prot · FU0958 · 1971-12-31 00:00:00 — Del har uppstått helt orimligasituationer, exempelvis när allmän väg överförts till enskild väg under denklara förutsättningen alt slalsbidrag skulle utgå. När förrättningarna är klaraoch vägsamfällighel bildad finns det inget statsbidrag; de enskUdaintressenterna fär själva stå för hela kostnaden i en oviss väntan påstatsbidrag, bidrag frän anslagel lill drift av enskUdavägar på också enligl kungörelse kunna ulgå lillförbättringsarbeten på enskild väg - det kan gälla trafiksäkerhelsarbelen, I dagulgär inga sådana bidrag på grund av medelsbrisl. Likaså skall av detta anslagutbetalas bidrag lUl redskapsanskaffning som skall möjUggöra ett ralionelllvägunderhåll. Del kommer inle alt finnas nägra sådana medel tUlgängliga i år.Bidrag till nya båt- och färjleder skall ocksä bestridas över detta anslag. Fören sädan ökning kommer inle att finnas några medel. Detta är bakgrunden till att har yrkat ökadeanslag med drygl . Del kan synas vara en försvinnande lilenanslagshöjning i förhällande det behov som föreligger och somjag harunderstrukit, men pengarna skulle ändå välkomnas efler den härda prutning somdepartemenlschefen har gjort. Och vad jag här har sagt och vad vi nu begärskall ses och uppfattas som klart motiverade vilja attprioriiera vägväsendet även i en svär ekonomisk situation. Vi tror nämligen allen ökad salsning pä vägar leder lill ökad trafiksäkerhet och ger möjlighel altgenom etl väl underhållet vägnät skapa förulsällningar för en lokalregionpolitik. Jag yrkar bifaU lill reservationerna 1, 2 och 3. I detla anförande inslämde herrarPersson i Heden, , i , och saml fruOlsson i (samtliga c). Hen (): Jag kan i stort inslämma i vad de tvåföregående talarna, utskottets ordförande och , har anförtbeträffande reservationen 3 vid punklen 2, Jag skaU därför inle upprepa vadsom i detla sammanhang redan har sagts ulan ämnar anlägga nägra andra aspeklerpä frägan. Den planverksamhel som förekommit överträffar i lidrymd deplaner som görs upp öster om järnridån. Det är givetvis myckel ambitiöst att upprätta vägplaner för 15 är - vägplan som log slul 1970 och vägplan som siktar på 1985, Man kan förstå att del ligger mycket jobb bakom, myckel tankearbete och del viU jag särskill undersiryka många spekulationer i fräga om hur tillvaron kommer all 28 te sig 1985, Den dalamaskin är ännu inte konstruerad som kan förutsägade ekonomiska krumsprång som en socialdemokralisk regering kan åstadkommaunder en sä . Del kan ju också hända att vi fär en icke-socialistiskregering och all dagens programmering därför inle alls passarmorgondagen eller all världens ulveckling blir annorlunda. Del känns eflerden EEC-debatt som har förts i denna kammare som om enomprogrammering redan mäsle göras för en långsammare ekonomisk ulveckling. Med tanke på vägplanens fåfänga möjligheler alt molsvaraverkligheten förefaller i detta sammanhang tidrymden för uppgjorda planeralltså alldeles för läng. Resultatet blir all vi inle följer en vägplan. Varoch en förslär del, när verkligheten missar 1970 ärs vägplans högasyflen. Visst kan man säga att det är alldeles räll alt göra upp en långsikiigplan, men mäste man då ha en planering för en korlare lidrymd, somblir mera hållbar och som man verkligen kan gä efter. Kommunikalionsminislern kan invända; Det har aldrig varitmeningen all följa nägon vägplan. Den är bara som en arbetsmall alt gåefler för åka kan del ju inle bli lal om. Den senasie vägplanen har hellerännu inte fåll ligga som underlag för någon proposition. är vägplanen dock ellutiryck för de allmänna behov som mäste lillgodoses för all vi skall kunnaklara trafikutvecklingen i landel, och den är också elt program som del medhänsyn lill vår produktion och vår ekonomi är nödvändigt all försöka genomföra.Transporternas belydelse för samhällsekonomin blir aUl större. Del går alllsäinte att ensidigt kräva högre produkiion och slörre invesieringar inomnäringslivet utan all medverka lill elt ändamålsenUgt vägnät, och man kan inleheller tala om en regionalplanering i verklig bemärkelse. Vårl vägnät och våra kommunikationer har fält vara någotslags dragspel för den finanspolitik som bedrivs här i landel, I varjebekymmersam situation trycker man på bälgen och släpper ul luften urvägplansförslagel - och gör därmed målet alltmer oåtkomligt för framtiden. Kanske utskottets ärade vice ordförande nu säger emot mig:Vad vill dä göra, hur vill han omdisponera planen, var viU hanla pengar UU vägarna? Jag erkänner all vi med lanke på hur vär budgel ärupplagd jusl nu befinner oss i en situation där vi kan göra mycket litet sålitet att värt parti inle en gång har kunnai biträda begäran omanslagsökning. Men vi begär ändå alt skall klarl uttala att del krävsett program för en ökning av väganslagel under de närmasle åren och alt manmåste arbeia därefter, SkUlnaden meUan uiskottsmajoritetens förslag ochreservaiionen 3 i detla stycke är faktiskt att utskottet vill ha en ingäendeprövning av invesieringsfrågan, medan reservanterna begär ell program för enökning av väganslagen. Utskollel vågar alltså inte säga renl ut vad som mästeske, men reservanterna gör det. Alt tillfredsställande transportförhållandenmåste ordnas för företagslokalisering och att en god persontrafik är nödvändig,del är vi frän moderata samlingspartiet fuUl pä det klara med och vill kraftigtunderstryka. Anslagen till vägväsendet m. m. Anslagen till vägväsendet m. m. Mol den bakgrunden, herr lalman, ber jag alt fä yrkabifall lill reservationen 3 vid punkten 2, Hen (): Som anförts från reservanlernas sida har viinle kunnat nå enighet i utskottet när del gäller anslagstiUdelningen ellerhemställan om skrivelse tUl Kungl, Maj:t om Vägplan 1970. Även vägarna och vägarnas behov mäste komma i blickpunktennär man lar slällning UU den ekonomiska situation som är rådande förnärvarande. Visserligen sade utskottets ordförande att han väl förstod della,och även var inne pä samma synpunkler. Men det gäller dä ocksåatt i handling visa detta; det får inte stanna bara vid en läpparnasbekännelse. Därför har vi frän utskottsmajoritelens sida ansetl mäsle vara konsekvent och att man under de nu rådande förhållandena också ifräga om anslagen tiU vägarna mäste iaklla viss återhåUsamhet, som gör detmöjligl för oss att över huvud laget nä balans i vårl ekonomiska liv.Del är mol den bakgrunden men ocksä med redovisningen att det trots alll skeren viss uppräkning av anslagen för nästa budgeiår i förhållande detinnevarande som vi har kunnai accepiera vad som i proposiiionen harföreslagils. Vägverkels aktiviteter måsle med andra ord också få dennabegränsning under del närmasle årel. Mera aUmänt kan man säga, som utskottet också harundersirukil, all de kommande statUga insatserna under den närmasle liden mäsleinriktas pä all genom vissa åigärder säkerställa själva funktionen hos det befintligavägnätet. Men vi vUl också undersiryka alt investeringsplanerna skallfuUföljas, även om de kommer att begränsas till vissa insatser mera punktvisför alt man på så sätt skall förbättra de delar av vägnätet som är mestbelastade. Inom en sädan aUmän inriktning bör enligtuiskottsmajoritetens uppfattning i första hand byggnadsanslagen efler deriktUnjer som logs för perioden 19701974 i huvudsak inriktas pä huvudvägnätet.En samordning av dessa planer har också skett vid bedömningen av de transportbehovsom föreligger. Det blir självfallet, som också framhålles, densamhällsekonomiska lönsamheten som då i första hand får bli avgörande för denärmaste årens priorilering för att man skall kunna genomföra de här planerna. Därför har utskottet kunnai anslula sig lill de sålundaangivna riktUnjerna för investeringsverksamheten under nästa budgetär på vägväsendetsområde. Men vi finner del Uka angelägel och det vill jag särskilt undersiryka- att förslag från Kungl, Maj:ts sida angående Vägplan 1970 skallföreläggas , så att det här kan bli en mera ingående prövning av allainvesteringsfrågor som berör vägväsendet. Del är med beaktande av all vi skaUfå elt sådanl förslag