prot · FU0978 · 1971-12-31 00:00:00 — Under rubriken köpes kunde man ocksåfinna: Lägenheter, alla storlekar, köpes av byggkonsortium och så telefonnummer.I en pytteliten annons stod - enbart med telefonnummer att aUa slagslägenheter köpes. Så har man en medelstor annonsspalt jag skallinte trötta med så mycket statistik, men man kunde läsa under rubriken "Nordisk Hyrestjänst: Insatslägenheter köpes, 20-tal kunder med pengar ihand." Säljes: , från : Trea, byggd ,959, säljs för , varav vid tillträde, återstodenamorteras genom bostadsrättsförening med ca . Detta var några plockexempel. Dagens annonser kan juriksdagens ledamöter lämpligen läsa i tidningsrummet. vill man här göra gällande att det inte skulle hablivit någon skiUnad jämfört med den tid när kontrollagen gällde. Då vill jagtill , som här påstod att man inte kunde avgöra detta, ställafrågan: Såg några annonser om sädana här överpriser närkontrollagen gällde? Såg någon som annonserade ombostadsrättslägenheter till högstbjudande när kontrollagen gällde? Jag hartagit upp detta tidigare och vill trycka på det igen. Vilka konsekvenser fården upptrissning av fastighetsvärdena som sker inte bara i Stockholmsinnerstad utan i hela och också i andra storstadsregioner - närman mjukar upp hyresregleringen och släpper den? Denna vägran att åter införa kontroU är enligt min meninginordnad i den målsättning som den nya hyreslagen har, nämligen att mansuccessivt skall övergå till rena marknadshyror på hyresmarknaden. Bostadenskall vara en handelsvara. är nu beredd att ställa sig i spetsen ochföreslå en utredning om huruvida kontrollagens slopande drivit upp försäljningsvärdena.Den frågan är redan klarlagd. är inte det enda men det färskasteexemplet på politiker som inte vUl ha någonting gjort och därför begär att man skall tiUsätta en utredning. När skaU då herr Wiklundmotionera om detta? Han har ju välvilligt erbjudit sig att göra Nr 78 Ja,det kan han inte göra förrän nästa vårriksdag. skallden utredningen ta? Det behövsingen utredning här. Vad man bör ta ställning till är det ------------- som är konkret, nämligen reservationen 2 av herrar och ,. Där krävs förbud mot försäljning på offentlig auktion. Det är ju '-rn. ändå, som vi säger i vår motion, så att rätten att använda bostadsrättslägenhetsom handelsvara grundläggs i 10 §. Sedan kan man tvista om hur många lägenheterdet är som försäljs på offentUg auktion det har inte med saken att göra. Detbehövs ingen utredning för att ändra på detta. När det gäller den offentliga kontrollen avöverlåtelsevärdena kan man naturUgtvis säga att den gamla kontrollagen inte varbra. Men ett bifall till reservationen innebär ju inte att regeringen ärtvungen att lägga fram ett förslag som är exakt Uka med den gamla kontrollagen,utan det går mycket väl att göra nödvändiga modifikationer. Jag har uppehåUit mig mycket vid i Stockholm- det var han som satte fram hakan ordentligt. Utskottet har enborgerlig-socialdemokratisk majoritet. Den borgerliga ideologins grund är juköp och sälj, och det kan väl från den utgångspunkten vara ganska naturligt attherr har den uppfattning han har. De borgerliga har varit de främstapåhejarna för att slopa den bostadssociala målsättningen och för att förvandlabostaden tiU handelsvara. Jag skulle vilja säga ett par ord till detjustitieministern var inne på och tiU det var inne på. Vad man vUl uppehåUa sig vid här är att det finns så mångalägenheter som säljs under de höga överlåtelse värden, som HSB rekommenderar.Det är i och för sig rätt intressant att diskutera vad som är orsaken till det.Orsaken är väl kort och gott att de flesta människor tycker att det strider motderas samvete att sälja en bostadsrättslägenhet tUl ett annat värde än den har.Om den har ett lägre värde än vad HSB rekommenderar