prot · FU0983 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi är också beslutnaatt i denna fråga inte bli något objekt för poUtisk utpressning eUer köpslagan.Vi är beslutna att skilja oss från denna riksdagsfråga med bibehållet ansvarinför kommande generationer och inför vetenskapen och med bibehållen poUtiskheder i vad som för oss är en central principfråga. HerrHAGNELL (s); Vi står inför avvägningar mellan olika formerav naturingrepp när vi vill forma ett samhälle för människor att leva i:naturingrepp för stadsplaneringen, naturingrepp för industri- och sysselsättningsplaneringenoch för kraftförsörjningen. Vi måste väga meUan olika naturingrepp. Vi kan intekomma ifrån, i den utveckling som är och som förestår, att göra naturingrepp.Här är inte fråga om naturingrepp eller icke naturingrepp, utan det ärfråga om vilka ingrepp som skall förekomma. Vi bör väl eftersträva naturvård särskilt på de punkterdär vi försliter naturen hårdast, nämligen inom de områden där tätorternafinns, där de stora befolkningsgrupperna bor och lever. Det är i första hand iden starkaste förslitningen och närmast människorna vi bör sätta in vårakrafter på att så mycket som möjligt klara naturen. Jag har alltså en vissförståelse för vad sade om hur man i det folkrika kringstorstäderna, kring vattendragen och längs kusterna har förstört naturen. Därbör man sätta in naturbevarande åtgärder. Avloppen går orenade ut i Öresundosv. Där förstör man för människorna, som vUl ha möjlighet att komma ut inaturen på några kUometers eller mUs avstånd från den plats där de lever ocharbetar. Där förstör man chansen för människorna att se naturen och leva ihopmed naturen. Här går man nu in på att föreskriva naturvårdsåtgärder aven art, som inte förekommer i , runt och eller iGöteborgsområdet, för ett område som ligger I härifrån. Där skall det vara särskilthårda bestämmelser, mycket hårdare än vi tUlämpar hemma hos oss själva. Viskall alltså föreskriva för andra, som lever härifrån, hur de skaU göra. Men vi har inte gjort det hemma. Det finns ganska mycket attstäda både i län och i på de här punkterna innan mantalar om för andra, längre norrut hur de skall sköta sig. Det vi diskuterar är en kommun och ettkraftverksbygge i den. Den kommunen är ungefär lika lång somsträckan från till . I den kommunen lever 27 000 människorungefär I ifrån . Vilka skall avgöra hur det skall bli i denkommunen? Jo, naturligtvis vi här nere, för vi vet bäst. var ju inärheten av de här områdena med en helikopter. Han for tydligen tUlKaitum för han trodde att det var aktuellt poUtiskt, men det var inte detta somblev aktuellt utan Suorva, Ritsem och . Det var litet fel på kartan,eller vad som kunde ha hänt. Men det var första gången han var intresserad avdetta, och han sade att man skulle ha stannat i stället för den kortastund han var där. Jag kan dela hans uppfattning. i följd har jag variti de områden som kraftstationsutbyggnaden gäUer. Jag är intresserad av dettaoch skuUe gärna vilja vara där mera. Därför att jag har sett områdena varesig det gäller en eUer löser jag inte alla problem. En av centerpartisternas ledamöter i näringsutskottet togsmed Dagens Nyheters flyg och på tidningens bekostnad upp dit sedan beslutet välvar fattat. Då fick hon se vad det var . Hon löser frågornafrån Orsas horisont och från statsanställdas horisont för människor som skaUleva och arbeta där uppe. Är det inte en Utet för stark förmyndarattityd? Hurär det inom ? Har ni inte byggt ut mycket kraftverk där? Har ni planerpå att stoppa dem? Nej, sådant gäUer inte oss, det gäller andra långt bort. Vi märkte i näringsutskottet en mycket intressant litenförskjutning. En av centerpartisterna som hör hemma i försvann frånbordet när den här frågan skulle diskuteras. Han var för initierad i frågan,hade en felaktig uppfattning som inte passade ihop med partiets uppfattning. Istället satte man in en prästfru från . Hon säger att vi skall begränsaelkraftutbyggnaden genom att höja priset på elkraften. Stämmer det med