prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor § 1 Justerades protokollet för den 18 innevarandemanad. § 2 Ang. uppmjukning av prisstoppet för importeradevaror Herr handelsministern erhöllordet för att besvara ' (m) framställdainterpellalion, nr 9, och anförde: har frägai mig om jag ärberedd alt ta initiativ till uppmjukning av prisstoppet för impo.teradevaror. Sedan ställde sin fräga har prissloppetsomfattning minskats. Det skedde genom en ändring av prisstoppskungörelsen.Numera gäller prisslopp i huvudsak för sädana förnödenheter och tjänster somansetts särskilt viktiga med hänsyn till konsumenterna. Utanför prissloppetfaller t. ex. sädana varor som lantbruksmaskiner, som särskillnämnl, andra maskiner, inslrument och industriförnödenheter. I samband med ändringen av prissloppskungörelsen meddeladeKungl. Maj:t nya riktlinjer för tillämpningen av kungörelsen. Riktlinjernainnebär en uppmjukning av vad som gällde tidigare. I fräga om importvaror tordevara av intresse, att slatens pris- och kartellnämnd har möjlighet att medgeöverskridande av stoppris, om priset på en vara är väsentligt lägre än prisetpä jämförbara produkter och fara föreligger att varan ej längre konimer attlillhandahällas, om inte stoppriset får överskridas. Hänsyn fär också tagastill höjningar av prisel på importerat bränsle eller pä råvaror, vilkas pris ärinternationellt bestämt. Huvudtanken i riktlinjerna är dock självfallet, allbestämmelserna om prisstopp bör tillämpas pä ett sådant sätt allprisstegringar, som berör konsunienterna, begränsas i största möjligautsträckning. Tillgängen pä varor och tjänster, som är belydelsefulla förkonsumenlerna, bör inte äventyras. Snedvridning av produktion och distributionbör sävitt möjligt motverkas. Av min redogörelse framgår, attprisstoppet sedan inlerpellationen framställdes har mjukats upp både försvensktillverkade och för importerade varor. Regeringen har beslutat allförlänga prisstoppet till (len . Nägon förändring av prisstoppetsomfattning är inte aktuell. HerrWENNERFORS (m): Herrtalmani Tack, herr statsråd, för svaret pä min interpellation. När regeringenproklamerade prisslopp mitt i valrörelsen så blev det regeringens egen bekräftelse pä att landet efter 40 ärs 3* protokoll 1971. Ang. uppmjukiuiig av prisstoppet för importerade varor socialdemokratiskstyrelse befann sig i en myckel allvarlig ekonomisk kris. Visst fanns det desom hälsade prisstoppet med tillfredsställelse. Sä reagerar konsumenlerna.Änlligen stopp pä prisstegringarna, sade man. Men det var de första dagarnasreaktion. Hur gick det sedan? Ja, inte ökade förtroendet för regeringen. Alltfler förstod efler hand att under normala förhållanden och med en förnuftigekonomisk politik skall inte prisstopp behöva tillgripas. Måhända lyckades regeringspartiet rädda några röster ivalet , men jag är övertygad om all av alla sura äpplen somregeringen har fåll bita i smakade prisstoppetsärskilt surt. Och äpplet fortsätter att smaka utpräglat och obehagligt surt. 1dag har regeringen, som vi har fält höra, beslutat att prisstoppet skallfortsätta till den . Inom parentes sagt kan man ifrägasätla - och detskedde ju också i debaiten - huruvida inte hade borl höras ien sä pass allvarlig fräga. På bara nägra veckor har svenska folket fäll tväbekräftelser på att regeringen försatt landet i en utomordentligt allvarligekonomisk situation. Del är alllsä dels detla, dels tvångslagen. Var säker om att tvångslagen blev en väckarklocka förytterligare tiotusentals människor som inle har haft klart för sig hur däligvär ekonomi är. Och var säker om att det förlängda prissloppet innebär allallt fler inser och allt fler kommer att inse alt regeringens ekonomiska politikmisslyckats. Nyheten i tidningarna om att prisstoppet tvingarEindus friställa 85 man ger en försmak av vad som är pä väg att ske. Om nu i alla fall en regering i en allvarlig ekonomiskkris anser sig Ivingad all la till prisstoppet, kan det naturligtvis för enkort period vara moliveral. Del inser jag. Men