så säljer man till det. Vadsom är avgörande här och vad man måste komma åt är ju de som säljer till värdensom väsentligt överstiger dessa redan höga överlåtelsevärden, och det är, somredan nämnts, var sjätte lägenhet i landet och var fjärde i . har redan fäst uppmärksamheten på det rentotillständiga förhåUandet att detta också är skattefritt . Ta denhär lägenheten i , byggd och därbostadsrättsföreningen medverkar så att man kan lämna handpenning och göra Utetamorteringar. Det är skattefritt! Så några ord om reservationen 3 beträffande vUka som skaUha rätt att bilda bostadsrättsförening. Vi vill förbehålla de kooperativa bostadsföre tagen utan enskilt vinstintresse - denna rätt, och vi vUl utestänga privatbyggmästarna. Det är möjligt att detta inte är något stort problem det har skiftat Utet grand. har det varit ett mycket stort problem, ibland har privatbyggmästarna håUit sig undan från den här marknaden. föreligger det ett beslut om att bostadsut redningen med förtur skaU utreda frågan om man inte skall höja gränsen för statlig belåning för bostadsrättsföreningar tiU för att få ned insatserna. Det är inte alls omöjligt att privatbyggmästarna på nytt 31 Bostadsrättslag, m m. kommer attfinna att det är en mycket lukrativ marknad att börja bilda privatabyggmästarföreningar. Jag har personlig erfarenhet av hur det här går till. Lagen innehåller och det har vi sagt i vår motion klara förbättringar: upprättande av ekonomisk plan, möjligheter för dem somskall bo i den framtida bostadsrättsföreningen att genom egna representantervara med och påverka den från början. Men vi skall å andra sidan seutvecklingen: stordrift, totalexploateringar där producent- och intekonsumentintressena fäUer utslaget. Utan tvivel är det så - det visar allerfarenhet att de kooperativa bostadsföretagen mycket mera bestämt hävdarbostadskonsumenternas intressen när det gäller planering och byggande än vad deenskilda intressenterna gör. Det finns alltså en risk för attprivatbyggmästarna, om de vill tränga in på det här området, genombyggteknikens egen utveckling kommer att få ett mycket stort inflytande överplanering och Uknande frågor. Jag viU stanna där. Yrkande om bifaU tillvåra reservationer har redan framställts, och jag viU för min del också anslutamig till yrkande om bifaU till reservationen 6. HerrWIKLUND i (fp) kort genmäle: TiU viU jag bara säga att jagläser tidningarna jag också jag kan även jag bidra, om såskulle önska, med vissa tidningsurklipp som beskriver sådana här otiUständigasaker som uttag av höga överpriser. Men jag läser statistiken ochövrigt informationsmaterial. Statistiken finns ju redovisad i handlingarna, ochnu har vi också fått kompletterande statistik av justitieministern. Jag tycker man skaU väga in hela materialet när manbedömer den här frågan. Redan i mitt första inlägg i går tog jag bestämtavstånd fiån sådana försäljningstransaktioner vid överlåtelse av bostadsrättsom kan ge oskäliga vinster. Jag betonade också med stort eftertryck att nogegentUgen alla ansvariga kretsar anser sådana förfaranden både olustiga ochförkastUga, i den bostadsbrist som råder på vissa håll i landet. Jag trordärför att vi alla i sak inte har någon olika mening i det fallet. frågade varför man inte såg några sådanaannonser, som han hänvisade till, då vi hade kontrollagen. Mendet är väl ganska självklart, eftersom det då var olagligt att sälja tillöverpriser. Vi hade då ingen fri prissättning. Det fanns en kontroU, och då ärdet klart att man inte annonserade. Man kan i varje fall anta att vi med enkontroUag skulle vinna den effekten av lagstiftningen att vi tränger nerförfaranden av detta slag till en underjordisk tiUvaro, Om man ser sådant idagsljuset, har vi ju ändå en viss möjlighet att kritisera