prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vUl även framhålla såsom någonting positivt alt denönskan som statsutskottet framförde och som också kom tiU uttryck i riksdagensbeställning, nämhgen att man snart nog skulle utföra en revidering avlantmäleritaxorna, har effektuerats snabbi. Del har vi väl anledning att varatacksamma för. När lantmäteristyrelsen kom med ett förslag i taxefrågan,som varit ute på remiss, fanns där emeUertid många avslagsyrkanden från ohka remissinstanser,bland dem . Sedan har departementet i propositionenomformat det förslaget på några väsenthga punkter. Min fråga blir då: Står detsig vad statsrådet sade ? Han sade nämUgen då; "Vi kommeri den fortsatta hanteringen av detta ärende självfaUet att befUta oss om allhålla goda kontakter också med den kommunala sidan." undrar jag om såskedde från lidpunkten för lantmäteristyrelsens förslag och fram tillpropositionen. Jag tror att det är rätt väsentligt atl de kommuner som avoUka anledningar har velat få behålla sin egen fastighetsbildningsmyndighetockså skall känna att de gör det med ekonomiskt självansvar. Det kan inte vararimUgt alt man tar på sig kostnaderna och kan beräkna utgiftssidan något sä närmen, på grund av det förslag som här förehgger om inbetalning tilllantmäteristyrelsen och återbetalning schablonvis, inte vet vUka de verkligakostnaderna blir för den verksamhet som man har åtagit sig. Det är väl därkommunernas oro ligger. Med delta, herr talman, och med instämmande i vad herrPetersson har sagt yrkar jag bifall till den reservation som är knuten tillcivilulskoltets betänkande. HerrBERGMAN (s); Eftersom fröken uppkaUat statsrådet skall jag nuinte ge mig in på de avsnitt av fröken anförande som jag förmodaratt herr statsrådet kommer alt tala om, därest han avser atl besvara hennesfråga. Den reform det nu gäller är ju helt fascinerande i sig,men jag skaU trots det inte ta alltför mycket tid i anspråk för att ge mig inpå den. Jag vUl bara fästa ledamöternas uppmärksamhet på att vi idet helt enhälliga utlåtande som stalsutskoltel då presenterade vareniga om att det skulle ske en utjämning i landet meUan oUka typer avförrättningar, dvs. införa lägre taxor för förrättningar på sådan mark som harsvag bärkraft och där kostnaderna är höga med hänsyn till de omständigheter somkan förehgga och i stäUet ta högre taxor för andra förrättningar. Detta var vi aUtså överens om då. Man har brottats meduppgiften att finna former alt lösa problemet. Del fanns ett sådant förslagfrån lantmäteristyrelsen, som emellertid maldes sönder av remissinstanserna.Regeringen fann då en bättre form, som innebär en utjämning mellanflerloltsförrätlningarna och enstaka förrättningar, som då kan vara förknippademed specieUa kostnader. Den form som lantmäteristyrelsen förslog, innebärande skuUe direkt subventionera förrättningar inom skogsbruket och jordbruket,har man alltså gått ifrån. sker en utjämning meUan.vad man kan kaUa mertätbebyggda områden och mer glesbebyggda områden ungefär så kanske man grovtkan uttrycka det, även om den schablonbeskrivningen inte är alldeles korrekt. Vi var överens om detta, och vi är tydhgen överens ävenmed reservanterna. Det är bara den skUlnaden atl reservanterna inte fullföljertanken. De talar om en utjämning men yrkar på dess motsats: de yrkar på att detskall ske en utjämning inom de 42 kommunerna som har specialområden i vilka delingår i huvudsak flerlottsmälningar Det kan finnas etl och annat undantag, ochdå skall man alltså utiämna inom de kommunerna. Men då bUr det ingen utjämning,eftersom del kommer att vara ungefär samma kostnader där för mätningar. Dåskall man bara utjämna på den andra delen, där staten utför uppdraget, ochutjämningen skall göras meUan de enstaka förrättningarna ochflerlotlsförrättningarna som brukar förekomma i kommuner som inte har egetlantmäteri. Den formen av jämhkhet och utjämning är helt obegripligför oss övriga i utskottet, och jag tror också att det bhr närmast enomöjlighet all genomföra detta förslag. Om till äventyrs reservationen skuUebifallas, kan väl inte något enhetligt taxesystem upprättas som innebär det somriksdagen beslöt , nämhgen utjämning över hela landet. i sade att vi väl får se vad somkommer atl hända med en del av förslaget. Han var htet tveksam beträffande enannan del. Jag tror att det är klokt att vänta och se vad som kommer alt hända.Den oro hos lantmätare ute i landet som föranledde motionen och som fanns bakomreservationen och som många ledamöter har fått uppleva har tagit sig tvåuttryck: Man har sagt att staten kommer att överföra kostnader från sig till dekommuner som har eget lantmäteri. På den punkten har utskotlel sagt klartifrån. citerade detta, och jag skall inte upprepa del. Detfinns i klartext i utskottsbetänkandet - och det fordras närmast brottshggärning för att handla annorlunda. säger atl vi får se, och vifår naturligtvis se om regeringen vågar sig på att göra det när man inte enshar sagt att man vill. Sedan tillägger en sak, men jag är intealls på del klara med vad han egenthgen menar. Han påstår att det har sagtsmycket om atl specialkommunerna som har lantmäteri är effektiva, rationella ochallting sådant, men så får vi plötshgt vela atl den verksamheten också ärmycket dyrare än den statliga, eftersom denna effektivitet och rationahseringkostar pengar. Men då bör man inte använda den beteckningen, ,eftersom det då inte är rationeUt och effektivt; sådana värden mäts just iekonomiska termer och inte i någonting annat. Jag tror mig förstå vad herrPetersson menar. Han säger att man skaffat sig goda Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. tekniskamöjhgheter alt kunna verka på det här området för atl kunna tjäna även andraintressen för kommunen. Och det är naturhgtvis korrekt. Men taxan skall ju barasvara mot de tjänster som är förenade med det som taxan avser att täcka. Detandra som man får som biprodukt för den allmänna planläggningen i kommunenskall täckas av andra medel, vilket sker . Jag tror att det är olyckUgtatt här blanda in de andra lantmäteriuppdrag - om jag nu skall använda dentermen, vUkel naturUgtvis inte är korrekt, men man avser ju den andraverksamhet som kommunerna sysslar med och som går under beteckningenlantmäteriuppdrag. Att ta med även den delen som underlag för taxan måste varaaUdeles fel. Jag kan inte säga annat än att har förra åretbestäUt, regeringen nu föreslagit och utskottet tillstyrkt detta, som är etlförsök att göra en utjämning. Eten måste ske över hela landet. Då finner manalt det är en praktisk och nödvändig form, att staten debiterar avgiften förlanlmäteriuppdragen. Detta är den enda formen för att åstadkomma en praktiskutjämning. Det innebär dessutom en besparing för kommunerna, som slipper arbetetoch osäkerheten alt få in pengar - den risken tar ju staten. Dessutom är detmycket enklare för kommunen. När staten nu sköter debiteringen, är det entjänst som staten gör kommunerna. Då nu såväl debiteringen som återbetalningenskall ske i former som är betryggande, finns det allt skäl atl stödja utskottetpå denna punkt. Jag yrkarbifaU tiU utskottets hemstäUan. i (s): Till vill jag säga att detkanske hade varit lyckUgt för aUa parter om man hade följt Kommunförbundetsstyrelses yttrande i den PM som föregick propositionen där del heter:"Sammanfattningsvis kan enhgt styrelsens mening en ny taxekonstruktionoch nya fördelningsregler inte bringas till en för aUa parter acceptabellösning utan ingående samarbete mellan berörda instanser. Hänsyn måste även tastUl pågående och förutsebar utveckhng. Det kan dessutom ifrågasättas huruvidade framlagda förslagen helt överensstämmer med statsutskottets intentioner." Låt mig säga att förslaget såsomdet presenterats är så ogripbart, att jag är övertygad om att om jag badutskottels talesman om att ge en konkret bild av vad det kommer atl innebära iverkUgheten, skulle jag ställa honom inför en omöjhg uppgift. Jag skall därförinte göra det. Men jag anser att det hade varit lyckligt om man här när detgäUer sädana här kompUcerade och invecklade frågor som berör så många parterhade ett mera intimt och ingående samarbete. Då hade vi sluppit både reservationeroch sådana här diskussioner i kammaren. FrökenLJUNGBERG (m) kort genmäle; erinrar sig säkert mycket välfrån diskussionerna i dåvarande statsutskottets tredje avdelning att vi blevganska övertygade av de synpunkter som i motioner hade framförts då och äventidigare. Detolyckhga är att det finns en hel del förrättningar, som borde bh av men somhelt enkelt inte blir del, därför alt kostnaderna bedöms vara för höga i förhållandetill del värde som själva förrättningen skulle ge just den mark det är frågaom. Det var sett mot den bakgrunden vi menade atl man i fråga om taxesättningenbehöver få fram någon sorts utjämning mellan ohka slag av förrättningar. Påståendet att det i statsutskottels skrivning skulle hastått "utjämning /' landet" känner jag inte till. Jag tror att detär ett tillägg av , och del har väl kommit till just vid denkonstruktion av taxorna man nu gjort. Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. När det gäller vad statsutskottet kan ha menat så har jagtyvärr inte utlåtandet till hands, men jag har en notering om alt det står altdel skall vara en "skähg fördelning med hänsyn liU bärkraft ochbelägenhet", det står annars att läsa på s. 7 i statsutskottets utlåtandenr 208 för . Hur skall del kunna bh en skäUg fördelning om den inteskall ske över hela landet? SkaU den ske med granntomten eller inom kommunen?Det är uteslutet att göra en fördelning i annan form än över hela riket. Den här frågan upptog oss rätt intensivt inomslatsutskottets tredje avdelning. Jag har Uksom fröken ett klartminne av den debatten. På den punkten var vi alltså då ense. i läser upp vad harsagt, men det är egentUgen inte del vi diskuterar, Kungl, Maj;t gick ifrån detförslaget och konstruerade ett nytt förslag. Det är skUlnad, , påförslagens innehåll, och det borde också ha sagt. Jag har naturligtvis inte denfackkunskap på området som och andra kan ha, som har motionerati ärendet. Det finns ingen taxa i detalj utformad, men principerna för taxanskulle jag kunna tala om. De är beskrivna, så jag behöver bara läsa innantill iproposition och utskottsutlåtande. Det är mycket enkelt. Men jag förestäUer migalt intresset från sida är konstruerat och att det är heltobefinthgt hos de andra ledamöterna. Jag avstår alltså från en sådanredovisning. Med anledning av den fråga som frökenLjungberg ställde till mig måste jag erinra något om vad vi hade för oss, närvi tog den här lantmäteriorganisalionen. Det fanns två förslag. Del ena förslaget var en heltstatlig organisation. Del andra förslaget var att de kommuner, som så önskade,skulle få bilda en lantmäteriorganisalion under kommunalt huvudmannaskap, ochresten skuUe staten ta hand om. Vi kom underfund med alt vi inte kunde lösa frågan på detsenare sättet. Men vi vUle försöka tiUmötesgå det starka intresse som fanns hosde stora kommuner, som hade en myckel väl utvecklad lantmäteriverksamhet ochett stort underlag atl kunna integrera den verksamheten i bebyggelseprocessen.Därför sade vi: Låt oss i och för sig Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. skapa enheltäckande lantmäteriorganisalion för landet i dess helhet. Det behöver vi ha.Men låt oss inom ramen för den öppna möjligheter för de kommuner som har dettaunderlag att bilda s, k, specialenheter. Vi fick på det sättet 42 specialenheter, . Avsikten med dessa var verkUgen inte atl de dessutomskulle få ställa sig vid sidan om den utjämning, som hade uttalat ettönskemål om när det gällde kostnaderna för lantmäteriförrättningar. UtjämningenskuUe då få det resultat, som utskottets vice ordförande här har redovisat,nämhgen att inom sektorn med de 42 kommunerna som har de bärkraftigaförutsättningarna skulle man göra en utjämning för sig, och därefter skuUekostnaderna för resten av landets lantmäteriförrättningar utjämnas, 1 klarspråk skulle det betyda att samma tjänster skullegöras tiU etl väsenthgt högre pris exempelvis i än i andra delar avlandet. Vad ville åstadkomma var att man skulle få betala samma prisför samma tjänst i del här sammanhanget. Det var vad utjämningen skulleinnebära, och därför måste den omfatta hela lantmäleriväsendet. Det är anledningen till att vi har skapat den nuvarandeorganisationen. Vi ville inte få en situation där de mera bärkraftigakommunernas lantmäteriförrättningar skulle gynnas i förhållande till de mindrebärkraftiga kommunernas. Sedan fick vi från lantmäteristyrelsen förslag om hurdelta skulle föras ut i praktiken, som innebar att viss utjämning skulle skeockså mellan de bägge sektorerna, alltså jord och skog ochlantmäteriförrättningar för bebyggelse. Men med hänsyn tagen till denremisskritik som bl. a. riktades emot förslaget från Kommunförbundels sida sadevi: Den typen av överföring bör inte ske av kostnaderna mellan de här bäggesektorerna. Propositionens förslag bygger därför på en utjämning inomlantmäteri för bebyggelseverksamhet som omfattar hela landet men ingenöverföring mellan sektorerna jord och skog respektive bebyggelseverksamhet. När det gäUer kontakten med har vi ävenefter sedan vi fick remissyttrandet ifrån , på vUket vi baseradepropositionens förslag, haft direkta kontakter under utarbetandet av förslagetför att verkhgen åstadkomma fömtsättningar för alt det tekniskt och i annatavseende skulle vara möjligt att genomföra delta. Fröken (); Jag ber att få tacka för det svar jag ficknu. Det gläder mig att kontakterna med har ägt rum. Då måsteman, efter vad jag förstår, ha stannat i ganska olika uppfattningar om hur dethär ärendet borde hanteras. Del är svårigheter med taxesätlningarna beroende på vadman vUl tillgodose. Jag vUl erinra om vad utskottet bl, a, skriver på s, 2; "Statsmakternas bedömningar av vikten av att främja vissa på annat sätt utvalda förrättningsgrupper av allmänt intresse bör----------------------- enligtutskot tets mening------------------------------- " - utskottet har tidigaresagt att det är svårt alt "utväljaförrättningstyper som generellt kan vara i behov av nedsättning-ar" -"och i enUghet med förordade riktlinjer tiUgodoses i samband medbudgetprövningen," Det ärotvivelaktigt något som reservanterna också haft i åtanke. i (s) kort genmäle: talade om att han inte varinsatt i taxekonstruktionen och frågan om hur stora taxorna skulle bU, Jagkanske kan hjälpa till med ett litet tips om hur det kommer att se ut. Enligt vad jag har erfarit kommer exempelvis vid enflerlottsförrätt-ning den första förrättningen alt ligga på och deföljande på I . Det innebär för i varje fall en del kommuner ungefären fördubbling av kostnaderna, och de pengarna skall tas någonstans bl, a,kommer väl bostadsbyggandet att i hög grad belastas med detta. Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. () kort genmäle: Jag sade förut att jag inte var inne itaxetekniken, i . Men jag beklagar att jag framhöll atlherr kunde dessa saker. Vad han nu sade blottlade någonting annat.Han talade nämligen här om enstaka förrättningar och inte omflerlottsförrätt-ningar, och den prisangivelse han gjorde återfinns ipropositionen. Märkvärdigare var det alltså inte med kunskap. har ju uttalat sig för att vi skallha fuU kostnadstäckning för lantmäteriförrätlningarna. Om nu priset för enförrättning ute i kommunerna, såsom i säger - han talarväl då fortfarande bara om de här 42 kommunerna som har specialenhel - skullevara det som här angivit, vad skulle då priset bU för enförrättning i de kommuner som icke har underlag för egen specialenhet och däralltså del hela måste genom den statliga lantmäteriorganisalionen? Det priset måste väl ligga väsentligt högre, om vi intefår till stånd den utjämning som också uttalat sig för. i (s); Låt mig göra en ytterligare komplettering.Enligt de uppgifter jag fått ligger i en lantmäteriförrättning, som går underdet statliga lanlmäteriet, en första förrättning som kostar . Varjeefterföljande förrättning kostar vid flerlollsförrätlningar . Dåtillhandahåller sakägaren hantlangning. Det är orsaken till skillnaden ikostnader. Låt mig kort och gott säga att centernsledamöter i utskottet helt ställer sig bakom utskottet i denna fråga. Vi finnerden lösning som föreslås i propositionen rationell. Den innebär också en rimligavvägning mellan oUka intressen i vårt land. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. HerrBERGMAN (s); Jag vill bara säga några ord till i . Grunder för taxesättningen i lantmäteriverksamheten, m.m. Det har juryktats kolossalt mycket om vad denna reform kan innebära, men skulle tilläventyrs den siffra som angav som korrekt vara delta, har ju dedär 42 kommunerna ingenting att frukta. Då kommer de att få bra betalt för detjobb de skall utföra. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av fröken m.fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iNybro begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer civilutskottelshemställan i betänkandet nr 32 punkten 4 röstar ja, den del ej vUl röstar nej.Vinner nej har kammaren bifalht reservationen av fröken m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 13 Föredrogs finansutskottets betänkanden: Nr 48 i anledning av Kungl, Maj ;ts proposition 1971:174med förslag till lag om ändring i lagen (1971:148) med särskUda bestämmelser omriksbankens sedelutgivning Nr 49 rörande upprustning av avdelningskontori Nr 50 i anledning av Kungl, Majts proposition 1971:175angående riktlinjer för försäljning av staten tiUhörig fast egendom, m, m. Nr 51 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1971:145angående utgifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för /72 i vadavser ärende under handläggning Nr 52 i anledning av Kungl, Majtsproposition 1971:145 angående utgifter på tilläggsstat 1 till riksstaten /72 i vad avser avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 14 Ändrad regional organisation av SJ Föredrogs trafikulskoltetsbetänkande nr 27 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition angående ändradregional organisation av SJ jämte motioner, Kungl, Maj:t hade i propositionen1971:147 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överkommunikationsärenden för föreslagit att godkännaen ändrad regional organisation av SJ enligt vad i propositionen anförts. Beträffande propositionens huvudsakUga innehåll anfördesföljande; "I propositionen läggs fram förslag till ändringar inuvarande regionala organisation av SJ, Förslaget innebär i viss mån ettfuUföljande av omorganisation. Nuvarande elva drifldislrikt och elva bandistrikt föreslåsersättas av åtta trafikdistrikt och lika många bandistrikt. De geografiskagränserna för trafik- och bandislrikten förutsattes sammanfalla. Till skUlnadmot tidigare föreslås gränserna för de nya distrikten vara i huvudsaklänsanpassade. Minskningen av antalet distrikt innebär att de nuvarandedistriktsexpeditionerna i , och dras in. De f. n. till driftdislriklen hörande driflverkstädernaoch de till maskinavdelningen hörande huvudverkstäderna föreslås sammanförda isex verkstadsregioner under maskinavdelningen. I fråga om förrådsverksamhetenföreslås viss organisatorisk omläggning. Den nya organisationen avses börja genomföras fr. o. m.den 1 juli 1972." I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1523 av i Heden m. fl. (c,fp, m), vari hemställts att skulle som sin mening uttala atl Boråsborde bU huvudort för de trafik- och bandistrikl som omfattade , , och eller - för den händelseriksdagen inte kunde ansluta sig till nyssnämnda krav att beslut i fråga omändrad organisation av SJ i vad avsåg trafik- och bandislrikten