prot · FU09114 · 1971-12-31 00:00:00 — Vad är det som gör att under i övrigt helt Jämförbaraförhållanden - och det är bara dem vi talar om; vi talar endast om de fiskaresom har sådana förhållanden när det gäller avstånd och bortovarons längd somsjömän - en fiskare skall behandlas annorlunda än en annan ? Hen (): Om bevisbördan ligger på mig eller på herrCarlshamre kan vi kanske göra upp efteråt. Han stöder ändå en reservation, somvill göra avsteg från nu gällande regler, och då brukar det vara kutym här iriksdagen art den som vill göra det också skall dra fram bevis för att man börförändra den gällande lagstiftningen. Men oavsett vem som har bevisbördan tycker Jag att detändå är en kolossalt stor skillnad mellan framför allt sjömän anställda Ifjärrfart, som är borta från under långliga tider, och fiskare som baraär borta från hemlajidet under mycket korta perioder. Men om vi går mot ensådan utveckling att vi får exempelvis moderfartyg för svenska västkustfiskare,som är placerade i och som tar emot fångster och vidarebehandlar demombord, och liksom de ryska moderfartygen ligger ute i fem kanskeupp tUl , då är jag mycket väl beredd att instämma i att de som arbetarpå sådana fartyg bör likställas med sjömän i skattehänseende. Jag kan inte finna att en yrkesgrupp,bara för att man har ett gungande däck under fötterna att arbeta på, ibeskattningshänseende skall särställas jämfört med andra yrkesgrupper i vårtland, som också har kanske t. o. m. längre bortovaroperioder från hemlandet änvad fiskarna har. Det finns alltså Inga sakliga argument för att vi skallbifalla reservationens hemställan. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: skall Inte missuppfattasituationen. Ingen har föreslagit att vi skall avskaffa sjömansskatten försjömän I fjärrfart. Det behövs ingen argumentation, de har sådana förhållandenatt sjömansskatten är motiverad. Det enda som har yrkats är att en annankategori sjömän i den mån de har samma förhållanden som andra sjömän skah behandlaslika. Går de hemma i skärgården skall de Inte ha någon sjömansskatt.Ingen har begärt det. Endast i den mån de har samma förhållanden vad gäUeravstånd och bortovaro som de kategorier av sjömän som har förmånen att hasjömansskatt, skulle fiskarna också ha det. Något annat har inte någon människabegärt. Detta är inte som jag kan se det i varje fall - att yrkanågot undantag för en speciell kategori yrkesmän från normala skatteregler,utan att göra slut på ett undantag från undantaget. Det är helt enkelt att fåfiskare definierade som sjömän, vilket de är, inte därför att däcket gungar,, utan därför att vissa grupper fiskare det må nu vara ettlitet antal än så länge har alldeles samma förhållanden i sitt arbete somandra sjömän. i (fp): Vad vi har begärt är att få en utredning vihar inget färdigt förslag, och den här frågan tarvar naturligtvis utredning. Vivill Jämföra dessa fiskare med sjömän, och jag viU påminna omatt när vi i bevUlningsutskottet tog propositionen om särskild skatt för sjömänvar motivet att de inte kunde utnyttia de fördelar som samhäUet ger demänniskor som är hemma. Och är det så att fiskarna Ugger borta gäller sammaförhållanden för dem. säger att det där med varförfärligt egendomligt, där finns ju ingen sill kvar. Men vi vet i varje fallinte hur länge det är så och hur fisken kommer att gå ute i , och omInte fiskarna ligger borta långt från hemmet på avlägsna fiskeplatser så finnsdet inget motiv för att de skah få en särskUd skatteskala det är ju vUlkoret.Man får håUa det klart, och det gäller en utredning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 54 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltlonen. Då i Umeåbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav föhande resultat: Resultatutjämning vid beskattningen m. m. § 17Resultatutjämning vid beskattningen m, m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 55 i anledning av motioner angående resultatutjämning vidbeskattningen m, m. I detta betänkande behandlades motionen 1971:235 av m. fl. (c), vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj;tbegärde tiUäggsdirektiv tiU den pågående utredningen om företagsbeskattningen ifråga om Införande av rätt tlU öppen resultatutiamning genom en kontometod, ienUghet med vad som anförts i motionen. motionen 1971:305 av m. fl. (fp, c), vari hemställts att i skrivelse tillKungl. Maj.t begärde utredning och förslag om införande av generelltkontosystem (investeringskonto) vid beskattningen i enlighet med vad i motionenanförts, motionen 1971:316 av m.fl. (c), vari hemställts att I skrivelse tiU Kungl.MaJ;t begärde utredning av frågan om inkomstutjämning för konstnärer, motionen 1971:615 av m. fl. (m, c, fp), vari hemstäUts, att a) I motionenframlagt förslag till förordning angående ändring i förordningen (1960:63) omrätt till förlustutiämnlng vid taxering för inkomst, b) I motionenframlagt förslag till förordning om rätt tUl utiämning i vissa fall av statliginkomstskatt i samband med inkomststegring eller inkomstminskning, 2. i skrivelse till Kungl.Maj:t begärde skyndsam utredning om möjligheterna till en fullständig resultatutjämning, varvid i första hand borde prövas frågan om resultatutjämning genom den s. k. kontometo den, och att förslag I detta syfte förelades . Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen197 1:235 4. motionen1971:615. I.beträffande ändringar i förordningen om förlustutjämning av herrarMagnusson i (m), i (fp), NUsson i Trobro(m), (). () och i (c), vilka ansett attutskottet under punkten 4 bort hemställa. att med bifall till motionen 1971:615 i dennadel skulle anta det vid motionen fogade förslaget tUl förordning angåendeändring i förordningen (1960:63) om rätt till förlustutiämnlng vid taxering förinkomst, 2. beträffande progressionsutjämning av herrar i (m), (fp),i Trobro (m), () och (), vilka ansett attutskottet under punkten 4 bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:6I5 i dennadel skulle anta det vid motionen fogade förslaget till förordning om rätt tillutiämning i vissa fall av statlig inkomstskatt i samband med inkomststegringeller inkomstminskning, 3. beträffande allmän öppen resultatutjämning av herrar i (m), i (fp),i Trobro (m), (), i (c). () och (c), vilka ansett att utskottet under punkterna 1-4 borthemställa, att med anledning av föhande motioner, nämligenI. 1971:235, 2. 1971:305, 3. 1971:316, 4. 1971:615 i skrivelse tUl Kungl. Maj:tbegärde skyndsam utredning i syfte att genomföra en allmän öppenresultatutjämning genom en kontometod. Resultatutjämning vid beskattningen m. m. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av herrar i (c) och i (c). HerrMAGNUSSON i (m): Vi har begärt vissa ändringari förlustut-Jämningsförordningen av . En av de aUra viktigasteändringarna skuUe innebära att förlustavdraget kunde användas, även om t. ex.ett företags aktier övergår till annan hälftenägare. är det såatt om ett företag har t. ex. två ägare och den ena kompanjonen avlider ochaktierna försähs tlU en utomstående eller till den andre innehavaren, bortfallerockså möjligheten att använda förlustavdraget. Vi kan inte finna detta rimligtoch tillfredsställande. I motionerna begär vi också att det förslag tillprogressionsutjämningssystem som lades fram blir genomfört. Motivetför detta har ju bUvlt allt starkare med hänsyn tUI att progressiviteten bhrallt hårdare. SpecieUt för människor som har mycket ojämna inkomster måste detvara ytterligt otillfredsställande att de skaU drabbas av en betydUgt hårdareskatt än de skulle behöva göra om det vore möjligt att företa enprogressionsutjämning mellan de olika åren. VI föreslår i motionen också ett system med en meraallmän resuhatutiämnlng. Vi har i viss mån ett sådant system vad gäUerskogslagstiftningen, där det finns möjlighet att göra avsättningar tUl ettskogskonto och på det viset fördela inkomsterna över ett flertal år. VI menar att det är atttillsätta en utredning för att åstadkomma ett mera aUmänt sådant system. Med dessa ord ber jag, herr talman, att få yrka bifall tiUreservationerna till detta utskottsbetänkande. Resultatu tjämning vid beskattningen m. m. Hen OLOFJOHANSSON I (c): Jag vill I första hand ta upp någrasynpunkter kring reservationen 3 till betänkandet nr 55, som skatteutskottethär har avgivit. Som i sagt behandlar hela utskottsbetänkandetresultatutjämning och närliggande problem. Detta är en sak som verkligen inte är ny i . Omman går tillbaka i tiden och läser historien, finner man att argumenten mångagånger är desamma. Låt mig alltså koncentrera mig på reservationen nr 3, sombehandlar möjligheterna till en öppen resultatutjämning genom kontometod. Det finns Investeringsfonder som är tUlgängUga föraktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker, lagervärderingsregler förföretag som arbetar med lager, och det finns skogskonton. Vidare har vilagstiftning om ackumulerad