som utskottsmajoriteten är beredd att godkännaden awägning som Kungl, Maj:t har föreslagit. Vi har också i delta sammanhang avslyrkt de moiioner somåterfinnes i en av reservationerna och som gäller en prioritering avväganslagel som ell instrument i lokaliserings- och regionalpolitiken. vägbyggandelsom jag nämnde förut måste omprövas med sikte på en Nr 58 snabbare upprustning och ulbyggnad av vägnätet i regioner där del är Fredaeen den angelägel alt siärka näringslivel och bebyggelsen. Detta har vivelal 2 aoril 1971 understryka, ----------- -_----- Om jag sedan, för att göra mitl inlägg korl, skulle gåöver pä de andra Anslagen ttu vagyrkanden som ställts, så är det rikligl somhär sagls, alt reservanlerna väsendet m. m. begär en uppräkning av anslaget tUldel slalliga vägbyggandet, Samma är förhållandet när del gälleranslagshöjningen för byggande av vissa länsvägar, och som inte minsl herrDahlgren var inne på gäller det driften av de enskUda vägarna, där man ocksåönskar en höjning ulöver vad som är föreslaget i propositionen. De här ökadeanslagen kan ju i och för sig vara hur berättigade som helsl, men mol bakgrundav vad jag tidigare redovisat har utskottsmajoriteten denna gäng stannat föratt tiUstyrka de ramar för hela vägbyggna lionen och allt vad därtill hör somdragils upp i proposiiionen. Vi har emellertid å andra sidan starktunderstrukit som jag förut framhålUt att vi begär att Kungl, Maj ;l närmastkommer med ell förslag angående Vägplan 1970, sade alt del finns ingen vilja frånuiskottsmajoritetens sida. Det skuUe aUtså innebära alt vi över huvud tagetsaknar inlresse för de här slora samhällsfrågorna. Jag tror att det är ettpåstående som saknar läckning, för del har ju varit sä under senare är all vägväsendethar tUlförts medel till den i och för sig stora vägbyggnation som vi kanregistrera runt om i samhällel. Del är en vägbyggnation som jag tror alt vi haraU anledning alt känna en viss tillfredsställelse inför. Självfallet är det påaUa områden och inle minst när del gäller vägbyggnationerna sä, att man vill gåsnabbare fram än vad regeringen vid sitt stäUningstagande har kunnasamhällsekonomiskt försvaras. Vi har böjt oss för denna argumentation ochstannat inför all yrka bifall till det anslagsäskande som har framförts. i var litet ledsen över alt delinte skulle bli någon stor vägdebatt i är, som han hade hoppals, och han harocksä här StäUt vissa frågor lUI statsrådet, som kommer all besvaras underdeballen, förestäUer jag mig. Men det finns ä andra sidan inte nägol direktunderlag för en större vägdebalt vid ärels riksdag, därför att ulgängslägel ärinle sådant. Vi måsle Ugga någol lägre för kommande är än vad många i sinaförhoppningar har tänkt sig. Därför fär väl den slora vägdeballen stå över lUlell kommande år, och dä kanske ocksä får den redovisning överVägplan 1970 som han är ule efler. gjorde elt stillsamt inlägg, där hanställde sina förhoppningar till en icke-socialistisk regering, som skulle frälsa landel och inte minsl vägarna från del hårda förmynderskap som man fält finna sig i . Ja, även del är väl en from förhoppning, som med full räll får hysa. Vi får väl se hur del gär med den saken. Den dagen den sorgen. Men jag har oerhört svårt att betygsätta det som skell inom vägbyggnadsomrädet på ell sådant sätt som oppositionen gärna viU anslula sig till, Utskottsmajoriletens uppfattning är att stora anslag under många är har utgått tUl vägbyggnader. Det är pengar som också har kunnat tUlgodose den ökande trafiken. Det är med andra ord själva takten vi tvistar om. Vi kör på en lägre växel - om jag fär använda 31 Anslagen till vägväsendet m. m. detullrycket mot bakgrund av den ekonomiska situationen inför nästa budgetär somjag här har sagl något om. När vi får ett bättre ekonomiskl läge skaU fartennaturligtvis ökas. Och dä skall del inle bli sä, som ulskollels ordförandelitet insinuant sade lUl statsrådet, att 70-kUome-lersgränsen väl kommer allinslälla sig automatiskt pä grund av den sänkta standarden på vårt