prot · FU09103 · 1971-12-31 00:00:00 — Statsrådet har förklarat att det har varit ensvår awägning, och låt mig då formulera saken på det sättet att det i denawägningen väl finns anledning se tUl att samerna inte skall behöva vika undan.Det har i det avseendet funnits en rad ohka förslag, och utskottet har stannatför en kompromiss som tryggar samernas rätt tiU sma renbetesmarker. Jag hoppas,som jag sagt tidigare, att jordbruksministern skall kunna ge sin anslutning tUldet förslaget. Den tredje punkt där utskottet har tagit hänsyn tUlmotionen 1367 gäller 4 §, som innehåUer bestämmelsen om förlängning av tidenför vinterbete, om otjänUga väderleks- och betesförhåUanden så motiverar. Hurdessa medgivanden skall kunna erhåUas har det varit delade meningar om.Utskottet har efter sin prövning funnit att lantbruksnämnden är det organ somär bäst lämpat att göra dessa bedömningar. Därmed vinnes också att hänsyn börkunna tas tiU såväl markägarnas som samernas intressen. Jag tror det ärangeläget att betona att det gäUer att tUlvarata båda parternas intressen i detfaUet. I vår motion 1367 finns ytterligare en rad yrkanden, somtyvärr inte har vunnit jordbruksutskottets gehör vid utskottets granskning ochprövning. Utskottets talesman har här uttalat mycken välvilja när det gällersamernas framtida möjligheter, och då kunde det ju tänkas att utskottet påytterhgare några punkter hade kunnat följa de befogade förslag som vår motioninnehåller. Men att nu mot ett enhälUgt utskott yrka bifaU tUl berörda delar avmotionen och hoppas på framgång är omöjligt. Det har erfarenheten här iriksdagen lärt mig. Därför skall jag avstå från alla säryrkanden utöver det somutskottet och reservanterna har stannat för. En sak till viU jag dock ta upp, och det är detförhållandet att vid behandlingen av propositionen 51 har även en radfristående motioner behandlats. En av dessa, nämUgen motionen 507 av herrStridsman m, fl, om översyn av jaktstadgan, syftande tiU att ge samerna rättatt förfölja och döda rovdjur då fara för rovdjursangrepp föreligger, haravstyrkts av utskottet med hänsyn tUl att jakttillstånd kan erhåUas avlänsstyrelsen i respektive län, om rovdjursstammen ökar. Utskottet pekar somexempel på att om lodjursstammen ökar och åstadkommer skada i renhjorden kanjakttUlstånd erhåUas, Men om man i en renhjord får in lodjur som dödar ochskingrar renarna, är det nog så långt ner till residensstaden för att få ettjakttUlstånd i sin hand. Här gäller det möjligheten att handla raskt i detaktueUa fallet. Och med den situationen, som är en reaUtet, finns det skäl förbifaU till motionen 507 om översyn av jaktstadgan i denna del. Med denna korta motivering ber jag aUtså att fä yrkabifall till reservationen 6 av , som innebär bifall tUl yrkandet imotionen 507. Detbeslut om ändringar i rennäringslagen som vi strax skaU fatta kommeratt innebära väsentUga förändringar för samernas framtid. Det är Nr 103 att hoppasatt tiUämpningen av den nya lagen kommer att bU sådan att Qnsdagen den samernasmöjligheter tUl en tryggad utkomst beaktas och bevaras. Rennäringslag, m. m. utredning som arbetar med frågan om samernas språk och kultur hoppas jagockså skall finna vägar att värna den samiska kulturen och den samiskaminoritetens rättsliga ställning, I det sammanhanget kan också nämnasatt det inom pågår överväganden om att utforma etteget samepoUtiskt program. Jag hoppas att även det skaU komma med i bilden närman granskar samernas framtida möjligheter. Jag vill sluta med att säga att när vi här iriksdagen skall fatta beslut