inkomst, dvs. när inkomsten är intjänad under ettantal år men utfallet under ett enda. Dessa lagstiftningar ger alltså möjligheter till utiämningav inkomster meUan ohka beskattningsår. Reglerna är i första hand avsedda förföretagen som bl. a. av skäl som är svåra att påverka för dem Ju har mycketväxlande resultat mellan oUka år. Därför är det helt befogat med sådana reglersom är specieUt inriktade på företagen. Trots de här befinthga möjligheterna tillresultatutjämning finns det företag som i realiteten är ställda utanför dessamöjligheter och inte kan utnyttia de nuvarande reglerna. Jag vill understrykaatt detta främst gäUer de många företag som inte är aktiebolag eller som intehar varulager t. ex. många serviceföretag och därför inte kan användainvesteringsfonderna eUer de värderingsregler som det finns möjlighet attutnyttja när det gäller varulager, då man kan låta värdet fluktuera meUan oUkabeskattningsår. Enligt reservanternas mening finns här klara skäl attutvidga möjhgheterna till resultatutjämning, bl. a. för att avskaffa de olikabetingelser som finns för olika företag. Det finns alltså klara skUlnader,vilka tar sig uttryck i att företag av olika storleksordning ofta behandlasolika vid tillämpning av nuvarande regler. Som jag ser saken är det helt enkeltfråga om en favorisering av stora företag eller om man så vill endiskriminering av de mindre. Det senare är en allvarUg sak. VI vet att de mindre företagendessutom oftast är mera beroende av främmande kapital än de stora, som ofta harandra möjligheter att konsolidera sig. Detta gör att man där med ohka resultatför olika år och utan utiämningsmöjligheter bhr specieUt diskriminerad frånkonsohderingssynpunkt. Den ekonomiska pohtik som vi fört, som främst tagit siguttryck i hög ränta och rätt hård kreditåtstramning, drabbar de små företagen,och skälen för en resuhatutiämnlng mellan olika år blir därigenom inte mindre.Tvärtom! För att ge en möjlighet tiU stabiUsering och konsohderingför i första hand även mindre företag bör vi enhgt vår mening utreda ett systemmed resultatutjämning genom användande av en kontometod. Det är i detsammanhanget ganska naturhgt att man ser på samhäUets möjligheter attkontrollera användningen av konton av just den här typen. Det bör vara ganskaenkelt att anknyta arbetsmarknadspohtiska och lokahseringspohtiska motiv tillanvändningen av dessa investerings- konton meddet syfte vi i allmänhet anger, nämligen att upprätthålla så Jämn och fullsysselsättning som möjligt i alla delar av landet och Inom företag av olikastorleksordning. Ett investeringskonto som kan användas under vissa frånsamhällets sida preciserade villkor och ahtså beskattas i den mån det upplösesunder andra förutsättningar skulle eUminera brister inom ramen för nuvarandesystem och skapa förutsättningar för en rättvisare behandling frånskattesynpunkt av företag som arbetar under olika former. Det brukar invändasatt detta skulle bil kostsamt för stat och kommun, men här finns naturligtvis möjhghetenatt införa ett sådant system successivt. Dessutom är de flesta eniga om attpåkänningarna för stat och kommun är ganska kortsiktiga; genomresultatutiämnlngsmöjlig-heten skapar man egentligen förutsättningar för mångaföretag att producera mera och sysselsätta flera. Därför bidrar man tih ensnabbare tillväxt utan särskilt påtagliga nackdelar. Med dessa ord vill Jag helt enkelt yrka bifall tillreservationen 3. Jag har för min del inte kunnat biträda reservationerna 1 och2. Att jag inte kunnat biträda reservationen I beror på att jag tycker att vimed dagens lagstiftning har en rätt hygglig förlustutjämningsmöjlighet. Deproblem som funnits har bestått i att det gäller att skydda sig motskattesmitning i olika sammanhang genom handeln med förlustbolag. sågjag i en PM att företagskatteberedningen har uppmärksamheten riktad på dessaproblem. Huruvida man ämnar komma med några förslag på detta område återståratt se. När det gäller progressionsutjämningen menar iGävle och jag att det som är angeläget är att klara de problem som kan lösasmed hjälp av Investeringskonto, som ger företagen möjligheter att utjämnamellan ohka år, medan däremot andra problem som tidigare funnits -exempelvisvid in- eller utträde I förvärvslivet - ju avtagit sedan behandlatfrågan och kommunalskatteavdrag inte längre får ske. Därmed blir så att sägahoppen i skatteuttag betydligt mera hkvärdiga mellan ohka skattebetalare änhittills. Resultatutjämning vid besJcattningen m. m. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Jag skaU bara be att få rätta en felaktighetfrån , nämhgen hans uppfattning beträffande handeln med des. Den sittande företagsutredningen har lagt fram ettdelbetänkande I vilket konstaterats att det inte är där det sker sådana affärerutan i de s. k. vinstbolagen. kommer att lägga fram ett förslagI denna fråga. Det ändringsförslag som vi har yrkat på I vår motion underså med allmän uppslutning från de tre oppositionspartierna gällerIngenting annat än att vi menar att det nuvarande systemet är orimligt, dvs.att ett företag skaU gå förlustigt rätten att göra avdrag för de gamlaförlusterna, om vederbörande måste säha aktierna t. ex. till en ny kompanjon.Det förekommer Ju inte sällan vid dödsfall, om det är två delägare i ettföretag, att aktierna övertas av den som lever vidare, av änkan eller avstärbhuset. Det nuvarande systemet är enligt min mening orimligt, eftersom dettar bort rätten att göra avdrag för förluster. Mitt yrkande avser ingentingannat. Därför är det enligt mitt sätt att se och Resultatutjämning vid beskattningen m. m. denuppfattningen har hitintills omfattats av de tre oppositionspartierna ettsynnerligen berättigat yrkande. i (c) kort genmäle: HerrMagnusson i uppfattade kanske inte riktigt när Jag sade att den nuvarandeförlustutjämningslagstiftnlngen fungerar hyggUgt enligt mitt sätt alt se. Jagär medveten om att företagsskatteutredningen också ägnar sig åt andra problem iförlustutjämningsförordnlngen än dem som tas upp i reservationen 1. Jag nämndeemeUertid att jag anser att de förstnämnda problemen är de väsentligaste idetta sammanhang. Det har nämhgen förekommit en hel del missbruk på dettaområde genom just handeln med förlust- och vinstbolag, som det gäller attförhindra. Hen (): har redogjort förmotionerna och reservationerna I och 2. har polemiserat motdessa två reservationer. Inte bara av den anledningen utan också därför att vihar behandlat dessa frågor i under ett flertal år skall jag fatta migkort. Vissa av dessa frågor har vi t. o. m. behandlat sedan år 1960.Därför hoppas Jag att Ingen blir ledsen över att jag fattar mig hka kort somutskottet har gjort med hänsyn tiU detta. Motiveringen tUl beviUningsutskottets avstyrkande tidigareår då vi har behandlat dessa frågor var kontrollteknlska och andra skäl. Manhänvisade till att den svenska skattelagstiftningen i huvudsak bygger påprincipen om beskattningens slutenhet. Det som under ett visst beskattningsårskall beskattas är de influtna intäkterna, naturhgtvis med avdragför under löpande kostnader. Man har gjort två väsentliga avsteg från dennalagstiftning, nämligen skogskontolagstiftnlngen och beskattningen avackumulerad inkomst. Då skall man emellertid uppmärksamma att det i båda dessafall gäher inkomster som rätteligen har influtit under ett flertal år. Iprincip hänförs dessa till mer än ett beskattningsår. Men yrkandena här i dagavser ju något helt annat. Man yrkar en generell utjämning av inkomster sombelöper sig på ett enda beskattningsår. Vad det skulle innebära har tidigareingående redogjorts för i debatterna . Vi menar att redan gällande beskattningsregler medgertillräckliga möjligheter att genom vlnstreglerande dispositioner av skilda slagåstadkomma en faktisk utjämning mellan ohka år av skattemässiga vinster ochförluster. Med denna korta motivering, herrtalman, yrkar jag bifall till utskottets betänkande. Hen OLOFJOHANSSON i (c): Jag -viU gärna fråga om hanverkligen anser att vårt nuvarande system fungerar tillfredsställande för de mindreföretag som inte har möjlighet att använda investeringsfonder och inte harmöjlighet att genom värdering av varulager göra sådana vlnstreglerandedispositioner som nämnde. Vi kan vara överens i rätt mycket, menjag hoppades att vi skulle kunna vara överens också på denna punkt lagstiftningen. Resultatutjämning vid beskattningen m. m. att här förehgger en klar brist i den nuvarande Nr 114 Hen (): Jag vet inte omföretagsbeskattningssakkunniga kommer att ta upp detta problem, men detförmodar jag, eftersom de har i uppdrag att syssla med hela detta skattekomplex.Kan man finna någon bättre lösning än vi har skaU Jag gärna medverka tillatt genomföra den. Överläggningen var härmed slutad. yttrade:Propositioner stäUes först beträffande de frågor som beröres I de vidbetänkandet fogade reservationerna. Därefter StäUes utskottets hemställan iövrigt under proposition