prot · FU09136 · 1971-12-31 00:00:00 — Just genom mångfaldenskulle man kunna nå resultat genom t, ex, kristna samfund, nykterhetsorganisationer,kommuner, landsting, som skall delta i den kamp mot alkohol- ochnarkotikamissbruk som utskottet påstår äger rum . Jag skah inte gå in på frågan om specialdestineradeskatter; det har i viss utsträckning tagit upp i sitt särskildayttrande. Vi tror man kan göra en förutsättningslös analys av möjUgheterna attupprätta och utforma ett sådant här alkoholskadeförsäkringssystem, där de I ett Åtgärder mot alkohol- och narkotikamiss-bmket Åtgärder mot alkohol- och narko tikamiss-bmket vanhgtförsäkringssystem Ingående komponenterna bruk, risk, skada och premie vägsin på ett sådant sätt att man åtminstone kan försöka bättre hjälpa några av dealkoholskadade och de Indirekt berörda än man gör . Jagbeklagar att utskottet med några rader har avstyrkt förslaget, men jagföreställer mig att vi kanske kommer i det läget då vi är tvungna att prövaalla metoder och då kan det vara en lämphg väg att se på det här problemet somett försäkringssystem, såsom det skisserats i vår motion. HerrSVENSSON i (s): Jag skall, efter alla dessa anföranden,försöka säga någonting från utskottsmajoritetens sida. Det betyg som vi har fått av flera talare är attutskottets betänkande verkar skrivet i defaitistisk anda. Det är klart att mankanske kan få det intrycket jag viU inte fömeka det. Det beror naturUgtvishelt enkelt på att det här är ett oerhört besvärhgt problem, som det är svårtatt lösa genom vad man ibland kaUar ett Alexanderhugg. Jag har naturhgtvis lyssnat med mycket stort intresse påaha de inlägg som gjorts, och jag tror att kom sanningen mycketnära när han i slutet av sitt anförande sade att alla är medvetna om skadorna,men att mycket få egentUgen kan hjälpa oss att undgå och bota dem. Vi kangivetvis skaffa fram experter från ohka håll - och vi har sådana. De som haryttrat sig är inga nykomhngar på det här området, utan de har sysslat medfrågan och varit högintresserade av den -och ändå kan de tiUslut inte komma mycket längre än tlU en begäran om en parlamentarisk utredning.Jag anklagar naturhgtvis ingen för detta; det illustrerar bara hur besvärligtvi har det på den här punkten. Det arbetas på ohka håll. Två utredningar pågår socialutredningen och alkoholpohtiska utredningen och vi viU väl att deskall ta upp dessa saker också Inifrån, dvs, undersöka hur vi skall få enadekvat nykterhetsvård. Jag frågade en gång ordföranden i alkoholpohtiskautredningen: Har vi egentligen något program för hur vi skall angripa de härsakerna? Han svarade att han hoppades att när utredningen är klar skall vi fåett sådant program. Det hoppas jag också, men jag vet Inte om det kan komma,därför att - jag upprepar detta - det är ett svårt problem som vi har attsyssla med. Våra förtroendemän och våra bästa experter är emellertid knutnatill de pågående utredningarna, och det kan ju tänkas att de på denalkoholpohtiska sidan dvs, den som egenthgen är orsaken tiU att vi harskadorna - har möjlighet att anvisa oss vägar. Det är klart att om det här landet accepterade att varaalkoholfritt, så skuhe problemet vara löst på en generation. Men svenskarna haren glädje av särskilt på fester att använda alkohol, och det kan faktiskthända att personer står och talar sig varma när det gäller problemen på områdetmen ändå själva uppmuntrar en alkoholsed som driver andra människor tUl djupaskador, som det är oerhört besvärligt för dem att komma ifrån. Vi lever i ett öppet samhäUe kanske ett av de öppnaste ivärlden. Vi får därför tiUåta mycket, som vi egentUgen djupt oglUar, med deideal vi har. Det är aUtså betalningen som vi får göra för att vi har ett öppetoch fritt samhäUe, Och här kommer vi in på denna väldiga problematik: Hur skah vikunna balansera meUan tvånget att bestämma över andra människor och viljan attge dem fullständig frihet? Socialutrednlngen diskuterar just , som säger, denna fråga. Den trend som finns isocialdebatten är ju att man skaU gå mot större