vårasträvanden att skapa sysselsättning inom industrin och bygga ut det svenskanäringslivet så att vi kan leva på det? Stämmer en höjning av våra kostnaderför elkraften med de förhoppningar som finns på löntagarhåll om förbättrade reaUöner?Ja, det är så litet det här fallet betyder. Men det är inte bara detta detgäller. Vi har också önskemål om mindre fartyg för transport av olja, dvs.högre transportpriser än vad våra konkurrenter i andra länder har. Vi kan stäUaupp många, mänga önskemål som i och för sig är fullt berättigade. Men sedan ärbara frågan: Kan vi leva upp tUl det? Vad blir följderna av det? Vilkakonsekvenser drar detta med sig på andra områden, där vi också har önskemål,vilka inte läggs fram här som alternativ? Om vi nu inte bygger ut en kraftstation så gör det sålitet. Ja, då får vi bygga ett oljeeldat kraftvärmeverk i stäUet, Det gör ocksålika litet. Varje liten förändring gör ganska litet. Men vi diskuterar ju entendens. inte barastopp i det här bygget, när nu med de borgerliga och kommunisternaihop har stoppat det strax, utan det är också stopp i andrakraftverksutbyggnader. Ta och läs verksamhetsberättelsen för ettindustriföretag som heter järnverksverkstäderna, ASJ, och som görvärmepannor. I dess årsberättelse står att här räcker inteatomkraftverksutbyggnaden tUl - den går inte så snabbt som man hade räknat med- och vattenkraftsutbyggnaden räcker inte. måste det bli chansen för fleraoljekraftstationers utbyggnad. Då får vi alltså flera oljekraftstationer. Ärdet inte naturingripanden? 1 spyr den oljeeldade industrin ochkraftstationerna ut svavel per invånare och år. Det skall teknikerna tabort ja, hur lång då? Hur många skall falla ned per invånare och år? Vi ligger väl inte så långt efter när vi nu skaUbygga ut flera oljekraftverk med utgångspunkt från det beslut som vi kommer attfatta , såvitt jag förstår, för det är ju redan arrangerat. Vi såg det härUlla arrangemanget med centerpartisten som försvann i vårt utskott, och viförstår vad det betyder - annars hade röstsiffrorna bUvit annorlunda i utskottet. skall de här problemen lösas, säger herrHelén. Ja, det är en tröst, men när? Vi skall inte misstro teknikerna, dekommer att lösa det. Vi kan spränga vattenkraftstationerna , men dåär naturen förstörd. Ja, då sänker man vattenytan igen, om det är det man ärute efter. Det tar tid innan stränderna återvinns. Men var finns de andraskadeverkningarna? De folkpartister som driver fram mera oljekraftstationermen i andra sammanhang talar för mindre skeppningar av olja hit, mindreskadegörelse med olja på världshaven osv. dämpa det här! Skall vi Uta på centerpartisten från som säger, attnu skall vi minska elkraftkonsumtionen genom att höja priset? Ja, men det ärinte fråga om det. Om vi ser litet framåt i tiden , som sade- kan vi konstatera att det behövs en ökad produktion av elkraft. Då säger man: Det här gör litet. Ja, varjeoljekraftstation gör litet. Men vi diskuterar ju bara del för del; vi kan integöra någonting annat. Det här är inte alla världsproblemen, och allakraftproblem ligger inte i detta -det skall vUligt erkännas men det är ingensom har påstått att de gör det heller. Det gäller här bara en del, men det ären del som är mer än sig själv, för det blir konsekvenser som vi också skall räknamed. Vi skaU försöka ta olika hänsyn väga ihop synpunkternaså att vi får fram vad som är rimligt från olika utgångspunkter. Det gällerönskningar om reallöneförbättringar, det gäller att den svenska ekonomin skallhänga med och skaU få fördelaktiga kraftpriser. Man säger att det skulle behöva bU en så liten höjning. Påden punkten, ja - och så på en andra och en tredje och en fjärde punkt. Mennågonstans, tycker jag man brukar höra sägas, går gränsen, och då får vi välräkna med alla små komponenter i det hela, när vi tar oUka hänsyn. Hänsyn betyder också att man skaU förhandla med människorsom berörs. Förhandlingar har förts varie gång, och sådana förhandlingar måsteföras preUminärt. Det kan man aldrig vänta med tUls har fattat ettbeslut, för