i ett sammanhang. Ändringar i förordningen om förlustutiämnlng Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr I av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan I betänkandet nr 55 såvitt gäller ändringar iförordningen om förlustutiämnlng röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på blfaU tUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av i Boråsm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföhande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan I betänkandetnr 55 såvitt gäller progressionsutjämning röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 2 av i Avdrag för låneränta vid inkomstbeskattningen Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Boråsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkandet nr 55 såvitt gäller aUmän öppen resultatutjämningröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat; Utskottets hemställan i övrigt BiföUs. § 18 Avdrag för låneränta vid inkomstbeskattningen Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 56 i anledning av motioner angående avdrag för låneränta vidinkomstbeskattningen. i (vpk): För att man skall kunna förverkliga deväxande kraven på en jämnare fördelning av inkomster och förmögenheter behövs enrad åtgärder över hela det ekonomisk-sociala fältet. Vad som är aktueUt i dethär sammanhanget är skattepolitiken, där som bekant vårt parti vid åretsriksdag ställt en rad förslag i syfte att få tiU stånd en förändring bort frånden konservativa skattepolitik som förs. Denna skattepohtik kännetecknasframför allt av att skatterna på bolag och stora förmögenheter spelar en alltmindre roll för statens skatteintäkter, medan den indirekta skatten ökar.Mervärdeskatten liksom övriga Indirekta skatter belastar hårdast de mindreInkomsttagarna i samhället. De förändringar som skett i fråga om skattebelastningenpå olika samhällsklasser har inneburit en skärpning avskattebördorna för löntagarna i förhåUande till belastningen på kapitalägarnaoch de stora inkomsttagarna. Enligt vår uppfattning måste skattepolitiken utformas påett helt annat sätt. Bördan måste lättas för de grupper som har små ochmedelstora inkomster och skärpas för kapitalägare, stora inkomsttagare ochaktiebolag. Skattepolitiken måste medvetet göras till ett Instrument för attbekämpa klassamhäUet och den starka koncentrationen av inkomster ochförmögenheter på ett fåtal händer. Vi väckte vid årets början en rad motioner, ingående i ettskattepaket, där vi krävde avskaffande av momsen på livsmedel och där visamtidigt anvisade vägar för hur man skulle täcka Inkomstbortfallet förstatskassan. a. skärptskatt på stora förmögenheter, arv och gåvor, höjning av bolagsskatten med 10procent, förändrade avskrivningsregler för rörelse och hyresfastigheter,slopande av taket för folkpensioneringsavgiften, skatt på reklam ochbegränsning av avdragsrätten för skuldräntor. Det är det sistnämnda förslagetsom skall behandlas här . VI har tidigare hävdat att det här skatteprogrammetborde behandlas av och inte styckas sönder på det sätt somnu sker, när olika bitar plockas ut och skatteutskottets socialdemokratiska ochborgerliga ledamöter är rörande eniga om att avstyrka förslagen. Det nuvarandesystemet med avdragsrätt för skuldräntor gynnar I första hand de högainkomsttagarna och de stora förmögenhetsägarna. Avdragsrätten föreliggeroberoende av vilket ändamål ett lån är avsett för. Även räntor på lån somtagits för bestridande av rena privatutgifter eller för förvärv avkapitaltillgångar är således avdragsgUla. Detta innebär att andra skattebetalaretvingas medverka till favörer åt dem som genom sin goda ekonomiska ställninghar möjhghet att uppta lån för lyxkonsumtion eUer för kapitalplaceringar. För utskottet är emellertid detta inte några problem. Manslår vakt om det nuvarande systemet precis som man gjort tidigare när manavslagit våra andra förslag I det skattepaket som jag här nämnt. Jag är I ochför sig inte förvånad, men de socialdemokratiska ledamöter som i ohkasammanhang talar både mycket och länge om jämlikhet Ja, ibland går ni juockså så långt att ni talar om nödvändigheten att föra klasskamp -vUl jagfråga: När skall ni börja med den? Ni vill ju inte ens vara med om attgenomföra blygsamma höjningar av bolagsskatten, ni vill inte vara med ochskärpa förmögenhetsbeskattningen osv. vill ni behålla och slå vakt om ettsystem när det gäller skuldräntorna som så uppenbart gynnar de högaInkomsttagarna.