och stöne frihet, ochanledningen tiU detta är att om du Inte har den människan med dig som du skaUhjälpa, så arbetar du I stor utsträckning fåfängt. Om inte sjukdomsinsiktenfinns så stretar människan emot och du kan bestämma vad som helst, men detnyttar väldigt htet tiU, Det är därför som nykterhetsvården i det här landet påmånga punkter har misslyckats man har satt in för starka tvångsåtgärder. Menom man inte sätter in dessa tvångsåtgärder, då får man naturUgtvis ibland höraatt samhället ingenting gör, och så hamnar man så att säga i det andra diket.Det är alltså svårt att balansera här, så att man kan ha både det öppnasamhäUet, där vi tiUåter ganska mycket, och det sociala ansvar som man måstekänna för människor som håller på att gå under. Man sitter ifinansdepartementet och diskuterar mellanölsfrågan. Det har inte sagts ett ordom mellanölet här , men vi har tidigare haft stora debatter om det. Jagvet inte vad denna kammare kommer att besluta i den frågan. Är man beredd attta tiU drastiska åtgärder för att begränsa meUanölets åtkomhghet här i landeteller inte? Det får vi se den dag då vi skaU fatta beslut. I denalkoholpoUtlska debatten har det ganska stor betydelse hur vi ställer oss justi mellanölsfrågan. När beslutade om att införa mellanöl, så gjordeman det därför, att man viUe åstadkomma en övergång från starkare tiU svagarealkoholdrycker, , , kan vi konstatera att förhoppningen i detfaUet inte har bhvit uppfyUd, Konsumtionen av de starkare dryckerna hgger kvarpå ungefär samma nivå, medan de svagare 1 detta faU meUanölet har ökatoerhört starkt. Vi har en hel del saker på gång, t, ex, en alkoholpohtiskutredning, en vårdutredning på socialområdet och en arbetsgrupp med statsrådetLidbom som ordförande. Man kan givetvis säga som i Stockholmgjorde, att de generaldhektörer som man på det sättet plockar in här och därinte har tid att ägna sig åt dessa arbetsuppgifter. Det har inte riksdagensledamöter heller i allmänhet. Men en generaldirektör har ju ändå möjUgheter attkoppla In hela sitt ämbetsverks apparat I arbetet. Jag förutsätter också attdet patos som tidigare talare här har givit uttryck åt och den starka känslasom jag själv hyser för dessa frågor också finns hos de människor som sysslarmed detta arbete och att det skall hjälpa dem att göra vad som är möjUgt, Sedan vlU jag gå in på några av de frågor som berörts idebatten och ägnar mig då först åt det särskilda yttrande som harfogat tiU utskottets betänkande, EgentUgen skulle jag själv kunnat instämma idet yttrandet, om hen ÅkerUnd bara inte hade sagt att det finns en lätt väg attkomma fram på, nämUgen genom en rehglös omvändelse. För en del människor är denvägen lätt. Man skuUe säkerUgen lätt kunna plocka hela talmanspodiet fuUt avmänniskor, som vid en rehglös väckelse har bhvit förnyade och fått andra hvsvärden . Åtgärder mot alkohol- och narkotikamiss-briket Åtgärder mot alkohol- och narkotikamiss-bmket omvändelsekan betyda och har betytt för samhället behöver jag här inte särskiltpoängtera. För vederbörande själva har den betytt oerhört mycket; de har jufått ett helt nytt hv! I det faUet har jag sålunda samma uppfattning som henÅkerlind, Men jag vet också att det både inom Länkrörelsen och på det rehgiösafältet finns människor som fallit tiUbaka, som inte har orkat längre. Därförtycker jag det är fel att säga att det här finns en enkel väg. För den enskildamänniskan är det en svår väg att gå. En sådan omvändelse kan skehastigt som för men för många människor är det en lång väg, somInnebär mycken kamp. Sedan talade hen i Agnas om kristendomensbetydelse som normbildande i sammanhanget, och då kommer vi in på detförebyggande området. Jag kan där hålla med hen i Agnas, men bara ettstycke, ty som i sade är inte heller detta helasanningen. Fram tih mitten av hade vi ett samhäUe som var starktreUgiöst präglat, där kyrkan hade en mycket stark ställning. Hur var det på detområde som vi talar om ? Det var ett i långa stycken försupet samhälle. Dåkom folkrörelserna In i bilden