då är det mycket dyrare att förhandla. Man bör ju förhandlapreliminärt, så att det ligger ett förhandUngsresultat framme somriksdagen också känner till, när man tar ställning till vad ett projekt skallkosta. Det gäUer inte bara i detta fall, utan på samma sätt har det varit vidandra kraftutbyggnader förut. Det är inte smartness att göra så. De här förhandlingarna började ju inte härommåndagen ettuttryck som citerats under debatten. Det är en av de dagar då förhandlingar ägtrum, men det har ju förts förhandlingar tidigare. På en punkt var man frammedär. Man kanske borde ha stoppat förhandlingarna och sagt att det blir ingapengar, inget bygge här, för nu har de borgerliga och kommunisterna gått ihop det finns ingen anledning att vi fortsätter förhandlingarna. Det skulleVattenfaU ha sagt tUl . Men det har jag inte hört. Det är emellertid ingen smartness att ta fram kostnaderna,så att de ligger på bord i den mån de går att presentera. Det skulleju vara direkt fel av att inte försöka ta fram dessa kostnader itid, så att vi får se vad hela bygget går på. Om vägbygget har man sagt att det är tUl skada förkraftstationens avkastning. Ja, men vi skall väl se vad det kostar. Vägbygget -ta det som ett exempel på hur man har försökt att visa hänsyn! kommunhar bett att få vägbygget. Ja, kommunisten som talade sade attdet var så dåliga vägar. bygger man en väg tiU på , men den viU haninte ha byggd. Kommunen vUl emeUertid ha vägen byggd. Får man denna väg drarman mera sysselsättning till sig, hoppas man, genom att det blir turister somkommer den här vägen. Och det är ju inte långt att sedan fjäUvandra över tUl denorska vägarna och fortsätta en rundtur ned tUl på den sidan. Det kan aUtså komma turister. Det är ju det man arbetarmed när det gäUer Vindelälvsfrågan. Där stoppade man ju häromåretkraftstationen. Ja, det är en sysselsättning för dem somär anstäUda i en utredning. Mera har vi inte sett av den sysselsättningen. Här har man föreslagit fina sysselsättningar, industriellasysselsättningar och annat. Ja, var finns de? Det kommer att behövas både detena och det andra förslaget tUl sysselsättningsökning här framåt i tiden - iNorrland och söderut också. Det är inte fråga om att man har lagt fram ett förslag omett vägbygge . Här behövs flera förslag. I vår totalasysselsättningsplanering framåt i tiden måste ligga energiutbyggnad antingenmed oljekraftstationer som sprider svavel vUket skall rensasoch påverkar naturen, påverkar temperaturen i vattnet - eller medatomkraftstationer, vilka också påverkar vattentemperaturen genom kylvatten o.d., påverkar fisket osv. Det kommer vi att få höra. Vi kan inte låta styra oss bara av hänsyn åt ett håll,utan vi får försöka väga ihop hänsynstagandena. Den hopvägningen kan göras påolika sätt. Jag säger inte att det som majoriteten har kommit fram tUl ärfel, när majoriteten avslår sysselsättningslinjen och går på naturvårdslinjen-alltså inte den teknokratiska-kamerala linjen som den kommunistiske talarenkaUade det. Han handlar i naturvårdsintresset tiUsammans med de borgerUga. Det har inträffat stora förändringar för de berördasamerna. Om jag mte misstar mig har vi här i landet 10 000 samer, men mindre änen tredjedelav dem är renskötande samer. Där har alltså förändringen gått fram. Men det också gjort när det gäller andra norrlänningar och människor som bor iandra delar av . Drygt halva befolkningen i det här landet arbetadetidigare i jordbruk. De allra flesta är borta . Det är bara 5 ä 6 procentkvar i det rena jordbruket. Och nya förändringar förestår. Betänkandet frånfinansdepartementets långtidsutredning ligger nu på våra bord. Det talar omatt 150 000 människor inom industri, jordbruk och skogsbruk skall mista sinajobb . Där är alltså 150 000 familjer berörda. Det ärförändringar, det! Däremot skall vi inte ändra på förhållandena för 27renskötande samer. Men vem har sagt att dessa 27 samer och deras familjer, somhar hand om renskötseln där uppe, skaU försvinna? De skall ju få pengar, ochför dem kan de