företeelsenoffentUgt, bl, a, i dagspressen och i detta hus. Sedan vill jag tiUfoga att jag tycker att debatten ominnehåUet i den ekonomiska planen är litet överdriven. Jag tycker nämligen attdet i propositionen finns uttalanden som pekar på att en sådan plan bör varaganska detaljerad. Departementschefen har sålunda uttalat att planen börinnehålla uppgifter om totala antalet hus och lägenheter, anskaffningskostnaderför dessa samt hur företaget skall finansieras. innehållauppgift om sammanlagda beloppet av de avgifter som skall tas Nr 78 ut avbostadsrättshavaren och om fördelningen av avgifterna på de olika bostadsrätterna, t, ex, genom angivande av avgift per kvadratmeter lägenhetsyta. Dessutom skall det utfärdas en särskild kungörelse om vaddenna plan Bostadsrättslag skaU innehålla. Jag hänvisar i det fallet till 75 § i förslaget till m in. (forts.)bostadsrättslag. Hen (): Jag skall säga några ord om debatten kringöverlåtelsevärdena, därför att den behöver kanske få en litet vidareförklaring. För den som har kunnat följa dessa frågor inom bostadskooperationen,som jag kan göra, är det framför allt tre mönster av överlåtelser som harintresse i denna debatt. Det första är bostadsrätter som överlåtes på orter avavfolkningskaraktär, där bostadsrättsinnehavarna vanligen förlorar på attflytta från sina kooperativa lägenheter. Det är nämUgen ingen efterfrågan pådem. Därför har såväl HSB som infört en försäkringsform, som påvissa premisser ger bostadsrättshavarna tillbaka den grundinsats som en gånghar betalats in för lägenheten. En mycket stor del av överlåtelserna kommerfrån orter av denna karaktär. Det andra inslaget i överlåtelsemönstret berör orter därdet råder någorlunda balans på bostadsmarknaden. Där får bostadsrättshavarenvanligen vid överlåtelse tillbaka sin grundinsats, gjorda amorteringar ochvanligen också dsn uppräkning av överlåtelsevärdet som framgår av denindextabell som framräknats inom HSB. Det tredje mönstret i överlåtelsevärdena har vi itätortsområdena och särskilt då storstäderna och deras närmaste omgivningar. Därär ju förhållandet det att lägenheterna vanligen har ett attraktivt läge, dehar en låg hyreskostnad och efterfrågan är vanligen - med vissa variationer stor. Vi vet också att en stor efterfrågan på sådana bostadsrätter pressar upppriset. Det är således helt naturligt att slopandet 1968 av kontrollen fördessa bostadsrättslägenheter i vissa fall medförde en kraftig stegring avöverlätelsevärdena. Det är prcis v..d som har skett i flertalet fall dålägenheter i storstäderna och deras närmaste omgivningar överlåtits. De ärvanligen också en mycket bra affär for köparen. Ofta kommer köparen in sommedlem i en bostadsrättsförening med en välordnad ekonomi. Det är ett par synpunkter som jag skulle vilja anlägga påden här debatten, eftersom vi befinner oss i dess slutskede; jag har inteavsett att gå in i något repUkskifte med föregående talare. Men något av repUkkanske det ändå ligger i de synpunkter jag anför. Några av talarna har här pratat om överpriser respektiveunderpriser för bostadsrättslägenheter. De begreppen existerar enligt min mening inte, eftersom vi har slopat bostadsrättskontrollagen. Det som gäller på bostadsrättsmarknaden liksom vid försäljning av villor är självfallet marknadspriset. Vi kan tala om överpriser respektive underpriser om vi som mått har HSB.s och rekommendationer. gäller alltså marknadspriserna, och marknadspriserna fungerar som de alltid har gjort i ett samhälle med biandekonomi: den som vUl betala mest för en vara som är eftersökt får överta den, i det här fallet bostadsrättslägenheten. 