väckelserörelsen, ocharbetarrörelsen och väckte hela det svenska samhäUet ur en situation som varmycket väne än den vi har . Vi hade en officiell kristendom, men denhjälpte oss inte. Det behövdes någonting mer i sammanhanget, ett engagemang,ett ansvar, en ideell kraft. Hen i Agnas talade om kommunismen och diktaturen;jag hoppas verkhgen att han inte drar några paralleller i det avseendet. Jagvill bara påminna om att alkohohsmen i säkerligen inte är mindre än idet här landet. Det finns aUtld en tendens I diktaturstater att gömma saker ochting, men har man sysslat med frågan vet man att alkohohsmen i är mycketbesvärande. i tog upp förslaget om enperspektivanalys. Motionärerna har, förmodar jag, hämtat sin inspiration frånden norska perspektivanalysen, som är gjord som en del av flera andra analyserI det norska samhäUet. Jag tycker, och det gör utskottet också, att det är ettIntressant uppslag. Det är klart att vi kunde ha remitterat motionen till ohkapersoner och myndigheter. Det blev emeUertid inte gjort. Jag vet inte att detfanns något sådant yrkande från någon annan själv föreslog jag det inte. skrivning Innebär ju egentUgen samma sak. Vi har i utskottet intekunnat säga oss: Det här är Columbi ägg! Låt oss nu beställa en sådan härperspektivanalys. Vi har tyckt det har i varje faU jag gjort att detta ären aUtför svår fråga att ta stäUning tiU, Därför har vi sagt attalkoholpohtiska utredningen eller socialutredningen, om de finner det möjhgtoch önskvärt, kan ta Initiativ i frågan. Jag undrar om inte något missuppfattat vad vihar skrivit. Vi har inte sagt att utredningarna skaU göra dessa perspektivanalyser.Om det hade varit förslaget skuUe jag ha opponerat mig - det skuheju fördröja utredningarna, och det får inte ske. Men utredningarna herrWiklund är själv med i en av dem kan ju sätta sig ned och fundera över om dethär är en framkomlig och önskvärd väg, I så faU kan de givetvis ta ettinitiativ. Jag tror att på den punkten kan vara nöjd med mitt svar han har ställt en direkt fråga tiU mig i det avseendet. Jag vill också ta upp hen inlägg angåendeallmän alkoholskadeförsäkring. När man hör förslaget första gången tycker mankanske att detta är en Idé som man kanske skulle kunna pröva. Människor somdricker borde väl egentUgen betala allt som de nu är med och ställer tlU med Isamhället. Men egentligen är Ju det precis vad de gör, I stort sett. De betalaren ganska hög skatt. Jag medger att den Inte räcker tlU. Jag är ense med demsom säger att alkoholskadorna här I landet är så stora att det säkert skulle bUen god förtjänst om man slapp ta In dessa skatter, dvs. om vi fick ett alkoholfrittsamhälle. På den punkten kan vi vara överens. Men vad jag tror är det stora problemet det där medspecialdestination kan vi lämna åt sidan; det är en synpunkt I sammanhanget är det som ni berört I er motion och som här upprepade, nämUgenfrågan om hur man skaU kunna dra gränser. Alkoholbruket går ju In på så oerhörtmånga områden, och hur skall man kunna bedöma vilka kostnader försäkringen skaUbära? Den jämförelse som gjorde med trafikskadeförsäkringen kanväl ändå Inte hålla så långt - det här är ett mycket mer kompUcerat område äntrafikskadorna. Därför har utskottet också avstyrkt det förslaget. höU ett mycket engagerat anförande omnarkotikasidan. På det området har vi och samarbetskommitténsom föher upp frågorna. Jag säger än en gång att finns där det patos som finnshos dem som talat här borde det Inte vara några svårigheter att fåarbetet att löpa. VI har aUtsåverktygen för att komma fram om vi bara kan använda dem eUer vet hur de skahanvändas. På den punkten tror jag aUtså att vi kan känna oss lugna, I den mänvi kan utgå från att dessa personer arbetar allvarligt - och det tror jag attvi kan göra. Sedan riktade ganska grava anklagelser motsocialstyrelsen, som hon sade att inte är här ochatt det därför kanske var felaktigt att här framföra dessa anklagelser. Jagskah Inte gå I svaromål för ; jag har ingen fuUmakt att göradet. Jag kan inte finna annat än att om det skall