vägnät. Delär inte sä. Standarden pä värl vägnät är hög. Vi har ett vägnät som varje ärkräver stora belopp i driftsunderhäll, men vi skall inle skymma utsikten ochsäga all del inte anslås medel för nybyggnader. Det gör det i ganska storutsträckning. Och så snarl som möjligheter härtill föreligger skaU visjälvfallet öka takten i våra anslrängningar. Med det anförda yrkar jag bifall UU utskottets hemställan. i (fp) korl genmäle; Jag vet inle om jag hörde fel, men jag lyckleall ulskollels värderade vice ordförande lade elt yttrande i min mun som jaginte har fällt. Det var som sade det där om70-kilomelers-begränsningen. Jag har emellerlid begärl ordel nu i elt bestämt syfte,nämligen för alt säga någol om möjUgheterna för all vi skaU fä en framåtsyflandevägdebatt. Del är inle sä alt jag längtar efler den deballen för dess egenskuU, ulan jag tror del är viktigt för vägpoliliken här i landel alt vi får densnarl. Ju förr, dess hellre. Kommunikationsministern sade förraårel all han ämnade la slällning till Vägplan 1970 i är, möjligen istatsverksproposilionen. Del var inget löfte, men det var någol som ställdes iutsikt. Och när utskollel nu har varil enigl pä en punkl i della sammanhang,nämligen om alt del är angelägel all denna redovisning kommer snarasl, sä harjag tolkat detla sä alt utskollet önskar all redovisningen kommer i är, somavsikten var. När kommunikationsministern om tar lill orda, hoppas jagatt han kommer all bekräfla all denna redovisning kommer i är, som var avsell.Om del dröjer ylleriigare ett är blir det ju en försening i slällningstagandelsom inle är önskvärd. HerrDAHLGREN (c) kort genmäle: Flera talare har här sagt all del inte ärnägon stor och framålsyftande vägplaneringsdebalt vi för . Del är riktigt.Jag har inle heller uppfattat den sä utan mera som ell försök alt lappa ihopdet som finns, alltså bildligt lalal all skaffa pengar för alt laga de guppsom uppstått i vägbanan. sade att del gäUer all i handling visa är konsekveni. Därmed menade väl all skulle hasprungit ifrän vad vi sade , när vi i storl sell godkändefinansplanen. Ja, frågan är ju om man kan kalla det för att springa ifrännågonting all begära en ökning pä , som vi gjort, och att detskulle vara ödesdigert för landels ekonomi. Jag vUl nog gärna påminna herrMellqvist om all lappade i budgelen hellplötsligl , när vi diskulerade annonsskalten.För sedan ökades också folkpensionerna med Nr 58 , ell belopp som inte heller fanns upptaget i Fredaeen den finansplanen.Jag har inte hörl att vare sig eller nägon annan 2 anrU 1971 socialdemokrat skulle ha sagt att detta var ödesdigert för landets --- ; ekonomi.Om de här 16 miljonerna skulle vara sä myckel mera värda ns agen vag- berordel enbarl på hur ser det, och det är då ell uitryck väsendet m. m. Del är della som skiljer och mig i den här debaiten.Herr är ju ganska nöjd. Även om han beklagar att del inte finnsmera pengar, säger han att del är en rält god vägbyggnadslakl här ilandet och all vi har goda vägar. Där skiljer sig våra bedömanden, och det ärdärför som vi begär mera pengar. Jag hävdar att vägbyggnadslakten borde var högre, jaghävdar alt den skulle vara annorlunda inriktad och jag hävdar alt vi har elleftersatt driftsunderhåU, som är besvärande. Jag anser att del är viktigt attdessa frågor fär en tUlfredställande lösning. () kort genmäle: Den ärade vice ordföranden i trafikutskottetuttalade en falsk truism, när han sade alt del är bara själva takten vi äroense om. Den är ju del väsentligaste i hela sammanhanget, och det ärjustdärför vi diskuterar. Vi är oense om taklen mol bakgrunden av den utveckling vihar och den utveckling som kommer inom trafikens område i detla land, denutveckling på vägbyggandets område som är nödvändig för vårt näringsliv, förregionalpolitik osv. Det är inle, , "bara". () kort genmäle: Det skaU inle falla någon skugga överutskottets ordförande; jag gjorde möjUgen en sammanblandning av vad han hadesagl och vad hade sagt när det gäUde 70-kilomelersgränsen. Detvar i sä fall en ren