i för samerna väsentUga frågor har vi också ettgemensamt ansvar för samernas framtida möjligheter. folk har ett gemensamtansvar för den samiska minoritetsgruppens framtid - det gäller såväl ekonomisktsom socialt och kulturellt. På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandhngen av återstående ärenden på föredragningslistan tiUkl. §9 InterpeUation nr 124 om aweckling av flygtraflken på , m.m. Ordetlämnades på begäran tUl HerrLINDKVIST (s), som yttrade: invigdes flygplats.Till flygplatsen hade avsatts ett område av ca varav själva flygfältet omfattade . Utvidgningar av det ursprungliga flygplatsområdethar därefter skett vid två olika tidpunkter. Den första skedde i början av1940-talet då en landningsbana anlades. Den senare tiUkom imitten av . Därmed har flygplatsområdet kommit att omfatta ca , dvs, det har undergått en ökning av i förhåUande till det område somdisponerades för dess tillkomst. Genom ett avtal övertog staten 1947 driften av Brommaflygfält från . Marken, som fortfarande ägs avStockholms kommun, anenderades, enhgt detta avtal, ut till staten under entidrymd av . Den snabba utveckUngen av trafikflyget i harsjälvfallet också inneburit en kraftigt ökad flygaktivitet på flygfält.Resultatet har blivit en väsenthg försämring av områdesmiljön. Brommafältettrafikeras inte enbart av trafikflyget utan också av privatflyg, skolflyg ochindustriflyg. Trots att jetplan på utlandstrafik och vissa inrikeshnjer år 1962hänvisats tiU är trafiken på mycket livUg. Antaletstartande och landande plan har ökat i sådan omfattning, att verksamheten påBromma flygfält pågår praktiskt taget dygnet runt. De allvarUga missförhåUandensom därvid uppstått för den berörda befolkningen har påtalats införmyndigheterna vid ett flertal tillfällen. Nr 103 grund av de betydande hälsorisker och sanitära olägenheter som O riappnden hudsmutsen från orsakar harhälsovårdsnämnden i 7 inni1971 ' rader av ingripanden och förelägganden. -------------------- reaktion mot flygbullret och avgaserna har också stöd från medicinskt hållHörselskador, högt blodtryck, nervositet och sömnlöshet är exempel påskadeverkningar orsakade av aUtför starkt och långvarigt buUer. Flygverksamheten på har således både i omfattningoch tUl sin karaktär beläget som det är i ett relativt tätbebyggtstorstadsområde komrrut att utvecklas till ett av de största miljöproblemeni huvudstadsregionen. Det har därvid sitt intresse att påminna om de synpunktersom utvecklades av den stathga storflygplatsberedningen i dess betänkande"Storflygplatsens förläggning" 1956, Redan då ifrågasattesBrommafältets framtid i flygets tiänst som beredningen klart uttaladeatt man på icke bör lägga mer trafik än vad flygplatsenkapacitetsmässigt orkar med. Beredningen noterade också som en klart negativfaktor de buUerstörningar som blev följden av ett bibehåUande av trafik påBromma sedan storflygplatsen färdigstäUts. Det får därför räknas som högstanmärkningsvärt att luftfartsverket ansåg sig kunnatUlstyrka en framställan från såväl SAS som Linjeflyg att få trafikerainrikeslinjerna med jetplan. På begäran av ett flertal pohtiska, fackliga ochideella organisationer avslog regeringen de båda flygbolagens hemställan. Under1969 gjorde en framställan att få trafikera Brommaflygfält med internationell chartertrafik vilket inte enbart hade medfört ettökat antal nattflygningar utan också krav på en utvidgad tuU- och passkontrollvid , Även i detta ärende stäUde luftfartsverket upp på flygbolagetssida. Efter framstäUningar awisade emellertid regeringen