ett långvarigt prisstopp - varom det nu är fräga -kommer att innebära påfrestningar på samhällsapparaten som ytterst drabbar denenskilde mycket allvarligt. Hela detaljhandeln har under de senaste aren kommit ikläm. Kostnadsstegringarna har varil mycket stora. När detaljhandeln nu fär beskedet om fortsatt prisstoppupplever handeln en försäljningsutveckling, som inte är densamma som tor ett ärsedan, som kostnadsslcgringslaklen ökar. Situationen är allvarlig. går balansgäng päen slak och smal lina. Pä vilkel sätt anser handelsministern att företagen skallklara detta? Del kan väl ändå inte vara avsikten att slå ut on del företag. Ochhur tror handelsministern att de anställda inom detaljhandeln upplever det här?Det är ca 250 000 människor med familjer det gäller. De hör därtill inte tillden högavlönade gruppen i samhället. Men dispenser har beviljats, anför handelsministern, ochdet påpekas ju ocksä i svaret som jag har fäll. det är sant, och det sätterman naturligtvis värde pä. Det har alltså varit en form av uppmjukning. 1 dagskriver tidningen organ för ca 20 000 detaljhandlare i landet -följande som jag i anslutning härtill skall be att lä citera: Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor "Detaljhandelns problem med prissloppet är inle minstden princip Nr 52 SPK lillämpar vid dispensgivningen för prishöjningar ibakomvarande led, dä handeln i kronor och ören räknal får höja sina priserexakt sä mycket som inköpspriserna ökal. Meloden kan till nöds accepleras fören begränsad tid, dä andra ekonomiska faktorer för handeln inte påverkas -somexempelvis kostnader för transporter, hyra, krafl, olja och kapital." Men längre ned säger man: "Den prakliska konsekvensenhar blivit all handeln inle fåll läckning för sina ökade allmänna koslnader,bl. a. på lokal-Och personalsidan." Och man slular med meningen: "Företagsekonomisktär ulvecklingen myckel allvarlig." Men kunde vi vänlat oss nägol annal än enprissloppsförlängning efler komplikalionerna pä den samhälleliga avtalsseklorn?Ja, det är inle min sak att svara pä det. Det är regeringen som mäsle taansvaret för sill fögderi. För löntagarna måsle del dock le sig ganska olusUglall inte vela någonting om prisutvecklingen efter i hösl. All manhar anledning alt oroa sig slår klarl. Kanske hade del varil mesl realisliskt all ta en uppgång ipriserna . Prisregleringsinstrumentel hör sannerligen inte hemma i en friekonomi. Jag kan inle länka mig all handelsministern har förlorat tron päprincipen om den fria ekonomin. För bara nägra är sedan avvisade en arbetsgruppinom tanken pä prisreglering. Argumenten mol varsannerligen många och lunga. Min interpellation gällde särskilt svårigheterna förimporlförelagen. När den utländska leverantören höjer sina priser kommer delsvenska imporlförelagel i en ytterst besvärande situation, om inle dispenserhälles. har prisstoppet, som sagt, uppmjukats sä all dispenserna harblivit rätt vanliga, men de har ändå inte givils i den utsträckning somjag hadehoppats pä. För en mängd imporlförelag kvarslär problemen. Skall del verkligenbehöva gä sä längl all man nödgas lala om varsel, vilket nu sker i fallelFindus? En annan svårighet som varie sådant här företag upplever är all de numåsle leckna order för varor som skall levereras lill vinlern 1971-1972. Del ärläli alt inse vilka svårigheter som måste uppslå för dessa företag, som inlevel någonling om den närmaste händelseutvecklingen och inte vet vad som kommeralt ske efter . Jag vet inte hur långsiktigt regeringen planerar idel här avseendet, men förelagens planering mäsle slräcka sig längre än lillden I oklober. Vad händer efler den I oklober? Dethar gätt rykten om etl nytt, litet annorlunda prisregleringssystem. Det är väländå inte för mycket begärt all landels handelsminisler i i daglämnar ett besked pä den punkten. Därför ställer jag slutligen frågan: Vadhänder efter ? Jag hoppas att vi skall fä ett någorlunda klartbesked. Vi har tidigare i diskuterat deekonomiska faktorer som läg bakom beslulel om