köpa flera renar från , har det sagts mig. De kaninte leva på de renar de har . Renarna kan inte ens försörja sig själva, utanunder vintern måste samerna få socialbidrag för att kunna ge sina renar dennäring de då behöver. Det är nämligen vinternäringen som är flaskhalsen förrenskötseln och den får skattebetalarna i landet i övrigt betala för attrenarna skall vara kvar. Renskötseln i sig själv ger inte så mycket iavkastning att den kan betala det extra vinterfodret tiU renarna; än mindre kannäringen betala livsuppehället för de människor som skall leva på renarna.Detta visar ju vad det är för slags rennäring vi har. Det går inte att leva påden. Det är inte det som är den avgörande faktorn. Men det är när man hörsådant förfäktas som det kanske kommer ett leende på våra läppar. Jag ber omursäkt, i , om jag var bland dem som log. Vi behöver välaldrig befara att få se le. Nej, flaskhalsen är inte sommarbetena kring Autajaure. Detär inte det som är avgörande för renskötseln, utan det är vinterbetet och detligger betydligt längre ner mot . Problemet är inte detsommarbete som försvinner genom att sjön stiger. Den som påstår detvisar på fel problem för oss. Och det gjorde naturvetenskapsmännen. De taladeom sommarbetet men redovisade inte att flaskhalsen var vinterbetet. En del av de samer det här gäller har bott länge iområdet; andra har inte bott särskUt länge där. En av de samegrupper som finnsdär kom enligt uppgift dit omkring 19191920 i samband med att regleringarna avvattenfallen i området påbörjades. I andra fall har samerna, som , levat i generationer i området. Men märk väl att hela den kommun somsamerna kan ströva igenom - och utanför kommunen också är lika lång somavståndet mellan och . Då får man ju se litet tUl proportionernai vad man säger. Om man vUl bygga en kraftstation någonstans mellanStockholm och , så kan man väl diskutera den saken utan att göra dentUl en principiell naturvetenskaplig fråga kontra teknik! Vad det kamerala angår är det ett vanligt krav att enanläggning skall ge avkastning och att den skaU vara förnuftig helt allmänt,som vi hushållar med våra resurser. Men det skall man tydligen integöra vid i - eller var det nu är som iMalmö är verksam. Han ser ner på det kamerala. Nihar tydligen gott om dem där nere! AUa förändringar, också de vi har framför oss i detsvenska näringsUvet, är svåra. Vi kan inte garantera att aUt skaU bU oförändratkring vissa sjöar i , när samhällena runt omkring sjöarna försvinneroch 10 000 människor av de 27 000 som finns där skaU bort från kommunen. Såstora är förändringarna nämligen för människorna här uppe ,enligt föreliggande planer. Ja, men då skall vi väl ta hänsyn tUl de människor som boroch lever där uppe och som vUl det har de framfört genom sina fackligaorganisationer och sin kommun att vi skall bygga ut. De viU hasysselsättning. Det är bara temporärt de får det, invänder man då. Ja, säg mig:Vilken sysselsättning som vi kan skaffa fram är inte temporär? Vi kaninte garantera en evig sysselsättning i något företag, 150 000 jobb skall bort.Det är temporärt som de finns . Det gäller de här jobben också. Men att levaär ju att vinna tid och lösa problemen dag för dag, år för år, decennium fördecennium. Vi har väl ingen garanti om något fast, för evärdelig framtidstabilt . Det har man inte runt heller. Elkraften behöver fördubblas inom loppet av 10 år.Kraftkonsumtionen stiger för att vi skall kunna hålla en reallönestegring på4,; de fackliga organisationerna vUl ha mer. Det betyder en50-procentig ökning av produktionen . Det behövs om viskall kunna satsa mer på ungdomens yrkesutbUdning, bättre sociala förhållandenoch sänkt pensionsålder och betala pensioner tUl fler pensionärer, och göradetta av en ökad produktion som har färre sysselsatta. Då får vi öka den energivi sätter in; det finns ingen annan väg. Om vi skaU fördubbla produktionen avelenergi för att kunna höja produktionen av varor , dåfår vi bygga ut. Och uppstår de här problemen. VUl vi inte möta dem på detena området som