei omkringlankegängarna om att del är värdefulla arbetsinsatser som hembygdsrörelsenulför. Redan av mitl försia anförande framgick att jag var medveten om värdelav dessa insatser. Men jag tror att det ännu mer skulle understrykas, om vikunde fä till stånd en utredning om möjlighelerna till direkta lokalapunktinsatser via ett pä lämpligl säll anpassat överförande av slalliga medel,varigenom en ytterligare effeki i sädan riklning som vi är ense om skulleuppnäs. Jag ber att än en gäng få understryka önskvärdheten av eltposilivi beslut i enlighet med motionen och reservanlernas förslag. Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Skegrie m.fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Skegrie begärt volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifallerjordbruksutskoltets hemställan i belänkandetnr 1 1 rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen av i Skegrie m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöierha röslal för ja-proposilionen. Dä i Skegrie begärde rösträkningverkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gav följanderesullal: § 17 Föredrogs näringsulskollels belänkande nr 2 ianledning av Kungl. Maj:ls framslällningar i sialsverksproposilionen om anslagför budgelärei 1971/72 inom verksamhetsområde avseendebankinspektionen, försäkringsinspeklionen m. m Utskottets hemställan bifölls. § 18 Föredrogs civUutskottets belänkande nr 7 i anledningav Kungl. Maj:ls i sialsverkspropositionen gjorda framställningar rörandeutgifterna för /72 inom civildepartemenlels verksamhelsområdejämle moiion. Kammarenbiföll vad ulskoltei i dessa punkler hemställt. Beredskap för oljebekämpning till sjöss Beredskap för oljebekämpning till sjöss