prisslopp, men jag tror att delkan vara av ell vissl inlresse för kammarens ledamöier all ta del av vad somfakiiski har hänl med priserna sedan prisstoppet infördes. Vi befannoss höstas i en situation när prisstegringslakten var Ang. uppmjukning av prisstoppet jör importerade varor Prishöjningen per manad motsvarade en årstakt av 7 ä . För hela1970 blev prishöjningen , men denna uppgång hänför sig helt till tidenföre prisstoppets införande. Sedan vi fick det allmänna prisstoppet i oklober1970 har de prisstegringar .som inträffat helt och hållet hänfört sig tilleffekterna av att mervärdeskatten höjdes i är samt vissajusteringar av bostadskostnaderna, som ju inte omfattas av prisregleringen. Med andra ord: efter den tendens till galopperandeinflation som vi hade har vi nu under snarl etl halvår haft stabilapriser. Det mäste betecknas som en viklig och väsentlig omständighet all deneffekten uppnåddes. mä fundera över hur det här äpplet kan hasmakat för regeringen när man satte tänderna i det. men för mig är delväsenlliga att vi nu har haft en period av prisslabilitel, alt prisstoppet gavdet resultat som vi ville all det skulle ge. Jag kan tillägga att när det gäller livsmedlen, som juomfattades av ett prisslopp redan frän augusli , har samma fenomeninträffat där. Livsmedelspriserna har t. o. m. stigit mindre än vad sommotsvarai" effekten av den höjda mervärdeskatten. Då återstår frågan huruvida andra icke önskvärda effekterhar uppställ av prisstoppet, störningar i produktionen, i sysselsättningeneller i importen. åberopar olika allmänna uttalanden, men hanhar ett enda konkrel fall, nämligen att företaget i gär varslade omvissa permitteringar. Jag tror att den beskrivning som gavs av orsakerna lillpermitteringarna vid Findus är, för all uttrycka mig milt, kraftigt förenklad. Findus erhöll dispens när del gällde prishöjningar på enav deras stora produkter, frusen fisk. Denna dispens omfattade samtliga företagsom säljer den varan. Om detta för Findus" del har skapat problem, berordel på att företagel önskade större prishöjningar än vad tleras konkurrenteransäg vara tillräckliga för alt täcka de höjda världsmarknadspriserna.Prishöjningarna tycks ha räckt till för konkurrenterna. av skäl somjag inle kan ta ställning lill, lydligen hafl en intern kostnadssituation somgjorde det besvärligt för dem om de inle fick större prishöjningar än deraskonkurrenter ansäg sig nöjda med. Det andra som tas upp från företagels sida gäller andraprisjuste-ringar som har medgivits av pris- och karlellnämnden. Om de intetillfredsställer företagets krav kan jag upplysa om all pris- och kartellnämndeninle har varit tillfredsställd med det malerial som Findus slällt tillförfogande för pris- och kartellnämndens beslut. Det kan tilläggas attföretaget inte har använt sig av möjligheten att besvära sig hos regeringenöver pris- och kartellnämndens beslul. I stället gär man ut med detta beskedoch den enligt min mening kraftigi förenklade motiveringen. Detaljhandelns krav pä att få justera sina marginaleruppåt kan jag i detla läge inte finna har något rimligt underlag. De fär görasädana prishöjningar som motsvarar kostnadsslegringar på de varor de säljer.Frågan om utvidgningar av marginaler i handeln är en sak som nog bör helt anslåtill dess att förutsättningarna för avtalsuppgörelsen på området är någorlundaklara. Eflersom åberopar bekymmer för de handelsanslällda är det väl i det läget som de anställdas intressen berörs näravtalsuppgörelsen skall slutföras och därmed frägan om detaljhandelnsmarginaler kommer upp till diskussion, men där är vi inte . Till slul begärs det all jag skall tala om för företagenvad som skall hända efter . Det är ganska orimligt alt vi skallutgå ifrän att det svenska näringslivet genomgående skall planera efter enfortlöpande prisstegring. Jag anser det helt rimligt att företagen i sinplanering utgär ifrån att priserna skall ligga någorlunda stilla och att detbör vara den rimligaste utgångspunkten bäde för dem och för andra som planerarför framtiden. Det gör att prisstoppet inte har nägon självsländig uppgift attfylla i deras planering, utan en .självklar utgångspunkt bör vara altpolitiken, inriktad på prisstabilitet, kommer att fortsätta. kommer att höras i detta ärende. Sä snartpropositionen är färdigställd kommer den att föreläggas förgodkännande, och delta innebär i sä fall ett godkännande av det beslut som nuhar fattats om prisstoppets förlängning. Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor Hen MÖLLERi (fp): Bakom hela denna debatt liggerprissituationen i dess helhet. Konsumentpriserna steg -eller kanske , som det nu förefaller. Inflalionsregeringens facit iefterhand är alliså en prisstegring per är under ett pardecennier, och med ökad krafl. Detta har lett till minskat manövreringsulrymme förregeringen. Det är typiskt för de siffror vi nu fär att arbetslösheten ökar ochatt antalet lediga platser minskar. "Den fulla sysselsättningensregering" har i själva verkel blivit ""den ekonomiskl låslaregeringen"". Man kan inte späda på med arbeten och köpkraft såmycket som skulle behövas för att h.Tlla arbetslösheten och i viss mänvinlerarbetslösheten stången - helt enkelt därför att vär kostnadsnivåinternationelll sett är hög. Är det någon det rader full sysselsättning tor ärdet sannerligen regeringen, som har sä myckel alt förklara och försvara - delmä gälla inflationen eller de statliga företagen. Inflationspolitiken försvårar givetvis avtalsrörelserna.Kompensationskrav uttalade eller outtalade, rormellt framförda eller bara ibakgrunden - finns överallt i samhället. Och det är klart att med den regeringvi har är människorna oroliga för vad som händer i prishänseende. När vi fördefram förslaget om indexreglerade skatteskalor var del lör att lä etl annatbemötande än det som vi fick när i finansdebatten kallade detta förett jippo. Sädana skatteskalor skulle om nägol förenkla denekonomiska situationen, skulle göra det lättare för parterna iavtalsförhandlingarna, där prissilualioncn och skattebördan i fortsättningen ärinvolverade i ett enda sammanhang. Skatt på luft i lönekuverlen vill vi ifolkpartiet inte vara med om. Lät mig nuanföra tvä synpunkter som direkl gäller prisstoppet. Den första är en fråga om informationen. Vi fick ettpartiellt prisstopp i augusli. I oklober ändrades det till ett s. k. generelltprisstopp. Vid båda dessa tillfällen hade man i dagspressen halvsidesannonserom vilka varor Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor Men när man i är begränsade prisstoppet gick man inle ulmed en sådan ulföriig information. Del var deparlemenlet som log över ansvaretför annonseringen, och då smög man i realiteten bort fakta för den storaallmänheten. Man hänvisade en bUaga tiU en kungörelse som kunde beställas.Della är ganska intressant. När prisstoppet slogs pä i valrörelsen var det enslor sak med jälleannonser; när del begränsades kom det in en lilen annons. Ochkonsumenterna fick inte på elt enkell sätt reda på vilka varor som inle längrevar prissloppade. Detta kan ocksä ses i samband med kontrollapparaten iprishänseende. Den är myckel klen - den är inle byggd för övervakning av etlomfattande prisslopp. 1 valrörelsen sades dä av en regeringsmedlem all manutgår frän all husmödrarna och andra konsumenter är så prissinnade, alt dekommer att övervaka handeln. Men hur kan de göra del när man begränsarprissloppet så kraftigt som skedde i är utan att konsumenterna päell lällfatUigl sätt får reda på vilka varor som i framliden är prisreglerade?Dessulom har prisgränsen för en hel del varor höjts - för många varor är det irealiteten inte något prisstopp vi har utan en prisreglering. Detla förhällandeskapar svårigheter ur konsumentsynpunkt. Konsumenterna kan inte överblickavilka varor som är prissloppade och pä vilka nivåer i varje butik som prisernapä dessa varor fär ligga. Jag skulle vilja fräga slalsrådel Feldl: Varför underlätdepartemenlel inför ändringarna i prisstoppet all idagspressen publicera lislan över de varor öch Ijänster som därefler skullevara prissloppade? Vidare vill jag fråga: Om prisstoppet genom ytterligareändringar trappas ned i sin omfattning - eller utvidgas - ärregeringen då villig att med annonsering i dagspressen ge allmänheleninformation genom en utförlig lista pä vilka varor och tjänster som därefterkommer alt vara prissloppade? Läl mig framföra en annan synpunkt. Det här prisstoppetkan ju inle vara en långsiktig åtgärd, del pekar mänga socialdemokratiskauttalanden frän tidigare är pä. Det skall alltså avvecklas. När kommer del allavvecklas? Från regeringshåll jag tror all del var i höslas - sademan all prisstoppet skall avvecklas på etl sådanl sätt att avtalsparterna inleskall behöva känna sig lurade när det sker. Dä vill jag fråga: Var finns dennagoda cigarr? Hur skaU man efter beskedet vela när efler den 1 okloberprisstoppet kommer all avvecklas? Hur skall man frän förelagarhäll kunna planera merordentligt? Företagare, , behöver fakiiski kunna planera om de villha en bra planering - mycket längre än fram i liden, det mä gällanya produkter eller gamla. Om regeringen är van att planera för korlare lid säär det ändå inte god företagspolitik att planera bara för ell halvår. Hur skallförelagarna vela när efler prissloppet avskaffas? Här har jag en direkl fråga lill slalsrådel Feldl; Velregeringen själv ungefärligen när prisstoppet skall avskaffas? Jag begär ingetbesked jusl nu om själva tidpunkten, utan det intressanta lycker jag är: Harregeringen bestämt sig för eller ungefärligen bedömt den tidpunkt när Jag har en fråga till. sade all förelagarnaskall ulgä frän att priserna kommer att ligga relativt stilla , ivarje fall ett bra tag framöver. Gäller det kostnaderna ocksä? Skallföretagarna utgå frän all regeringens politik är sädan att man har avsikten ochviljan - och hoppas ha förmågan att genomföra det - att kosinaderna elt bra lagframöver också skall ligga sUlla? Jag frågade om regeringen själv vet ungefärligen närprisstoppet skall avskaffas. Om man inle fär elt svar som är ja pä den punktenfrågar man sig: Hur skall dä avtalsparterna bättre kunna bedöma sin verkligasituation - arbetsgivare och löntagare? Folk är med rälla oroliga, det har inflationenästadkommil. Dä blir del lätt så att båda avtalsparter garderar sig, att detror det mest oförmånliga och värderar negalivl. Del är della som kallasnegaliv riskvärdering. FöreUigarna Iror all prissloppel blir kvar även förvaror där del kan påverka sysselsäilningen eller där del av andra skäl är klarlolämpligl all ell prisslopp existerar. Då blir de pä grund av pressademarginaler alltmer återhållsamma i den avtalsrörelse, som blir så knivig om enmånad eller två eller tre. fruktar arbetstagare ~ kanske på kort sikl- alt prisstoppet kommer borl och alt det då blir prishöjningar pä vis.savaror. De begär därför i förväg mycket i kompensation. All inle vela mer om framliden - och vi väntar oss nu enavtalsrörelse som förmodligen kommer all omfalla en Ivä- eller ireärsperiod -är illa. Regeringen försöker mildra båda parters farhågor. Men jag tror att densätter sig själv mitt emellan tvä stolar i stället för att lyckas sitta påbägge pä en gäng. För får vi inget bättre besked om prisstoppet ur litet merlångsiktig synpunkt, sä har förelagarna svårl alt planera, och de planerar däförslås försiktigt. Det försvarar avtalsrörelsen. Arbetstagarna planerar ocksåförsiktigt pä lång sikt, och de vill därför begära myckel i kompensaiion för enevenluelll ökad inflalion m. m. Därigenom fär vi en knut i avtalsrörelsen, somregeringen hade kunnat undvika och fortfarande kan undvika med ett mer långsiktigtbesked än det vi fick . Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor HerrWENNERFORS (m): I sitt inlägg pekar handelsministern pä den galopperandeinflationen som den mycket besvärliga bakgrunden, och han nämnersedan att vi ända har haft stabila priser en period. Fattas bara annal, det ärju det man kan använda prisstoppsinslrumentet till. Men expertisen som förstårsig pä detla har i olika sammanhang uttalat all det är enbart för en kortareperiod som det kan utnyttjas. har det snart gätt över , och del ärnu som de verkliga problemen kommer alt uppstå. Findus nämndes som det enda företag som skulle ha haft deproblem som jag belyste. Jag bara hänvisade till delia därför alt det stod itidningen . Det utgjorde ett exempel pä de problem som uppslår och kommerall uppslå. Del finns ofantligt mänga företag som kommer all få delutomordentligt besvärligt. Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor Alt jag nämnde de handelsanslällda var inte minst därföratt det måste vara ytterst obehagligt för de anställda inom handeln attobservera hur de företag, vari de är anställda, sviktar. När företagen fär alltstörre bekymmer med de pressade marginalerna skapas otrygghet. Det var därförjag ville peka pä della problem. Vad händer efter den 1 oklober? Det svar jag fick avhandelsministern var all det är rimligt att räkna med all priserna skall liggaslilla. och del svarel var ju inle särskill innehållsrikt. Det vore mycketvärdefullt för bäde och för förelagen vilkel ocksä min kollega härhar framhållit - om vi kunde få litel mer belyst vad som kan tänkas ske efterden . Jag upprepar att vi har hört rykten om ett nägol annorlundaprisregleringssystem som skulle gälla på . Borde intehandelsministern kunna beröra det ryktet ocksä? Det är något oklart vart herrarna fränoppositionen egentligen syftar med sitt litel spasmodiska kritiserande avprissloppet - om de vill bli av med det, om de vill ha kvar det eller vad de isjälva verket är ute efter. Men för all begränsa det här inlägget till de frågor somhar ställts, lät mig svara beträffande informationen lillkonsumenlerna, alt vi publicerade ell sammandrag av den kungörelse somutfärdades . Anledningen till att vi inte redovisade länga listorpä varor är helt enkell att forlfarande av konsumtionsvarorna ärunder prisstopp. Den del av konsumenternas inköp som i beslutet den 5 februariundanlogs frän prissloppel är mycket begränsad. Redan frän början var bosläderoch vissa andra ling undantagna frän prisstoppskungörelsen. Delta gör att det enklaste sättet för konsumenterna att ta ställning till 0111 prisstopp existerar eller inte är att ulgä frän absoluta huvudparten av de varor de möter i affärerna är under prisstopp.Det enda större område som befriades från prisstoppet var en del kemiskaartiklar. Nägol stort informationsproblem för konsumenterna nr inte delta, närfortfarande den helt övervägande delen av sortimentet i dagligvaruhandeln ärunder prisstopp. Sedan kan jag förstå nyfikenheten angående avvecklingen avprisstoppet. Men vi har - jag vet inle hur - deklarerat attslällning till prisstoppets avveckling inte kan tus förrän förutsättningurnaför en avtalsuppgörelse pä lönemarknaden kan överblickas. Och i och med attläget där ännu inte är sådant att dylika förutsättningar ens , sä är detmeningslöst att försöku närmure ange lidpunkter och tidrymder för eneventuell avveckling, ulan del fär vi knyta till ett skede i förhundlingurnanär vi börjar kunna se hur lörutsättningarnu för en uppgörelse ter sig. Dä ärdet dugs ull börja diskutera hur prissloppel skall fungera och hurprisregleringen skall fungera . Men där är vi inle . Jug anser nog forUurandc, om man talur om förctugcnslungsiktiga plunering, all det för de flesta företag borde vuru del sundasteult de utgick frän ull priserna pä de vuror de skull sälju kommer ull vuruulsultu för enpress, dvs. utt de inte hur det sä lätt att höja sina pri.ser. och det alldelesoberoende av om prisstopp råder eller inte. Alt säga till företagen utt deskall pluneru för en frumtidu inflationskonjunktur tycker jug är absolutfcluktigl - om det är det herrurna är ute efter tyckerjag ni skall ta ochrevidera er förkunnelse inför del svenska näringslivet. Slutligen vill jag till säga all han inteskall tro alla rykten han hör om vad som kommer att hända efter den 1 oktober.Nägra planer av det slag han nämnde finns inle. Ang. uppmjukning av prisstoppet för importerade varor