är vi tvungna att möta dem på ett annat. Och vUkakommuner ställer sig till förfogande för sotande värmeverk? Det är väl ingensom ser det med nöje? Efter sådana här händelser, som jag har fuU förståelseför, blir observansen när det gäller de här frågorna ännu större.' Menlikafullt står vi inför kravet att fördubbla vår energiproduktion. När manverkligen behöver sätta in toppkraftshistorierna av elektricitet, vad använderman då? Jo, då använder man flygvapnets uttiänta reamotorer, och de är ingasanitära anläggningar när de spyr olja genom sig för att ta fram toppkraften.Mot det skaU man stäUa förslaget att höja vattenspegeln med något tiotal meter inte så mycket som det ursprungligen sades. 1 det valet har vi frånsocialdemokratiskt håU sagt att det är bättre att bygga ut vattenkraften än attköra i gång reamotorerna på toppvarv. Jag säger inte att ni har valt fel. Men jag säger att vianser att vi har valt rätt. Vad som sedan är rätt och fel, får väljarna såsmåningom avgöra; de får väl ta ställning tiU vilka intressen som mestsammanfaller med deras poUtiska uppfattning. För det är ett politiskt beslut -det är ingenting att skämmas över. Jag delar uppfattning där.Politiska beslut skall vi ha. De skaU grundas på sakliga skäl. Men i de sakligaskälen ingår också de psykologiska. Vi kan väl från aUa håll säga som detär: vi räknar med de psykologiska också. Almarna nämndes här. De hör ju inteihop med Kaitumfallet, men det var psykologiskt att nämna dem, förmodar jag.Även sådana psykologiska saker är realiteter. Vi vet att det spelas med demockså, och vi måste räkna med dem. lägger vi bara våra kort på bordet, ochså får väljarna avgöra vilken linje de vill följa. Valet är nämligen icke slut när denna fråga falleroch när vi säger nej tUl en temporär sysselsättning för 300 människor ikraftverksbygget och för några 100 i vägbygget, vilket i sin tur gersysselsättning åt andra som skulle få turistjobb utmed vägen. Vi har hänvisattUl våra program, till andra sysselsättningar i vägbyggen och annat, invänderman. Men det behövs annat än vägbyggen också här. Det behövs elektrisk kraft,och den får vi ta fram på ett eller annat sätt för att vi skaU få industrier -det kan vara cellulosaindustrier som vi vUl ha kraft till ellerSveriges industriförbunds industrier som vill ha kraft tiU sina anläggningar,det kan vara LO:s eller TCO;s medlemmar som vUl ha kraft till industrier, urvUka de sedan skaU hämta högre reaUöner, det kan vara vi i som viU haut mera skatter av människorna. För att kunna ta ut de högre skatterna som vii vår tur vUl satsa på bättre sociala förhållanden, på de gamla, de sjuka, påbättre yrkesutbUdning tUl ungdomen - måste vi ge de anstäUda bättre reallöner.Det är de avvägningarna vi får göra. Jag säger inte att den ena sidan har rättoch den andra fel . Den har rätt för framtiden som väljarna kommer attstödja i detta val. Var så god, välj! Vi har gjort vårt, väljarna får tastäUning i fortsättningen. I detta anförande instämde herrar Jadestig, ,, , , , i , , iKalmar, Rosqvist, i , i , i ,Mossberger, i , i , och iÖstersund, fröken i samt hert i (samtliga s). HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Att sett mig le berormöjligen på att han inte är särskilt rolig vare sig här eller i utskottet. Hanspersonligt färgade aggressivitet är visserUgen imponerande och den leder oerhörd energikonsumtion, men jag tycker också att den är förtvivlat meningslös.Vad är det för mening med att stå här och hävda, att därför att man förtillfället inte behärskar majoriteten skall inte få avgöra dennafråga utan att det är en fråga som egentligen bara angår en Uten krets avmänniskor där uppe. Då kan man fråga sig varför ledamoten som är född iGöteborg och landshövding i skulle ha rätt att yttra sig. Det kan väl inte vara så att vi skaU ha något slagsfederalt system här i landet som reserverar vissa beslut för vissa landsändar.När norrbottningarna försökte skydda sig mot avfolkningens konsekvenser ochhävdade en annan linje än den centrala statsmakten