riktas sådana anklagelser motsocialstyrelsen så får det antingen ske direkt tiU eUer tilldet ansvariga statsrådet, så att den som bär det pohtiska ansvaret kan gå Isvaromål. Har det bhvit sämre I värt samhälle eller Inte? Av vissaInlägg kan man få den uppfattningen att det bara bUr värre och värre. Det ärnaturhgtvis oerhört svårt att bilda sig en uppfattning om den saken eftersom viinte har några mätinstrument. Men vi bör vara på det klara med att det ändå ären relativt hten grupp bland ungdomen som det är fråga om. Jag vill emellertidgenast tillägga att den UUa gruppen är viktig och att man måste göra aUt vadman kan för att rädda dessa ungdomar; med varje människa man räddar, räddar . Narkomanin är, som sade, ett svårareproblem individuellt sett än alkoholmissbruket. Däremot är naturhgtvis alkoholfrågankvantitativt sett mycket stöne än narkomanifrågan. Mycket av vad som sker i vårt samhäUe på detta område ärnaturUgtvis beroende av sociala och ekonomiska faktorer. Det finns mUjöer somså att säga odlar missbruket och får fram skadorna mycket fort. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamiss-bmket 4 protokoU 1971. Åtgärder mot alkohol- och narko tikamiss-bmket Det finns miljöer I vilka barn är födda om vilka man frånbörjan kan säga att de här kommer inte att klara sig. Vi får inte sluta med attförsöka komma rätta med de sociala och ekonomiska faktorer som Ugger bakom.VI har lyckats med mycket I vårtsamhälle socialt sett, men -vi kanske måste tillstå att detta är ett område,som vi har väldigt svårt att komma åt. Vi måste angripa de ekonomiska ochsociala faktorerna i samhällena, så att vi får en bättre planering. 1 densocialdebatt som pågår är en av frågorna: Hur skall man fåsocialarbetarna och de som är pohtiskt ansvariga för socialvården att arbetamed i planeringen av samhällen och kommuner? De har I stort sett stått utanfördetta planeringsarbete. Jag hoppas det skall bh en ändring av detta Iframtiden. Det är Inte bara en fråga om ekonomiska och socialafaktorer utan naturligtvis också en fråga om attityder och kulturella faktorer.Det har funnits många fattiga samhällen, som Inte har alstrat vare sigalkohohster eher narkomaner, vilket naturUgtvis beror på att människornasattityd till Uvet har räddat dem undan dessa faror. Ja, fru talman, med dessa ord hoppas jag att jag I varjefaU har tagit udden av den kritik som riktas mot oss I socialutskottet för attvi Inte ser riktigt allvarhgt på dessa frågor. Jag kan hålla med om att detfinns en viss defaitism, vilket beror på, som jag har sagt tidigare, att det ärett svårt problem. Jag har suttit tillsammans med i allmännaberedningsutskottet, där vi har behandlat exakt samma frågor. ochjag vet att det var svårt att komma med konkreta åtgärder. Jag vill,fru talman, yrka bifaU tiU utskottets betänkande i alla delar. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle; sade att vi lever Iett öppet samhälle, kanske det öppnaste samhället I världen. Han sade vidareatt alkohol- och narkotikaproblemen kanhända är den betalning vi får erläggaför att leva i ett sådant här öppet samhälle. Jag delar målsättningen att samhället bör vara så öppetsom möjhgt. T. ex. när det gäller kriminalvården och mentalsjukvärden tyckerjag att den utveckhng som har skett mot stöne öppenhet är positiv. Men jagpåstår att de som även när det gäller narkomanin, för att nu åter uppehålla migvid den, talar för öppna behandhngsformer Inte har klart för sig hur narkomaninfungerar medicinskt sett. Vad värre är; Inte heller de verktyg vi har och somherr i talade om, nämhgen och detsamarbetsorgan som statsrådet leder, har klart för sig hur narkomaninfungerar. Ett tydhgt bevis på detta är att den vårdpohtik som förs är ettenda stort misslyckande. Återigen vill jag erinra om att läkare vitsordar, attingen enda patient har bhvit rehablhterad trots att den s. k. vården kostarlandstingen, sjukvårdshuvudmännen, enorma pengar. Jag vill tlU också säga, att denanklagelse som jag här har riktat mot har jag framställt I