missuppfattning från min sida. kommer sedan in på självafinansieringsfrågan och säger alt inte spelar så stor roll,och så lar han ett kanske något olyckUgt valt exempel för att styrka denna sinuppfattning. Jag vill bara erinra om att i de anslagsframställningar, som harskell för den behandling som nu gör av olika anslag, har förekommilen mycket hårdhänt nedprulning, och den nedprulningen mäste också vägverkel fäfinna sig i. Jag är inle av den uppfallningen att vårl vägnät är säkatastrofalt nedkört som man gör gällande, utan det är ell hyggligt vägnät,även om det kunde vara något bältre. Det blir inte heller sämre ulan avsevärdaförbättringar görs med de pengar som äskas för nästa budgeiår. Vidare kan jaglugna genom att säga alt vi kanske har bättre utgångsläge ellannat år sä alt del även finns utrymme för dessa , som herrDahlgren anser sä viktiga. Hen () kort genmäle: säger, att det varit nödvändigimed stora nedprulningar och alt vägverkel får finna sig i della. Jag har uppfattat saken så att det inle är som har alt finna sig i detta, utan del är 33 3 protokoU 1971. Anslagen till vägväsendet m. m. närmasl enfråga som berör de enskilda människorna, näringslivet, bUisterna, Del är de somfår finna sig i den situation som har uppställ och som utskottet inte vUländra. Eftersom utskottets vice ordförande haftordet redan och talat för ulskollsmajorileten, tänker jag inskränka mig UU altbesvara och kanske något kommenlera de frågor som ställts direkl mig, iförsta hand av i Göleborg. Men aUra försl kanske ändå bara några ord om den allmännakritik som här riklats mot vägpolitiken. Det är alldeles självklart att ensådan kriiik kan framföras mot bakgrunden av alla de behov att göra insalser påvägpolilikens område som vi har. Det skulle snarasl vara mer märkligt om man iell land som värt, med den mycket höga ambitionsnivå som vi tUläter oss att hapå samhällets alla områden, inte skulle få en kollision vid en sådan härdiskussion eller i andra sammanhang mellan vad vi skulle önska göra och vad viför tiUfäUet har möjlighet all göra. Men när det är sagt mäsle vi ändå, som trafikutskottetsvice ordförande framhållit, återföra debatien UU verklighelen,Ulskottsmajoriteten har, som den skriver pä flera ställen i belänkandet,förståelse för olika synpunkter - även reservanternas på hur vägbyggandet ochvägpoliliken skulle kunna bedrivas, men utskottet måsle konstatera att detnuvarande ekonomiska läget tvingar oss, även på della område, till enåterhåUsamhet när det gäller anslagen. Det konstaterandet innebär inte någotförsök från regeringens sida all glida undan det stora problemel, nämligen detgemensamma arbelet för att åstadkomma bäsla möjliga vägnät i vårt land. ställer då och med aU rättfrägan om den vidare behandlingen av Vägplan 70, Del är riktigt, som han säger,att jag i årels statsverksproposilion har skrivit några meningar om Vägplan 70,där jag konstaterar att jag ämnar återkomma UU den vid en senare lidpunkl. kan jag säga att jag återkommer till Vägplan 70 i statsverksproposilionen1972, Sedan för elt resonemang utifrånreservalionerna och bygger sin uppfattning pä all statsmakterna trots denekonomiska situationen borde ha tillåtit sig elt betydligt kraftigare anslagunder vägbudgeten. Vi kan naturligtvis komma in i en längre diskussion om vUkaekonomiska insalser vi skulle vilja göra för våra vägar. Vi skulle kunna föraen diskussion om den saken praktiskt tagel hur länge som helst. Dendiskussionen skulle också kunna bli kort. Den skulle bli korl om stället för alt tala om bristande ambitioner, försummelser, brist på viljaetc, steg upp och sade hur myckel pengar han vUl ha UU vägarna eller med hurmycket väganslagel borde ökas. Det kan inte vara fråga om de summor som man talarom i reservationerna. Det måste bli helt andra belopp, Samma resonernang som jag för med iGöteborg på denna punkt kan jag också föra med , alt departementschefen varken har viljan eller de ekonomiska förutsätlningarna att klara detta, I nästa andelag säger all cenlerparlieibegär