borde anståtill dess att resultatet av den regionala trafikplaneringen förelåg, dels motionen 1971:1524 av herrarWinberg (m) och (), vari hemställts alt skuUe avslåpropositionen, dels motionen 1971:1545 av herrGustavsson i m, fl, (c, fp, m), vari hemställts alt iskrivelse tiU Kungl, skulle anhålla om dels ytterUgare utredningaravseende statens järnvägars trafik- och bandislriktsorganisation i syfte atllokahsera expeditioner till för distrikt omfattande ,, och , dels utredning i syfte att åstadkommarationalisering av statens järnvägars centrala förvaltning, dels motionen 1971:1546 av herrHammarberg m, fi, (s), vari hemstäUts atl som sin mening gav tiUkänna 1, att borde tillhöra trafik- respektivebandistrikl samt 2. att den åkande maskintjänsten organiserades i enhghet medvad i motionen anförts. Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ dels motionen 1971:1547 av i Kristinehamnm,fl, (vpk, s, c, fp, m), vari hemställts att beslutade alt enomprövning skulle ske av den i propositionen föreslagna distriktsindelningenoch att då även ett i motionen framställt krav om läns överförandetill Göteborgsdistriklet borde prövas, dels motionen 1971:1548 av herrMagnusson i m, fl, (vpk), vari föreslagits att beslutadeavslå det i propositionen framlagda förslaget till omorganisation av SJ samtalt hemställde om att en ny utredning tillsattes medbeaktande av vad i motionen anförts, dels motionen 1971 :l 549 av herrarNilsson i Agnas (m) och (), vari hemställts att skulleavslå i propositionen framförda förslag om indragning av SJs Umeådislrikl, dels motionen 1971:1550 av herrarNilsson i (c) och i (c), vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj;t skulle uttala alt beslut angående SJsregionala organisation borde uppskjutas i avvaktan på resultatet av denpågående regionala trafikplaneringen samt atl det skulle ytterUgare utredas påvilket sätt borde utformas för att stödja denregionalpolitiska målsättningen, dels motionen 1971:1551 av herrNygren m, fl, (s), vari hemstäUts alt i avvaktan på resultatet av denregionala trafikplanering, som uppdragit tilllänsstyrelserna att utföra före , uttalade sig för ettuppskov med ställningstagandet till de i propositionen föreslagnaindragningarna av drifts- och bandistriktsenhelerna i , och , dels motionen 1971:1552 av herrOlsson i (c), vari hemställts att skulle i skrivelse tillKungl, Maj:t uttala att SJs totala verksamhet inom Ange kommun ej fick minskasi samband med omorganisationen av SJ:s regionala verksamhet och att frågan omen utökning av SJ s verksamhet inom Ange kommun borde prövas, dels motionen 1971 ;1553 av herrStadhng (s), vari hemställts att enhgt den gamla planen distrikt åtta och nioskulle sammanslås till ett distrikt, alternativt att de gamla gränserna skuUebibehållas, samt att den verkstadsregion som enhgt förslaget skulle flyttastill bibehölls i Ange, dels motionen 1971:1554 av herrarÅngström (fp) och i (fp), vari hemställts alt skulleavslå propositionen i vad den avsåg en indragning av Umeådistrikten och att nyutredning gjordes med sikte på en effektivisering och bättrenäringslivsanpassning av Umeådistrikten och en rationahsering av SJs centralaförvaltning. att med avslag å propositionen 1971:147 och ianledning av motionerna 1971:1523 och 1971:1524 samt 1971:1545-1971:1554 1skrivelse till Kungl. Maj;t begärde ytterUgare utredning och nytt förslagangående regional organisation av SJ. Reservation hade avgivits av herrar , , , ,, och i (samthga s), som ansett att utskottetbort hemställa, all med avslag å motionerna 1971:1523 och1971:1524 samt 1971:1545-1971:1554 godkände de riktlinjer för ändrad regionalorganisation av SJ som av departementschefen i statsrådsprotokollet förordals. Ändrad regional organisation av SJ HerrMELLQVIST (s): Trafikutskottetsbetänkande som gäller regional organisation av SJ och som bygger påproposition nr 147 avser i viss mhn ett fullföljande av 1963 årsomorganisation.