enInterpeUation tlU socialministern. Jag hoppas att få svar från honom på dennafråga. Men jag tyckte ändå att jag ville beröra frågan i denna debatt, eftersomden ju hör hemma här. i sade att många som har deltagit i debatten harsysslat med dessa frågor . Han vitsordade att vi var Intresserade ochhade satt oss in i frågorna, men vi har ändå Ingenting annat att föreslå, sägerherr , än en parlamentarisk utredning. Ja, det kan kanske låta fattigt,även om man Inte bör undervärdera oss riksdagsmän, men jag stöder yrkandet påen parlamentarisk utredning därför att jag icke tror att några myndighetervågar ta på sitt ansvar att radikalt ändra den förda vårdpohtiken i denriktning som vore medicinskt motiverad utan att kanna att de har en förankring blandoss riksdagsmän. Det är därför, fru talman, som jag återigen vill tala förönskemålet om att en parlamentarisk utredning snabbt tillsättes. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamiss-bmket Hen () kort genmäle: Sedan i har förtutskottets talan I denna fråga kvarstår i varje fah hos mig den uppfattningenatt man har anslagit en alltför resignerad ton. Detta märks också I utskottetsskrivning - det har påtalats här förut - och jag har Inte ändrat uppfattning idet fallet. Jag reagerade hksom mot om det öppna och fria samhället. Ingen skaU förneka att det är tillgång som vi bör slå vakt om, men jag kan inte finna att ett öppet ochfritt samhälle måste innebära att vi skaU tolerera att gangsters dräller inöver våra gränser och förstör vår ungdom, att vi måste finna oss I att det Intetillskapas en rationeU och riktig narkomanvård här i landet eller att vi Inteskall undersöka vilka ytterUgare möjUgheter som finns att sätta In de verktygenI arbetet som hen talade om. Det står Inte I motsättning tiU ett frittoch öppet samhälle. Tvärtom tror jag att vi skulle få ett friare och öppnaresamhälle om vi kunde komma till rätta med de här problemen. Jag är heller Inte särskilt benägenatt, som sade, rikta kritiken mot en myndighet - alltsåsocialstyrelsen som inte kan svara för sig i kammaren, men jag tycker Inteatt ansvaret Ugger hos , utan hos de ansvariga statsråden: delssocialminister , dels statsrådet ; den senare angiven som bas förden arbetsgrupp som enUgt utskottsmajoritetens mening har det största ansvaretför vad som skaU ske. Det hade varit på sin plats att vi här fått höra vadstatsrådet har att säga i det faUet, Det hade varit på sin plats att vifått höra av statsrådet , huruvida han är villig att ta hänsyn tUl denpetitaframställning från som utskottsmajoriteten åberopar ochsom jag för rrun del hoppas skall vara mer långtgående än tidigare och som jaghoppas att man tar hänsyn till när man utformar statsverkspropositionen. HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Utskottets talesman sade att vi inte har ettsamhälle som accepterar alkoholfrihet. Detta är riktigt. Han torde som jagtycka att det är märkhgt att vårt samhälle inte är alkoholfritt. Jag anser juatt alkohol, som är ett gift, är en helt onödig vara, och för den som har fåttuppleva Uvets verkhga glädje framstår det som ofattbart att sådana varor skaUbehövas. Men vi skall inte resonera om den saken, eftersom det väl är Åtgärder mot alkohol- och narko tikamiss-bmket omöjhgtatt åstadkomma ett sådant samhäUe, När det gäller balansen mellan frihet och tvång och taletom ett öppet samhälle vlU jag säga att jag vill ha ett samhälle som är öppetockså för våra gamla som sitter och kurar bakom låsta dörrar och medalarmanord-nlngar och som Inte vågar gå ut. Den sjuke skall vi ha med oss,säger utskottets talesman. Men han kanske Inte har sjukdomsinsikt eUersjukdomsmedvetande, och att släppa den fri, som inte vet om sin galenskap, ärfarhgt för honom och det är farligt för samhället. När i kom in på yttrande i utskottets betänkande om omvändelse och tro såsom bot ochmöjhghet till en lösning säger han att det inte är hela lösningen. Det är jagmedveten om. Alla måste vi daghgen genomgå en omvändelse. Men jag efterlyste endel förebyggande åtgärder