mycket smä anslagshöjningar. Det är fräga om 16 Nr , Vägbudgeten omfattar totalt 2 , p , , Med det beloppel saknar alltså departementschefen vilja att göra ., 'i 1071 Hade han däremot följt reservation och ---- därmedcenterpartiet och höjt summan UU 2 , då Anslagen tiU väg- hade han haft viljan. Den poliliska viljan när del gäller vägväsendet väsendet m. m. hängeralltså pä slrax ovanför . kan aUlsäinte vara reservalion som lalar om ulan detmåsle vara helt andra belopp. Vore det då inle rättvist mol dennakamniare att i släUel för svepande ordalag om vad man skulle önska fåutfört och vad som skulle ha ställ i årets statsverksproposilion påvägsidan lala om vad detta skulle kosta i konkreta siffror. fä i gången verklig diskussion om vad det är vi skall omprioritera, ty dä blir delfräga om som vi skall diskulera, sävitt Dä blir diskussionen belydligl allvarligare och kanske ocksä intressantare,därför att diskussionen i så fall måste beröra även frågor som enompriorilering av större mått. förde i silt inlägg i denna diskussion delrealistiska ekonomiska resonemanget. Han har mot bakgrand av vad han sade,såviii jag förstår, ingen anledning att göra erinringar mot den bedömning somhär har skett. Han har heller inte gjort del, A andra sidan är del klarl ävenför honom alt man skall begära en bällre planering, som han säger. Ja,naturligtvis är en planering pä detla område utomordentligt värdefull, men denplaneringen har sitt värde vid varje given medelstiUdelning och behöver inlenödvändigtvis kopplas UU ell resonemang om summor och anslag som ligger vidautöver vad man diskuterar för ögonblicket, I varje läge gäller del ju att göraen prioritering som säkrar en sä veltig användning som möjligt av de pengar somman för UllfäUel kan disponera. snuddade vid den nyUgen beslutade sänkningenav bashastigheten. Han gjorde del närmast mol bakgrund all han ville föra eltresonemang om de pengar som vi underförstått lydligen skulle slösa på altskylta om våra vägar. Olika belopp har nämnls när del gäller vad dennaomskyltning skulle kosta. Jag kan tala om att koslnaden har uppskattats UUmellan 5 och . Den summan gär inle, som iGöteborg Irodde, pä driftanslagel ulan på byggnadsanslaget. Byggnadsanslagetinnehåller en allmän pott för planering och andra särskilda ändamäl, t, ex,tekniskt utvecklingsarbete och försöksverksamhet. Jag har funnit alt försöketmed differentierade hasligheter är ett sådant angelägel ändamäl avförsökskaraklär som kan införas under det anslaget. Jag fick nog också en känsla, om jag läser meUan raderna,att någon av talarna här ifrågasatte sänkningen av bashastigheten. Vem det varsom sade att man kan ifrågasätta nyttan av den åtgärden kommer jag inte ihåg, NaturUgtvis har var och en rätt att ifrågasätta nyttan avvarje åtgärd som vidtas, men det gör mig litet betänksam när man pä ansvarigt politiskt opposilionshåll i förväg så att säga underförstått tar ställning mol ell allvarligt menat försök i trafiksäkerhetens intresse, Etl sådant 35 Nr 58 uttalande kan uppfattas så att manpå förhand lalar om att Kungl, Maj;l Fredaeenden sysslar med något slags hemsnickeripä trafiksäkerhetens område. 2anrU1971 °'® högst aUvarUgl i etl sådanlläge som vi har på Därför hoppas jag all den som gjorde detta Anslagentill vag- uttalande och ifrågasatte värdet även av en försöksverksamhet pä väsendet m. m. trafiksäkerhetens område återkommer och redovisar motiven för sin inställning.Får en sädan instäUning ell vidare gensvar försväras nämligen statsmakternasuppgifl alt undvika olyckor i trafiken och försöka rädda Uv, på ell markeratsäll, eflersom grunden för vårl arbete, som måsle ske med oUka slag av försök,då delvis rycks undan. Om man i de försöken går in i ell anslag på över 2miljarder och hämtar pengar som rör sig om , i den faslaförvissningen, all man kanske därigenom kan rädda etl antal människor frän alldödas i trafiken, tyckerjag del är högst märkUgt att diskutera en sådanprioritering och etl sådant sätt att använda och fördela pengar,