då det gällde utvecklingsramarnai Länsplan 67 fick de veta, att den centrala statsmakten bestämde och inte desjälva. Den som är från , som där har sysslat medplaneringsfrågor och sett en så enormt överexploaterad miljö och vet vad enbristande insikt i de naturvetenskapliga sammanhangen leder tUl i en sådanlandsända, blir i högsta grad benägen att få ett ord med i laget också när detgäller liknande projekt på andra håll. Vad beträffar sysselsättningen där uppe skall den fråganställas till regeringspartiet och inte till några andra. När skall denavfolkning upphöra som ni projekterat fram ända tiU 1980? Och när skaU en annanregionalpoUtik åstadkomma ett brytande av denna avfolkning? Det kan ju intevara så att man på allvar hävdar att norrbottningarna skall sysselsättas medatt om uttrycket tUlåtes sälja varm korv åt fjällvandrarna och borsta skoråt dollarturisterna. Det skall finnas annat som de kan sysselsättas med. () kort genmäle; Jag förstår att i på mig för att jag inte kan locka fram ett leende hos honom. Jag harinte uppfattat att min arbetsuppgift vare sig i utskottet eller i kammarenskulle vara att få honom att le. Någon annan får försöka åta sig det Herkulesjobbet, säger att vi inte skall ha något federativtSverige. Nej, det har ingen hävdat. Jag förstår att han bedömt det hela medSkåne som utgångspunkt. Men gäller det ett område som är lika stort somSkåne, och halva tillsammans, och vi diskuterar en höjning avvattnet i vissa sjöar inom det området. har dragit slutsatsen attde missförhållanden, som uppkommit i det överbefolkade där det bor 1miljon människor i det aktuella området som är mycket större bor det 47 000 -utan vidare kan appliceras på förhåUandena där uppe. Han säger att de som bordär uppe inte skall bestämma. Jag försökte bara säga så mycket, att vi börlyssna till de människor som bor i vårt land. Jag har varit där uppe i följd,lyssnat på människorna och sett dessa områden. Jag kan inte föra fram en annanuppfattning än den jag märkt är så kompakt bland kommunalmän, fackfolk ochindustrifolk som jag träffat där uppe. De viU att vi skall ta vara på de härsakerna. När skall sysselsättningsnedgångenupphöra och när skall avfolkningen upphöra, frågar . Med detbeslut som är beredd att ta tiUsammans med de borgerligadröjer det bra . HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle; har både här i kammaren och iutskottet gjort stor affär av den fodring som renarna harfått. Det är nog riktigt att de får litet foder på det aUmännas bekostnad, närdet är skare och sådana väderleksförhåUanden att de inte kan klara sig själva. gör gång på gång en stor affär av detta. Närvi vet att det förekommer stöd på olika områden, t. ex. 4,5 mUjoner kronor tillCoronaverken i och tUl NJA, tycker jag att det ärorimligt att göra så stor affär av att renarna får nödfoder viddåligt väder. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Om situationen nu i stället varit den att herrHagnells sida hade segrat i voteringen, hade detta inte det bittersta sattstopp för denna problematik. Det enda han kan tänka sig att ge dessa någrahundra norrbottningar och andra anläggningsarbetare som kommer utifrån är ju ennådatid under fallbilan. I övrigt skall den av socialdemokraterna introduceradeavfolkningspolitiken, som slår särskUt hårt just mot , uppenbarligenfortsätta. Detta problem kan faktiskt inte aUs mätas genomjämförelser av befolkningstätheten. Här visar verkligen sin, skallvi säga, teknokrat- och kamrerarsjäl. Vissa typer av biologiskt högproduktivamiljöer fordrar extensiva arealer för att de över huvud taget skall fungera. ISkåne befinner vi oss långt ifrån den situationen. Den har inte förekommit på200 år. Därför ser det ut som det gör. Men vi vill inte att den situationenskaU inträffa i andra delar av landet, där det behövs mycket större extensivaarealer för att åstadkomma en biologiskt oundgänglig miljö. HerrHAGNELL (s) kort genmäle; Det är klart att man kan se såsom ettområde med extensiva arealer för Intressant biologisk utveckling.