och pekade på konkreta saker när det gälldefamUjelagstiftning och skolpohtlk. Gudsfruktan är vishetens begynnelse - dethar jag sagt under de jag varit I , och jag upprepardet. Gudsfruktan är också den goda ekonomins huvudfaktor både för enskilda ochför stat. När hen talade om den gamla kyrkan och dettillstånd som då fanns i nykterhetshänseende, måste man säga att det delvis ärsant. Men det var väl en kyrka som höU på att bU en skenkyrka, bara en officieUkristendom. Väckelsen kom Inom den kyrkan och vid sidan om den kyrkan men meden bibel som inte låg på hyllan utan som man hade I hjärtat och I handen. Jagskulle önska en kombination av den väckelsen och lagstiftningen. Det finns enkommun i mitt hemlän som har ett oerhört starkt kyrkUgt och kristet Uv. När engång en länsman sökte sig därifrån för att i kommunen rådde alltför htenoordning, måste man säga att det rådde ett Ideahskt tillstånd. Här hade denyttre ordningen och väckelsen samverkat. Jag är inte säker på att alkohohsmenvar väne än , därför att den narkomanl som kommerIn och det missbruk som växer upp också på alkoholismens område kanske bhr änvärre genom det överflöd av pengar som vi har överallt. När jag nämnde , prisade jag Inte diktaturenutan kristendomen som haft en möjhghet att arbeta också i , HerrWIKLUND I (fp) kort genmäle: Jag tycker möjhgen att den här debatten litetväl mycket har präglats av vårdaspekterna. Ingen skall kunna anklaga mig föratt Inte ha Intresse för dem. Jag har yrkesmässigt ägnat mig åt dem under helamitt vuxna Uv, Men det här är mycket mera än vårdpohtik, det är fråga omalkohol- och narkotikapoUtik i vid mening. Jag har, , icke framställtförslaget om en perspektivanalys som något Columbi ägg på det här området. Menjag tycker att det borde kunna bli ett försök att finna säkrare vägar förframtiden. Det var det det var fråga om. Jag tycker att utskottetsställningstagande tiU min motion är ett av tecknen på att utskottet Ugger lågtoch lägger en avvärjande attityd till de oUka förslag som framlagts Iform av oUka motioner. Gör inte den här saken mera komphcerad och svår än den är!Det är inte fråga om att tillsätta en utredning utan om att begära en utredning om ensådan här perspektivanalys. Det finns exempel att ställa framför sig - jagtänker Igen på arbetsgruppen för kriminaUtetsprognoser. Det här kunde vara enrelativt enkel historia, till vilken man alltså borde kunna en positiv ställning.Det har man dock icke gjort. Hen () kött genmäle: TiUåt mig att ordagrant citera : "Det finns mUjöer i vilka barn är födda om vilka man från börjankan säga att de här kommer inte att klara sig." Med uttrycket "dehär" föreställer jag mig att han syftar på barnen. Jag håller fullständigt med om detta. Därför förundrar detmig att , som säger sig tala för broderskap ochjämlikhet. Inte begriper att det är de här sociala miljöerna och de barn somföds I dessa miljöer som bhr hårdast drabbade av att vi inte kommer till rättamed alkoholproblematlken. De välutbildade, de starka, de som föds I goda hemklarar sig alltid bäst I alla sammanhang. Men det är de här barnen och deras famUjeri första hand som alha mest får hda för alkoholmissbruket. Vi vet att det ärden sociala mihön som delvis alstrar alkohohsm, men vi vet också att denalkohohsm som alstras I den sociala miljön ytterligare försämrar den socialamihö som barnen skall växa upp i. Vårt förslag gick ut på att man skuhe få relationer somvar riktiga mellan bruket och de resurser vi har för att klara av problemen, enordentlig försäkringsfond ur vilken man kan ta medel och sedan sätta In ohkaåtgärder för att klara de här mUjöerna och barnen. Jag förstår Inte hur man kansäga nej till detta och hur man över huvud taget hksom är rädd för en rejäl,ekonomisk satsning på vården, så att staten inte skaU ta in dessa pengar ochlägga på aUa möjliga andra utgifter i statsapparaten. Det kan vara kompUceratatt Införa ett sådant här försäkringssystem, men just för att det är komphceratnu behöver man väl Inte säga att vi aldrig kan lösa detta.