bolagets ansökan. Det torde sålunda kunna radas upp en mångfald sakskäl sombevis för att har spelat ut sin roll i det moderna samhället.De växande protesterna mot trafiken på har tvingat framutredningar om en ny inrikesflygplats i . Något avgörandebeslut om anläggandet av en sådan ny flygplats eUer den totala flygtrafikensöverflyttning tUl ett utbyggt har ännu inte fattats. Ett sådant beslutär angeläget vad det gäller . Frågan har genom interpeUationuppmärksammats i . I arbetarekommun harrepresentantskapet vid årsmötet enhälhgt uttalat sig för en aweckhng avflygtrafiken på . Vidare är att märka att en projekterad bebyggelse iflygplatsområdets omgivningar inte fuUföljs. Därmed möjhggörsen mera översiktlig och ändamålsenhg planering av hela området. Vid sjundepartikretsens av SAP årsmöte antogs ett uttalande med krav på en sådanutbyggnad av att denna flygplats kan ta emot allt inrikesflyg förStorstockholmsregionen och att en överflyttning av aU flygtrafik från Brommamåste drivas med ökad intensitet. Sett motbakgrunden av detta förhåUande ter sig den kampanj som satts igång för att bevara flygfält för fortsatt trafikflyg som orealistisk.Denna kampanj hgger väl i linje med de intressen som bl. LinjeflygAB företräder, I gjorda uttalanden från enskilt opererande 104 kommunalmän Ugger ett slags vägran att godta och acceptera de väsenthga mUjökrav som finns bakom kravet på en aweckhng av Nr 103Brommaflyget. Det bor enbart i Västerort inom ca Onsdagenden 140 000 personer, och flertalet av dessa har i varierande grad obehagav j flygtrafiken.Detsamma gäller för skolor, arbetsplatser, sjukhus och andra vårdinrättningarsom finns inom området. Därtill kommer andra grupper inom närbelägna kommunersom har sina bostäder i buUerkontakt med flygfält. Som inledningsvis berörts har staten nyttjanderätten tiUflygfältet och dess anläggningar så länge området disponeras för flygtrafik.Flygplatsfrågan i är föremål för utredning. För att fåklarhet i planläggningsfrågor är det av stor vikt att ett principbeslut snarastfattas om en aweckhng av flygtrafiken på , Ett sådant StäUningstagandefrån statsmakternas sida bör kunna leda tiU att flygtrafiken på kanawecklas med början 1975 för att vara helt slutförd under senare delen av1970-talet, Ett sådant principieUt ställningstagande ger också Stockholmskommun möjhgheter att besluta hur flygfältet och dess omgivningar framöverlämpligen skaU disponeras. Med hänvisning till det anförda hemstäUes om kammarensmedgivande att tiU herr kommunikationsministern få framstäUa följande frågor: Är statsrådet beredd rnedverka tUl ett principbeslutsom innebär en aweckling av flygtrafiken på ? 2, Vill statsrådet ge kammaren en samlad bedömning av hurflygplats frågorna i lamphgen bör ordnas och vilka initiativ som planeras i syfte att med kommuner och landsting samordna denna verksamhet? Denna anhållan bordlades. § 10 Anmäldes och bordlades finansutskottets betänkanden: Nr 31 i anledning av Kungl. Maj:ts förslag om anslag /72 tUl avskrivning av nya kapitaUnvesteringar Nr 32 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:75angående utgifter på tiUäggsstat tUl riksstaten för /71 ivad avser avskrivning av nya kapitaUnvesteringar Nr 33 angående tiUäggsstat och tUläggsstat tUlriksstaten för /71 Nr 34angående statsregleringen för /72 § 11 yttrade; Sedan ett tekniskt fel uppkommit i voterlngsslgnalsystemetinom den s. k. hotelldelen av får jag meddela, att felsökningkommer att ske under middagsuppehåUet genom bl, a, avgivande av upprepadesignaler. § 12 Kammaren åtskUdes .