2 protokoU 1971. Bostadsrättslag, rit m. Detförhållande som råder på bostadsmarknaden är inte märkvärdigare än så. Justitieministern sade att det för dagen, för ögonblicket,icke finns någon tendens till fortsatta överpriser, men att man har uppmärksamhetenriktad på problemet. Här i sade att ställningstagandet iutskottet är vUlkorligt; han betonade det aUdeles specieUt. Om priserna ökar,antydde , borde man ta under övervägande att återinförabostadsrättskontrollen. Jag skulle kunna fråga hur mycket prisernaskall stiga för att det skall bli aktuellt att återinföra bostadsrättskontrollen.Jag har nämligen i den frågan en alldeles speciellt personlig uppfattning. Jagtror att allt tal om att återinföra bostadsrättskontrollagen är oreaUstiskt.Där har enUgt min mening sista tåget gått. Det gick när 1968 slopadebostadsrättskontrollen. Jag tillhörde dem som motionerade mot regeringensproposition. Jag vill minnas att vi var ett 50-tal riksdagsledamöter som viddet tillfället ansåg att bostadsrättskontrollagen skulle vara kvar. Det är ett önsketänkande att tro att den någonsin kan komma tUlbaka. Menvad som fattades vid bostadsrättskontrollagens slopande var, som ett par avtalarna tidigare varit inne på, en skatteregel av uppkommen vinst vidförsäljningen. Om den som kan sälja en lägenhet till ett bra pris har haftlägenheten är vinsten icke skattepUktig. Vad vi behöver, herrjustitieminister, är nog inga propåer om ett eventueUt återinförande avbostadsrättskontrollagen, vilket jag menar är en orealistisk tanke. Vi behöveren komplettering i form av en skatteregel, och jag tillhör dem som anser attett slopande av bostadsrättskontrollen, utan att förse den med en skatteregel,sannerligen inte är bra för anseende. Det är ett misstag som jagmenar bör rättas tiU när utredningen om Ukvärdig beskattning för vUlor ochbostadsrättslägenheter kommer att aktualiseras . Får jag slutligen, herr talman, bara säga några ord tillfru . Jag har en mycket stark sympati för hennr;s uttalande i debatten.Grundsynen i hennes anförande var att man skall försöka åstadkomma ett boendemed oUka grupper i samma fastighet och att man inte skaU diskriminera dem somkan ha sociala problem eller ekonomiska besvärligheter. Jag har varit verksam i bostadskooperationen sedan 1957och har kunnat följa verksamheten inom denna ganska väl på nära håll, och jagkan inte just nu påminna mig något enda exempel som har kommit till förbundetskännedom som visar att någon har vägrats ett medlemskap i enbostadsrättsförening. Jag betvivlar inte att det ändå kan ha förekommit, mendet måste vara alldeles speciella undantag. Jag säger detta så mycket merdärför att det är inte bara angeläget att de familjer som har sämstabetalningsmöjllgheterna får tillfälle att efterfråga friliggande hus,bostadsrättslägenheter och lägenheter i hyreshus i nyproduktionen, utankooperationen själv har ett bestämt intresse av att få en allsidigrepresentation i bostadsrättshusen. På många håll har bostadsrättsföreningarnaoch HSB-föreningarna - och jag är övertygad att detta även gällerRiksbyggen - skapat kontakter med kommunerna där kommu- Nr 78 nernaövertar en del av de betalningsskyldigheter som åligger en medlem -r Agp jp_ av en bostadsrättsförening. De kostnader som en medlem inte kan <- -imi o /1 bestrida kan nämligen inte övervältras på de övriga medlemmarna i -------- bostadsrättsföreningen.Här behövs ett samspel, och jag vill gärna betona Bostadsrättslag, att det från kooperativ synpunkt är angeläget att sådana kontakter m. m.upprättas, så att vi får just den aUsidiga sammansättning i våra bostadsbestånd som på ett så utomordentligt sätt redogjordeför tidigare i debatten. Jag vill bara säga tUl att jaginte vill skriva under på den rent personliga uppfattning som han har gettuttryck för beträffande möjligheterna att kontrollera överlåtelsepriserna. Jagvill hålla öppet i vilken form man bör inskrida, om det skuUe visa sig entendens till ökning av överlåtelsepriserna. Men