prot · FU09114 · 1971-12-31 00:00:00 — säger SAS och Linjeflyg i sittgemensamma remissvar att man redan nu har chartertrafik till som"syftar I princip just till en täckning av de rörhga kostnaderna",vUket naturligtvis är positivt, och det är just vad vi har talat om I motionen. Jag kommer inte att ställa något yrkande vid dettatUlfälle, men jag är personligen ganska övertygad om att vi kommer att få Igendessa frågor därför att - som Jag sade Inledningsvis vårt turistnettoständigt försämras, och det är en utveckling som vi inte kunnat lösamed andra åtgärder. Vi har diskuterat skatt på utlandsresor och annat somenligt min mening är ett alltför negativt vapen och svårt att använda I sammanhanget.Det vore bättre om man kunde lösa problemen genom stimulans av den inhemskaturistnäringen. Det finns dessutom krafter i gång för att ökachartertrafiken på . Jag fick för någon dag sedan bara som ett exempel ett klipp i min hand som gällde just charter från till undernästa sommar. Här finns efterfrågekrafter som det funnes anledning att försökata vara på redan från början. Det finns ett utrymme för och en efterfrågan påmer av Inhemska turistresor riktade på . Om vUlkoren bhr någorlundalikartade med dem som gäller för charterflyg tiU södra , är Jag övertygadom att vi skulle få en ganska stor efterfrågan på den sektorn och därmed enavlastning i varje fall I ökningstakten när det gäller turistnettots negativautveckling. Jag ställer alltså Inget yrkande , menjag vill gärna betona att jag tror att det finns anledning att återkomma i denhär saken. Problemen kvarstår, och trafikutskottet har tyvärr inteheller anvisat någon alternativ lösning på dem. i Heden (c): Det är alldeles riktigt, som motionärernaframhåller, att underskottet, i vår bytesbalans ger anledning till orooch bekymmer, och det är också riktigt att turistnettot ytterligare harförsämrats; och I Inte ringa utsträckning medverkat tlU att försämrabytesbalansen. kan man ändå skönja en förbättring av denna bytesbalans för1971, åtminstone tillfälligt. Att det blivit så beträffande turistnettot berorväl mycket på att svenskarna bhvit ett folk som gärna reser ganska mycket, och då förläggs semesterresan oftautanför landets gränser och detta av flera orsaker: klimat samt intresse förandra folk och sedvänjor. Men den mest påtaghga orsaken är kanhända attkostnadsläget här i oftast är betydligt högre än i specieUaturistländer, särskilt för turistresande. Detta är kanhända också anledningentUl att turistströmmen tUl är mindre än den utgående turistströmmen,men Jag har ändå en viss tro på att det även i det här avseendet skett enförändring tiU det bättre denna sommar. Ett sätt att åstadkomma en ökning av turistströmmen tUlvårt land skuUe enUgt motionärerna vara att underlätta för turisterna att resahär i med biUiga transportmedel. Framför allt menar motionärerna attresorna i skulle underlättas och förbättras. är det väl i praktikenså, att rabatteringar av järnvägs- och bussbiljetter i samarbete medcharterflyg etableras genom statliga sådana. Förhållandet är också det att detredan finns ett statligt flygbolag, , som bedriver taxiflyg ochbeställningsflyg i form av direktionsresor samt passagerar-charter. Motionäremahar Ju begärt att möjligheterna att inrätta statliga flygbolag skuUe utredas.Det finns redan ett sådant. Detta bolag har visserligen ännu en begränsadverksamhet, men det torde väl vara bättre att låta ett redan befintligt företagutvecklas, innan man ytterligare utreder om inrättande av flera dylika. I det här sammanhanget kan dessutom nämnas att såväl SJsom SAS och Linjeflyg bedriver ganska omfattande turistreseverksamhet medbihettrabatterlngar, och vad SAS och Linjeflyg beträffar ordnas speciellaturistflygturer till och till de platser som motionärerna angivit. SJliksom privata bussbolag har dessutom turistbussturer tlU oUka platser I landetvarvid bihettprisema är rabatterade. Dessutom utför SAS och Linjeflygcharterresor som utgår från de skandinaviska länderna. Scanair är vid sidan avde nämnda företagen ett skandinaviskt bolag, och det finns siffermaterial omhur detta charterflyg utvecklats. Tiden tillåter Inte att närmare utveckla frågan medsiffermaterial. Annars finns det möjUgheter härtiU. Jag tror sålunda atttrafikutskottet har bedömt läget reahstiskt när det avslagit motionen. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tUltrafikutskottets hemställan i dess betänkande nr 17. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 24 betänkanden: Nr 18 ianledning av motion om förbättrade resevillkor för stude- den Nr 19 Ianledning av motion om charterflyg för utländska turister till Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt. § 25 Förbud mot vissa typer av motortävlingar Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 20 i anledning avmotion om förbud mot vissa typer av motortävlingar. HenSVANSTRÖM (c): Den motion som behandlas i trafikutskottetsbetänkande nr 20 har föranlett en betydande uppmärksamhet. Jag har bhvituppvaktad med telefonsamtal och skrifter. I en hel del sammanhang har man välmissuppfattat syftet med motionen. Jag har därför funnit det angeläget att härgöra några korta påpekanden med anledning av behandhngen av motionen. Av motionstexten - som inom parentes sagt tiU stora delarutgör citat från en ledare I en tidning i - framgår med alltydUghet att det är de fartsträckor som är inlagda i samband med rallytävUngarsom motionen vänder sig emot. Det är aUtså inte så, att vår motion viUförhindra sådana tävlingar av typen famlhe- och tUlförUtlighetstävhngar som t.ex. M och MHF anordnar. Vi motionärer tror liksom alla andra vettiga bedömareatt just den typen av tävlingar i stället är ägnad att öka förarskickUghetenoch därför också är ägnad att öka trafiksäkerheten på svenskavägar. Nej, det är de där fartsträckorna och de direktafartrallyn som arrangeras i olika sammanhang som vi anser vara av den typen attde borde förbjudas. Vi har väl alla kännedom om vägtrafikstadgansbestämmelser. Här har Jag framför mig ett särtryck från , där den bekanta 39 § i vägtrafikstadgan om vad envägtrafikant har att iaktta återges. Paragrafen lyder: "Vägtrafikant skallIakttaga den omsorg och varsamhet, som tiU förekommande av trafikolyckabetingas av omständigheterna, samt uppträda så, att han icke onödigtvis hindrareller stör trafiken. Även i övrigt skah vägtrafikant visa hänsyn mot andravägtrafikanter och mot dem, som bo eller uppehålla sig vid vägen." Dettasista "dem, som bo eller uppehåUa sig vid vägen" har varit en avanledningarna till att jag en gång tidigare, nämligen , i den dåvarandeförsta kammaren tog upp frågan om säkerhetsbestämmelser vid anordnande avmotortävlingar på allmän och enskild väg. Då hade det nämligen inträffat enmycket beklagUg olycka ute vid en enskUd väg i samband med en sådan tävling. Remissinstanserna har i yttranden över vår motion hänvisattill att säkerhetsbestämmelserna håUer på att överses; redan nu innehåller deför Förbud mot vissa typer av motortävlingar övrigt sådana säkerhetsmoment, att några olycksrisker förtredje man knappast föreligger. Tyvärr måste jag säga, att även om förekomstenav sådana olyckor är ganska liten, så har de dock förekommit, och en olycka ärenligt min mening en olycka för mycket. I detta speciella fall råkade en äldre kvinna ut för enolycka alldeles utanför sin port. Olyckan inträffade på en vägsträcka, som Inte- om jag minns rätt - var avlyst för annan trafik. Det var alltså Inte den typav sträckor, om vUka man säger att där inga olyckor rimligen bör ske, eftersomall annan trafik blivit avlyst i det sammanhanget. Detta är bakgrunden till min motion men självfaUet liggeräven den diskussion som förts i pressen bakom. Den finns bl. a. återgiven i dentidning vi har citerat i vår motion. Tidningen säger bl. "Är det Intedå ett motbjudande hyckleri när det talas om vikten av varsam körning samtidigtsom man ger grönt hus för inspirerande och suggererande uppvisningar i renadårkörningen?" Den frågan får självklart stå för vederbörande tidningsomdöme, men vi har nog som motionärer menat att det ligger mycket i den frågasom tidningen i det här sammanhanget ställer. Jag vill inte påstå annat än att den behandhng somtrafikutskottet givit vår motion varit både Ingående och allvarUgt menad. Deremissvar som infordrats understryker de synpunkter som framförts i motionen,men man vill Inte gå så långt som till att utfärda ett direkt förbud motarrangerandet av sådana här tävhngar. Man förlitar sig i sammanhanget på att denya bestämmelser som skall kunna komma att utformas och som även Jag väntar migmycket av skall bh sådana att de I aUra görligaste mån kan undanröja olyckor.Detta är utomordentligt bra, men därmed hindrar man inte att framför alltungdomen tjusas av uppvisningar i farter, som anpassade tiU 39 § ingalunda ärlämpUga, om de omsattes I vanlig landsvägstrafik. Utskottet kommer emeUertid slutligen fram tUl sittställningstagande och säger: "Utskottet förutsätter dock att vederbörandemyndigheter, i överensstämmelse med trafiksäkerhetsverkets uttalande meduppmärksamhet följer utvecklingen samt vidtar i anledning härav eventuellterforderliga åtgärder." har i sitt yttrande sagt attom en försämring på detta område skulle inträda är man redo att aktualiserafrågan om ett förbud för denna typ av motortävhngar. Därmed är såvitt jagförstår motionens syfte uppnått. Även om vi den här gången inte kommer fram tUlett förbudsförfarande, har omständigheterna kring denna typ av tävlingaraktualiserats och bil-vit föremål för en ingående diskussion. Så småningomkommer de att ge anledning tUl en översyn av gällande bestämmelser I syfte attgöra dem ännu bättre, varigenom olyckor I görUgaste mån kan undvikas. Jag skulle tUl sist, herr talman, bara vUja göra en Utenkommentar I anledning av det som då och då händer på de tävlingsbanor där deprofessionella tävllngsförarna agerar. Jag vet att det Inte har något direktsammanhang, men den möjligheten finns att många intresserade motorförarebörjar under amatörmässiga förhållanden i de tävlingar som tillåts på svenskalandsvägar. går dessa förare över tUl den professionella Unjen. Det är iså fall inte heller någon lycklig utveckUng. Då jag, herr talman, finner detmeningslöst att yrka bifaU till min motion, får jag nöja mig med att uttryckaden förhoppningen att behandlingen av detta ärende kommer att föra fråganframåt i riktning mot en ökad trafiksäkerhet. Hen (); Jag har Intresserat mig en hel del förmotortävlingar och tänker kortfattat säga några ord därom. Det finns säkert mycket gott att säga om motorsporten, bl.a. att det är bra att ungdomen intresserar sig för den. Det finns ju så mångaandra intressen som är betydligt sämre. Man har säkert också fått fram bättrebilar genom att testa dem på tävhngar. Skivbromsarna lär vara ett resultat avde erfarenheter man har vunnit vid biltävlingar. En annan sak är bättre däck,och det finns mycket annat. Man skall heUer inte skära all motorsport över enkam, det finns bra former och det finns sämre. En av de bättre tycker jag, imotsats till , är rally tävlingarna. Det finns andra som också ärbra, speedway, motocross och dragster. Det senare är ett slagsaccelerationstävlingar som är mycket populära i . Man tävlar på enraksträcka, och därför är det mycket hten risk för olyckor. De farhga tävlingarna är de I och Formel II. Just I en omkom enförare i . De kommer upp i helt vansinniga hastigheter på 250till . Med sådana farter skall man håUa sig I luften därdet är Utet bättre styrutrymme. Ytterligare en negativ sak kan man peka på när det gällerdessa hastighetstävhngar i Formel I och Formel II. Man tror att en del av pubhken lockas av spänningenom det skulle hända någonting. Det är väldigt otäckt om det förhåller sig pådet sättet. I vårt land är vi dess bättre rädda om människoliv, och det skallvi fortsätta med. Därför är det Utet Illavarslande att ordföranden i en tidning har sagt att vi skah försöka Införa FormelI-tävllngar här i landet. Det tycker jag, , att vi skaU förenaoss i att sätta stopp för. Sådana tävhngar skall vi inte ha här i landet. Bara några klarläggande ord, herr talman,eftersom många har trott och sagt att mitt motstånd mot vissa former av biltävlingarskulle Inspireras på samma grunder som mitt motstånd mot boxning. Det äremellertid tvä helt skilda ting. De dödsfaU som inträffar i biltävlingar berorpå olyckor. Det går inte ut på att man skall köra av vägen eller köra påvarandra. I boxningens idé däremot ligger att man skall avsiktUgt företahandlingar som ofrånkomligen leder till skador. Vi skall inte sänka nedmotorsporten på den bottennivå där boxningen befinner sig. Förbud mot vissa typer av motortävlingar Hen (); I motionen av och i som alldeles har talat för vlU mangenom en lagändring förbjuda vissa former av motortävlingar. Det är klart attmånga i likhet med motionärerna frågar sig vad dessa tävlingar gagnar. De kan,menar man, i stäUet locka vanliga blhster att ta ut mera av de allt starkaremotorerna och försöka efterlikna sina motoridoler och därmed skapa än större risker på våra vägar. Det kan ju förefallaabsurt I då man från alla håll kräver en ökad trafiksäkerhet för att nuinte tala om riskerna för den stora publik som fängslas av spänningen längstävlingsstråken. Flera av remissinstanserna delar också motionärernasuppfattning om dessa tävlingsformers farlighet, men de vill Inte gå så långtsom till ett regelrätt förbud. Man hänvisar till den arbetsgrupp som harsysslat med frågan och som utarbetat nya och säkrare bestämmelser samt skärptaanvisningar för motorsporten vilka nu prövas av Kungl. Som redan nämnt är inte trafikutskottetberett att biträda ett förbudsyrkande, men vi understryker frågans stora allvargenom att förutsätta att vederbörande myndigheter noga följer utveckhngen samtvidtar de åtgärder som kan visa sig erforderUga. Utskottet vih dock invänta denproposition som har signalerats och som just bygger påarbetsgruppens förslag. För min egen del vill jag kraftigt understryka ochpoängtera det angelägna I en ökad säkerhet på och utefter de vägar därmotortävhngar äger rum. får senare tillfälle att pröva detta, och därföryrkar jag, herr talman, bifall till utskottets förslag Innebärande ett avslagpå motionen. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 26 Vissa fiskefrågor Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 47 i anledning av motioner angående vissa fiskefrågor. Hen (): Alla känner Ju till hur dåligt ordnat det ärdå det gäller samordningen av fisket inom kommuner, kommunblock och även länen.Det är uppenbart att åtgärder skyndsamt måste vidtas för att komma till rättamed detta förhållande. Vi har sagt I motionen att det är av särskild betydelseatt samordna de fiskevårdande Insatserna inom t. ex. kommunblock och helst medsikte pä att åstadkomma ett för hela blocket eller ett ännu siörre område enhetligt fiskekort. De rådande förhållandena hrlterar inte enbart fiskarna påorten utan framför allt fiskare från andra orter turister, fritidsfiskare m.fl. Det är heller Inte ovanligt att man inom samma vattendragoch samma kommun får lösa fem olika fiskekort, kanske ännu fler. Dettaär i högsta grad orationellt, anser vi motionärer. Därför menar vi att deföreslagna åtgärderna bör vidtas. Inte sällan händer det att tiUfälliga besökare,utan uppsåt, överträder ett fiskeområdes gräns och därigenom gör sig skyldigatiU olaga handling som faktiskt kan medföra kännbara böter. Inte heller dettaanser vi motionärer vara riktigt utan vill råda bot på det. sägerutskottet att det är en angelägenhet att skapa större fiskeområden, och man åberopar frågans behandhngtidigare i . Det är riktigt att det är kommunerna som skall klara uppdenna fråga, men kan man lita på kommunerna i det här fallet? En del kommunertar sig an denna uppgift, andra kommuner är faktiskt mera hkgiltlga. Vimotionärer tror att för att man snabbare skall åstadkomma förbättring börKungl. Maj:t få I uppdrag att främja den snara tUlkomsten av större sammanhängandefritidsfiskeområden. Vidare tycker vi att det är riktigt att man utarbetardirektiv i den riktningen. säger utskottet att en arbetsgrupp har tUlsatts för attgripa sig an med denna uppgift. Vi motionärer litar kanske inte helt på denarbetsgruppen utan det bör nog utarbetas mera säkra direktiv och anvisningarför att någonting skall bh gjort. Vi motionärer har även begärt att stora fiskeområden ägdaav stat, bolag och enskilda personer i större utsträckning än skah fånyttjas för fritidsfiske. Det som vi här fört fram är ju faktiskt ett demokratiskträttvisekrav, och då borde det heller inte ha varit svårt att vägleda utskottetså att man åtminstone försökt tiUmötesgå motionärerna på den punkten. Men detär lönlöst att stå här och yrka bifall tUl en motion som inte har stöd vare sigi en reservation eller något annat. Därför har jag inget särskUt yrkande. Manfår väl trösta sig med att det kanske finns möjligheter att klara det härproblemet ändå. Skulle det inte vara fallet får vi väl återkomma och motioneraytterhgare. HenMOSSBERGER (s): Jag beklagar att inte framfördesina synpunkter i utskottet, där han själv är ledamot. Vi har ju redovisat attdet finns en arbetsgrupp, som hen möjligen också nämnde och som ärsammansatt av representanter för , fiskeristyrel-sen,lantbruksstyrelsen, domänverket och . Jagbeklagar bara att inte har tiUtro tiU dessa representanter. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Hen (); Jag får kanske trots allt lita på de tUlsattaledamöterna i arbetsgruppen, och det antydde jag väl till en del. Men då jagblev kaUad tUl utskottssammanträdet var det inte så lätt för mig att infinnamig. Det gällde dock en resa , som skuUe göras efter kaUelse med heltkort varsel. Jagförstod också nästan i förväg hur det skulle gå med motionen. Överläggningen var härmed slutad. Fisket med parryssjor vid § 27 Fisket med parryssjor vid Blekuigekusten Föredrogs Jordbruksutskottetsbetänkande nr 48 I anledning av motion angående fisket med parryssjor vidBlekingekusten. i (s): Det betänkande från jordbruksutskottet som nubehandlas har tillkommit med anledning av en motion, under vilken bl. a. jagsjälv står som undertecknare. 1 motionen hemställer vi om en sådan ändring i1950 års lag om rätt till fiske att s. k. parryssjor blir hänförda tiU rörligaredskap samt att 11 § lag får föhande lydelse: "Med nät och parryssjor,som är att hänföra till rörligt redskap, samt med långrev och tobisnot ärfisket fritt ända in till stranden." Vi har framställt detta motionsyrkande med anledning avatt lagstiftningen lägger hinder I vägen för användning av dessaredskap innanför en linje 300 m från stranden och även med anledning av vissaandra reservationer i lagen. Vi gör inte vår framställning utan närmareanledning. Vi har ansett att äldre fiskare, som varit s. k.havsfiskare eller storsjöfiskare men som vid uppnådd hög ålder inte längre harförmåga eller uthålUghet att följa med på havsfiske, bör ha en möjlighet tillinomskärsfiske av nämnt slag och därigenom få en något så när drägligförsörjning. Emellertid lägger lagens nuvarande utformning hinder i vägen fördetta. Den i motionen framförda tanken att skapa sådanamöjhgheter för dessa fiskare är Inte ny. Den gick igen lagstiftning,där departementschefen uttalade att man borde se tUl att vid sådanaintressemotsättningar mellan fritidsfisket och yrkesfiskarna som Jag härförsökt att belysa självfallet den största hänsyn skulle tas tUl yrkesfiskarna.Självfallet kan det med lagens nuvarande utformning uppstå vissa komplikationervid en sådan ändring som vi föreslagit. Ett enhjilligt utskott har avstyrkt vår framställning. Manåberopar i betänkandet att fyra remissinstanser avstyrkt densamma medan tvåtUlstyrkt. De två som tiUstyrkt är fiskarnas egna yrkesorganisationer, som intehar något emot att den föreslagna ändringen i lagen görs. Jag vill emellertid också säga att de fyra remissinstansersom yrkat avslag på motionen framhåller att det finns visst fog för den imotionen föreslagna ändringen av lagstiftningen, i varje fall för yrkesfiskare. Jag anser det meningslöst att här ställa något yrkande ombifall till motionen, men med anledning av det som remissinstanserna uttalatvill jag förutskicka att vi kommer igen i andra sammanhang med försök att fåtUl stånd en ändring i lagstiftningen på denna punkt. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 28 Vården av landets vattentillgångar, m. m. Föredrogs Jordbruksutskottetsbetänkande nr 49 I anledning av motioner angående vården av landetsvattentillgångar, m. m. i (vpk): 1 den motion, nr 422, där jag ärhuvudmotionär, pekas främst på den föroreningssituation som råder i ,vårt lands största insjö. a. nämns det förhållandet att är inramadav massaindustrier, alltså sådana Industrier som är kända för att vara storamihöförstörare. Företag såsom SkoghaUsverken och Gruvön har ett stort ansvarför att föroreningssituationen är så pass allvarlig som den är. 1 den del avVänern som närmast påverkats av SkoghaUsverken, alltså , ärsituationen närmast katastrofal. Det är då att märka att stad härhämtar sitt dricksvatten och att stora bad- och fritidsområden är förlagda tUldenna vik. 1 en rapport som presenterades avnaturvårdsverket understryks just det förhållandet att skogsindustriernaåstadkommer den största delen av förorening. Inte mindre än 93 procentav utsläppen av organiska ämnen svarar skogsbolagen för. Det är sådana sombrukar uttryckas I Bs 7 och Ugnln. 1 rapporten reserverar man sig förfelmarginaler på grund av otillräckliga kontrollmöjligheter, men just i frågaom skogsindustriernas utsläpp av organiska ämnen anser man att felmarginalen ärUten. Tätorterna svarar enligt rapporten för av utsläppen avorganiska ämnen och livsmedelsindustrin för . När det gäller kväve och fosfor kommer större delen avkvävet, , från skog och mark, och från tätorter och åker kommer 16respektive . Fosforn kommer tiU från tätorterna, 18procent från skog och övrig mark och från skogsindustrin. Men häranser man att rapporten har en aUvarlig brist på grund av otillräckliga källor.Mätningar saknas nämligen helt för pappersindustrins utsläpp av kväve ochfosfor. Rapporten redogör också för föroreningsmängdens utvecklingde , alltså tiU 1970. 1930 var föroreningsmängdenenligt rapporten när det gäller biokemiskt syreförbrukande föroreningar 55 000ton . 1960 hade man en topp med , medan siffran år 1970hade sjunkit till . Det är de många nedläggningarna avpappersmassefabriker som är orsak till att utsläppen minskat ,sägs det, alltså inte en effektivare rening. Dessutom har produktionen avpappersmassa koncentrerats till , vilket är till fördel förtUlflödena men I stället ökar riskerna för själva . I det sammanhangetbör kanske påpekas att Vänerskog nu planerar en kraftig utbyggnad av sinpappersmassefabrik i och ansökt om tUlstånd för ökade utsläpp. Dettahar vållat en livlig debatt och väckt kraftiga protester till Uv från olikahåll, alltifrån sommarstugeföreningar tUl hälsovårdsnämnden i Kristinehamnskommun, vUka är motståndare till att föroreningseffekten återigen skaU stegras. Avrapporten framgår också att SkoghaUsverken är den ojämförligt Vården av landets vattentillgångar, m. m. Vården av landets vattentillgångar, m. m. största förorenaren av vatten. svaradeföretaget ensamt t. ex. för halva ligninutsläppet i hela ellernärmare bestämt . Det står alltså fullt klart att det är nödvändigtmed en mycket hård press på dessa stora skogsbolag för att förmå dem tilleffektiv rening av sina utsläpp. skall väl i sanningens namn erkännas attskogsbolagen under opinionens tryck uppvisat en mihövänligare attityd densenaste tiden. Jag säger avsiktligt "opinionens tryck", eftersom manfrån Skoghallsverkens sida haft mycket svårt att erkänna sitt ansvar för denkraftiga förorening som ägt rum, inte minst av . Förhållandet är väl också det att den förorening somhittills ägt rum har verkningar på mycket lång sikt. Diskussionen måste därförinte bara gälla begränsningar och ehmineringar av föroreningsutsläpp utan ocksåett återställande av det redan förorenade vattnet.