jag vill gärna framhålla attjag absolut inte vill skriva under på att man skall avsäga sig möjligheten attvia en kontrollagstiftning komma tUl rätta med dessa olägenheter. Jag tror i ett sådant läge får söka sig fram i samverkan med de storabostadskooperativa organisationerna, som ju själva har det allra största intresseav att hjälpa till med att hålla igen på detta område. i (fp): Efter det uttalande som justitieministern nugjorde finns det just ingen anledning för mig att svara på . Jag kan nämligen hänvisa till justitieministerns uttalande såsom svar.Jag uppfattade f. ö, frågan nästan som rent retorisk. ville vetahur högt priset skall stiga för att jag skulle kunna tänka mig att samhälletvidtog motåtgärder. Jag vill kanske dock komplettera med att hänvisa till vadutskottet säger härom. Utskottet uttalar sig u.-gefär på samma sätt somjustitieministern här har utvecklat saken: "Utskottet vill dockunderstryka vad departementschefen anfört om att utvecklingen också ifortsättningen bör följas med uppmärksamhet och att, om någon mer markanthöjning av prisläget inträffar, frågan bör tas upp tUl förnyatövervägande." Något mera har utskottet inte sagt. Inte heller jag villsäga mera än detta för dagen. uttalade även jag sympatier för det som fruLundblad har anfört i sitt särskilda yttrande. Jag tycker f, ö, att om manlägger det yttrandet bredvid vad utskottet har sagt om den sak som berört i sitt särskilda yttrande, finner man nog att det råder ganska godöverensstämmelse mellan detta yttrande och vad utskottet har anfört, Hert (vpk): i nöjde sig med attsäga att också han läser statistiken i övrigt. Han gick dock inte in på all denexemplifiering jag gjorde. Det är rätt intressant att höra att varken som 35 Nr 78 utskottsordförande ellerjustitieministern vill bestrida att detta är den " problem, som i storstadsregionerna och framför allt i sträcker sig långt utöver, som mantidigare har sagt, vissa lägenheter med ------------------- attraktivt läge i det centrala . Det är ett verkligt intressant Bostadsrättslag, noterande. Beträffande kontrollagen och fråganom annonserna vill jag bara säga till herrWiklund att det är alldeles uppenbart att om man slopar en kontrollag låtvara att det även förr pågick en stor svartabörshandel med lägenheter, som dåinte kom fram och tillåter en fri annonsering om försäljning till högstapriser, får man just de konsekvenser som man fick beträffande f, d.statsrådsfruns lägenhet på . Andelsvärdet var , men densåldes för . Kan människo- i framträdande samhällsställning utan vidareockra och driva upp bostadspriserna på det sättet, varför skulle då inte andrafå ett incitament att göra samma sak? Jag tycker att det var bra att markeradeskillnaden mellan över- och underpriser och att det är fråga om lagensslopande. De enda över- och underpriser man kan diskutera om är HSB:s priser.Jag har aldrig diskuterat några andra kategorier. Jag är överens med justitieministernom att det här inte räcker med skatteregeln. Till skillnad från justitieministernvill jag inte hålla några former öppna. I den mån justitieministern ärpåverkbar för att åstadkomma snabbare resultat här, tror jag att han blir mestpåverkad om det blir en stor anslutning bakom reservationerna. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Jag skulle gärna med en Uten anmärkning vilja knyta antill vad senast sade. Det gläder mig mycket att han inte harhaft några erfarenheter från av sådan vägran att ta in personer, somhar haft speciella sociala problem, i bostadsrättslägenheter. Från minverksamhet inom socialvården har jag tyvärr haft sådana erfarenheter, och ävenom dessa fall inte var särskilt många, har de varit beklagansvärda i alla fall.Jag vet att vissa bostadsförmedlingar har erfarenheter av den art som jagnämnde i mitt tidigare anförande här . Men om det nu är som säger, att det inte ärnågot problem för bostadsrättsföreningarna, kanske vi skulle kunna vara överensom att kommentaren till propositionen egentligen är helt onödig, därför att detsaknas anledr ing att ha med någon bestämmelse som säger att medlemskap ibostadsrättsförening kan vägras på grund av personliga kvalifikationer av - somjag förmodar - negativ art. tycker att den ekonomiska prövningennaturligtvis skall finnas kvar. Det anser även jag, men jag vet också att det eftersom på många orter kommunerna inköper bostadsrätter för att överlåta dem tiU personer som har haft bekymmer med sin ekonomi och kanske dessutom sociala bekymmer - är viktigt att dessa människor får 36 möjlighet att utnyttja deterbjudande som kommunen ger dem. orterbestår en stor del av byggnationen av bostadsrättslägenheter, och Nr 78 om intepersoner med dålig ekonomi skall få bo i dessa lägenheter, blir följden en sned differentiering i boendet som vi inte önskar. kommunernavill satsa på dessa områden tycker jag det är värdefullt, och dåskall det inte finnas hinder av annat slag, som sätter käppar i hjulet för Bostadsrättslag, ensådan politik från kommunerna. m. m. Jag glömde i mitt tidigare anförande att yrka bifall tillutskottets skrivning på denna punkt. Jag vUl gärna här ge uttryck för att jagär fullt nöjd med utskottets skrivning. Jag har naturligtvisbara gett uttryck för min personliga bedömning av hur jag tror attförhållandena kommer att utveck a sig på bostadsrättsmarknaden. I minframställning betonades att man skulle kunna undvika skevheten påbostadsmarknaden genom att införa en skatteregel. Jag är fullkomligt övertygadom .itt vad som fattas är en skatteregel som gör det mindre . 'önsamt attdriva upp priserna på överlåtelselägenheter. Det var bara detta jag viUe säga i anslutning till herrGeijers inlägg. Jag anser också att den skatteregel som infördes förvillorna borde som princip ha införts för bostadsrättslägenheterna när manslopade kontrollen 1968. Får jag slutligen säga till att det inteföreligger några meningsskiljaktigheter mellan oss i denna fråga. Jag harkunnat följa just det avsnitt av vad påtalat, inte bara iStorstockholm, utan också i landet i övrigt, och jag är verkligen överraskadöver att det har funnits faU där man har vägrat medlemskap. Det kannaturligtvis ha funnits skäl som i enstaka fall motiverat ett sådant beslut. Ensamverkan mellan kooperationen och kommunerna brukar i sådana fall förekomma.Därigenom kan de inkomstsvaga familjerna under 'communal medverkan gesmöjligheter att efterfråga önskade lägenheter. 1 del fallet, herr talman, trorjag mig ge uttryck för en kooperativ grundsyn nämligen den att allasamhällsgrupper skall ha tillgång till en modern och funktionsduglig bostad. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller lagutskottets hemställanI betänkandet nr 9 punkten A röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av hen m.fl. Bostadsrättslag, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan henSjöholm begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller Jagutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten B röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av hertar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåhen begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan hen Israelssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom viU att kammaren bifaUer lagutskottets hemstäUan i betänkandet nr 9punkten D röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalUtreservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då hen begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan hen Israelssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition;