prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Val av ombud och suppleanter i Företogs val av sex ombud iEuroparådets rådgivande församUng jämte sex suppleanter för dessa. () erhöU på begäran ordel och yttrade: Herrlalman! För valet av ombud och suppleanter i rådgivande församlinghar valberedningen enhälligt godkänt gemensam Usla av det utseende som framgårav till kammarens ledamöter utdelad promemoria. Såsom vice ordförande ivalberedningen ber jag få framlägga denna lista. Den av avlämnade Ustanupptog under partibeteckningen "Den gemensamma lislan" följande namn; iGöteborg (s) () () SjöneU (c) ,fröken (s) () Wiklundi (fp) () Alemyr(s) Wååg (s) () () Sedan denna lista upplästs av herrtalmannen och godkänts av kammaren förklarades de pä lislan upptagna personernavalda för liden frän öppnandet av den rådgivande församlingens nästa ordinariemöte tiU öppnandet av församUngens följande ordinarie möte. § 2 Val av styrelse för Stiftelsen AnstäUdes val av elva ledamöier istyrelsen för Stiftelsen jämte elva suppleanter fördessa. Hen TALMÄNNEN yttrade: I styrelsen för Sliflelsen skaUingå sex förelrädare för , en representant för saml fyra företrädare för forskningsråden och forskningsberedningen. Vid val av ledamöter i styrelsen väljes ordförande särskUt. Vid det val som skall äga rum skall tre företrädare för , representant för och tvä företrädare för forskningsorganen utses lill ledamöier för liden från och med den 1 aprU 1971 tiU dess val hålUts . styrelseledamöterskall utses frän och med nyssnämnda datum till dess val hällits är 1977. Förvar och en av ledamölerna skall utses en suppleant med tillämpning av vad nusagts om val av ledamot. Enligt liU kammaren inkommet protokollsuldrag harvalberedningen ej kunnai uppnä enighet i fråga om gemensam Usta beträffandevalet av ledamöter och suppleanter i styrelsen. Valberedningen har emeUertidföreslagit all professor väljs liU ordförande i styrelsen. Med hänsyn lill alt enighet i fråga om gemensam lista ejkunnat uppnås måste val ske med slutna sedlar. På de genom kansliets försorgtryckta valsedlarna har valperiodens slul angivils särskilt vid varje namn.Valsedlarna skUjer sig däri alt sedeln i samverkan som sjätte ledamotsnamnhar med som suppleant medan Ustan Allsidigrepresentation pä denna plats har i med suppleant. Vid valet skaU lillämpas 53 och 54 §§ riksdagssladgan. Jagvill vidare erinra om sladgandet i 59 § riksdagssladgan: Valsedel skall vara enkel, sluten och fri fränöverstrykningar. Den får inte uppta flera men väl färre namn än det antalpersoner valet avser. Är någol namn på valsedel inte otvetydigt, gäller sedelndock för övriga namn. Sedan röstavgivningen avslutalssaml valsedlarna granskals och räknats tillkännagav herr lalmannen, att antalel godkända valsedlar utgjorde 306, varav 281 förpartiel "i samverkan" och 25 för partiet "AUsidigrepresentation", att samtliga platser tUlfaUit de på valsedeln för partiet"i samverkan" upptagna saml alt till ledamöier och suppleanteri styrelsen för Stiftelsen utsetts följande personerför tiden frän och med dess val hålles är 1974 eller 1977enligl vad särskilt angivils vid varje namn: LedamöterBergegren, , (s) riksdagsman, 1974 Personligasuppleanter HagneU, Hans, (s) riksdagsman, 1974 Grebäck,, (c) riksdagsman, 1974 ,, (c) riksdagsman, 1974 ,, (m) riksdagsman, 1974 Nordstrandh,, (m) riksdagsman, 1974 ,, (s) riksdagsman, 1977 ,, (s) riksdagsman, 1977 Mundebo,, (fp) riksdagsman, 1977 ,, (fp) riksdagsman, 1977 Alemyr,, (s) riksdagsman, 1977 ,Inga, (s) riksdagsman, 1977 ,Per , , Nr 49 riksbankschef, 1974 bankdirektör, 1974 Segersledl,, ordförande , , F,, professor, 1974 riksantikvarie, 1974 , , , , generaldirektör, 1974 professor, 1974 , , , Hans, professor, 1977 professor, 1977 , , , , professor, 1977 professor, 1977 § 3 Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. § 4 Meddelande ang. veckans sammanträden Jag vUl erinra om del två gånger lidigare lämnademeddelandet all det kommer att anordnas ell arbeisplenum , den 26mars, om inle aUa pä dagens föredragningslisla upptagna ärenden medhinns innankammaren åtskiljs i kväU. § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj :ls proposilioner nr 35 och36 liU ulbildningsutskoilet, nr 37 punkten I lill socialförsäkringsutskollel och iövrigt till utbildningsulskollet, nr 40 tilllagutskottet, nr 47 tUlkulturulskotlel, nr 51 lilljordbruksutskottet, nr 53 tUlutrikesutskottet, nr 62 och63 till jordbruksulskollei, nr 64 tillnäringsutskotlet, nr 66 och67 lill skatleulskotiel, nr 72 Ullinrikesutskoltet, nr 78 tillsocialförsäkringsulskottet samt nr 80 tillinrikesutskottet. § 6 Utgifterna pä kapitalbudgeten inomkommunikationsdepartementets verksamhetspmråde (Forts.) Fortsattes föredragningen av trafikulskottels belänkandenr 2. Kungl, Maj:t hade (s, 190-206) föreslagit attför /72 under luftfartsverkets fond anvisa istatsrådsprolokollet angivet investeringsanslag av . I detla sammanhang hade utskottet behandlat dels motionen 1971:934 av m.fl, varihemställts alt i skrivelse lill Kungl. Maj;t skulle begära altluftfartsverket fick i uppdrag att utreda möjUgheterna för ett tidigareläggandeav byggandet av , delsmotionen 1971:919 av och , delsmolionen 1971:920 av m. fl,, dels molionen 1971:411 av m, fl, vari yrkatsalt i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställde om förslag om bUdande avett bolag för i enlighet med vad som i molionen anförts, dels motionen 1971:917 av m.fl. varihemställts att Kungl, Maj;t skuUe Ullsälla en utredning med uppgift allularbela förslag till etablerande av statUgt-kommunala bolag för , delsmolionen 1971:208 av i Agnas. 1. till Flygplatser m, m, för /72 anvisadeell investe ringsanslag av , 2, i anledning avmolionen 1971 ;934 som sin mening gav Kungl, Maj:t lUl känna vad utskottetanfört belräffande utbyggnaden av , 3, skulle avslåmotionen 1971:920, 4. skuUeavslä motionen 1971:919, 5, skuUeavslå molionerna 1971:411 och 1971.917, 6. skuUeavslå motionen 1971 ;208. 3. belräffande statligt-kommunala bolag för ochHärryda Jlygplatser av herrar Loihigius (m) och (), som ansett att utskottetunder 5 bort hemställa, alt i anledning av molionen 1971:411 och medbifall lill molionen 1971.917 som sin mening gav Kungl. Maj:l känna vadreservanterna anfört belräffande bUdande av statskommunala bolag för . Vid punklen hade avgivils ellsärskUt yttrande beträffande motioner-r\a 1971.411 och 1971.917 omstatligt-kommunala bolag för och flygplatser av herrarGustafson i (fp) och SeUgren (fp). Hen (): m. fl. och m. fl. moiionerbegärt att respekiive flygplatser skaU överföras lUl ochdrivas av slalUgt-kommunala bolag. Utskottet har avslyrkt detla förslag. HerrBrundin och jag har reserveral oss i denna fräga. 1967 beslöt att luftfartsverket skulle förvaltaoch driva statUga flygplatser och att normer skulle utarbetas för vadsom skuUe åligga verket och vad som skulle åligga kommunerna. Jag skall inlehär ta upp vad som är rimligt i del avseendet. Andra kommer att göra det. JagskaU bara konstalera att våra slörsla flygplatser med internationell trafik ivissa hänseenden anses vara en skamfläck för vårl land; att turister m. fl.frän elt flertal andra länder som dansar ned pä våra flygplatser tror sig kommalUl etl u-land när de kommer lill oss. Bakgrunden till detla är att vi inleförstält flygets snabba utveckling eller om vi förstått den icke tagitkonsekvenserna därav. Uppbyggnaden av dessa flygplatser har pågäll med envalhänthet och en osäkerhet som varit beklämmande. Orsaken liU del är den byråkratiskaslyrningsform och finansiering som förekommil. Här är del dock fräga om en rörelsegren av den mestexpansiva art som vi har. Del gäUer internationella aspekter. Vi är starktberoende av vad som händer i andra länder. Det är fråga om en näringsgren sompå sill sätt kan jämföras med ell stort exporterande och importerande företag.Denna verksamhetsgren hämmas av beslutsfunktioner som icke fungerar ralionelltoch en ekonomisk planering som inle passar. säger man all här är dock ett beslul fattat avriksdagen i anslutning lill de av slatsmakterna antagna trafikpoUtiskariktUnjerna. Detla får inte rivas upp, ty då förstör man helafinansieringsUnjen, heler del. Vidare talas det om kravel pä kostnadstäckningoch om all hjälpa lill med finansieringen av de mindre flygplatserna i värlland. För del försia anser jag del orimligt att knyla våraflygplatser tiU trafikpoUtiska uppgörelse. Del är en konstruktion sominte stämmer. För del andra: om elt system inte fungerar måste del ändras. Fördet tredje; hänger vi inle med i uppbyggnaden av våra större flygplatser, somgivetvis dä blir internationeUt mindre intressanta, fär vi också sämre ekonomipå dessa, och del påverkar våra investeringar pä småflyg-plalserna. För detfjärde: om vi låler våra internationeUa flygplatser arbeia eflerförelagsekonomiska principer så ger vi dem en slörre rörelsefrihet, möjligheteratt göra snabbare och lämpligare investeringar, möjligheter all uppläna kapitalpä den aUmänna marknaden, möjUgheter att fä del av kapital från andra länder,möjligheler att bättre anpassa utvecklingen efter de krav som ställs. Se pä , bedrövelsernas bedrövelse för värl land,där person-och godslrafik icke fungerar tiUfredsstäUande, i otidsenUga lokaler,där plastläll fält vara långvariga provisorier och där människor som kommer nedfrän andra länder får elt intryck av att de befinner sig på en mUitärflygplalsi etl krigförande land. Se pä olyckan med banor, som är föremål fören inlensiv miljödebatt ur bullersynpunkl-er, där projekteringar är orimligaoch där myndigheterna fastnar i stäUningstagandena, Allt della skulle kunnatbehandlas smidigare om slörre självständighet hade förefunnits. Om man nu menar att motionerna skulle bryta sönder 1967 års luflfarlspoUtiskaprinciper, mäsle det väl ä andra sidan sägas all vi inle fär uppehållaprinciper som hämmar vär utveckling och gör alt vi kommer i efterhand iförhällande till andra likvärdiga länder i delta sammanhang. Och del finns enlendens all göra lill elt land som alltmer kominer all hamna vid sidanom allfarvägen. Eller ur lufllrafik-synpunkl: gränsen i delta sammanhang gärvid , Jag ber alt få yrka bifaU tiU reservationen3, vid punkten 5, HerrWIRMARK (fp): Tillsammans med nägra ytterUgare ledamöier har jag imotionen 411 föreslagit alt elt bolag bildas för , gemensamtför staten och kommunerna i regionen. Sädana finns i en rad andra länder iVästeuropa vid liknande flygplatser. Enligl de rikllinjer som gäller för finansieringen avprimärflygplal-sernas byggande skall kommuner och andra inlressenter som berörssvara för markkoslnaden saml 37 1/av kostnaderna för byggande avanläggningar. De medel som en kommun pä della sätt skall tillskjuta amorterasav luftfartsverket, som ocksä erlägger ränla. Man kan således med rälla tala omall kommunerna i fräga fungerar som bank äl slalen. Vad detta innebär för enkommun eUer ett landsting, som redan brottas med slora problem för alt kunnalåna upp pengar till de nödvändigaste kommunala invesleringarna, kan var och enförstå. Del är alltså inle fräga om ell bidrag för finansiering av flygplatseni fräga, ulan ell utlånande av pengar lill staten. Visheten och nödvändighelenav delta måste väl, som vi säger i motionen, kunna ifrågasättas. Vad som gör all della ler sig än besynnerUgare är detförhåUandet all verksamheten vid lämnar ell icke oväsentUgt överskott.Överskottet för förra budgelåret är enligt luflfarlsverkets egna beräkningarca 20 mUjoner kronor. Överskottet siiger sedan under första delen av 1970-lalelmen sjunker i mitten av tioårsperioden på grund av de invesieringar som denärmaste åren kominer alt göras. Under /76 beräknas överskottetbli ca och bedöms av luftfartsverket därefter åter stiga irask takt för all 1984/85 uppgå lill ca . frän /70 t. o. m. 1985/86finner jag alt , även om jag gör en försiktig beräkning grundad påluftfartsverkels prognoser, Iroligen kommer all ge omkring - och det är lågträknat - i ackumulerat överskoll. med deinvesteringar som beräknas komma, bl. a. omfattande en ny utrikeshan, skuUeStockholmsregionen komma all fä lämna investeringsbidrag ålminslone istorleksordningen . har man inom bäde KSL och del nya iStockholm anseit orimligt oavsell parlilillhörighel, i all synnerhet sominrikestrafiken representerar en ytterst lilen del av passagerarna.Ulrikesdelen svarar pä för mer än 80 proceni. Att överskottet stiger i så rask takt hänger helt sammanmed luftfartens ulveckling. hade vi ca 2.3 miljoner passagerare päArlanda. Del anlalel beräknas stiga för varje 1975 kommer vi alt ha 3,5 mUjoner passagerare, och visarprognosen väl över 5 miljoner. Inget lyder pä alt dessa siffror skuUe varatilltagna i överkant. Jag finner att den nuvarande principen lederlill alldeles orimliga konsekvenser för kommunalskattebetalarna i Stockholmsområdet.Därför yrkar jag bifall till reservaiionen, som biträder vårt förslag om altbilda ett bolag för . Härigenom skulle man uppnä en större smidighet vadgäller investeringarnas anpassning liU luftfartens utveckling. Bolaget skuUekunna låna upp medel för sill investeringsbehov ulan att behöva belasta varesig den kommunala eUer den statliga budgeten. Av del överskott som uppstår kanmedel användas liU investeringar, varigenom flygplatsen kan förbättras ocherbjuda en bättre service liU resenärerna, och som hen Loihigius framhöll ärdel ytterst behövUgt . Det är inle utan betydelse, herr lalman, för enflygplats av typ, där de resande inte enbart är invånare i den aktueUaregionen - och de utgör ju bara en Uten del - utan lill största delenpassagerare från utlandet, som här får etl första inlryck av vårt land. L uft farts verkets anslagsbehov 1della anförande inslämde (). HenGUSTAFSON i (fp): Jag vUl först understryka etl ullalande somtrafikutskottet enhäUigt har gjort beträffande . Utskottetfinner del vara angeläget "att Kungl. Maj:l läler undersöka och tartUlvara de möjligheler som kan föreUgga att tidigarelägga ulbyggnaden avHärryda flygplats". Alt utskollel har varit enigt pä denna punkl berorkanske delvis pä all fjärde avdelningen i slatsulskotlel, som lidigare hade atthandlägga trafikfrågorna, genom besök på kunde konstaterade slora svårigheler som den flygplatsen kämpar med. har ocksäfunnit att det kan vara svårt att upprätthålla trafiken på på etltUlfredsställande säll intill den tid då trafiken enligt nuvarande beräkningarskulle kunna flytta över liU . Man kan riskera all det fårgöras kortsiktiga och dyrbara invesieringar pä för all över huvudtaget kunna upprätthålla en tUlfredsställande trafik. För att del förutseddaIrafikbe-hovet pä båda flygplatserna skall kunna lillgodoses på ett rimligtsätt anser utskottet del därför vara angelägel att undersöka möjligheterna alltidigarelägga utbyggnaden av . Kommunikationsministern är inte närvarande i kanimaren,när hans kapiialbudgel diskuteras, men jag tvivlar inte pä att han kommer altla mycket allvarligt pä denna enhälliga hemställan från utskottets sida, somjag hoppas all ställer sig bakom. Sedan skulle jag vilja ta upp den reservationtill utskottets belänkande som har avgivils vid denna punkt av herrar Loihigiusoch och som också bygger pä den moiion som har lalalför. Det är klarl all det i och för sig kanske verkartilltalande att bilda särskilda statligt-kommunala bolag för att bygga ochdriva flygplatserna i och . Eflersom dessa tvä flygplatserberäknas gä med vinst iframliden, kan man kanske peka på alt man på del sällel skulle få lältare altfinansiera flygplatserna, och man skulle kanske kunna fä, menar man, ensnabbare ulbyggnad. Men vad i sitt anförande inte riktigt villeinse var att fattal ett beslul om all luftfarten skall bära sina egnakostnader. Om man nu skulle la borl de tvä mesl vinstgivande flygplatserna fränden totala rörelsen och läla vinsterna på dessa flygplatser tillfaUa kommunernai de statligt-kommunala bolag som driver de tvä flygplatserna, uppslår etlunderskott pä de andra flygplatserna. Det blir t. ex. ett underskott pä allaflygplatser i Nonland. Hur skall man täcka del? Enligt de principer som faststäUt skulle det skegenom en höjning av flygplatsavgifterna och av avgifterna för luftfarten överhuvud taget. Då kan man tänka sig olika modeller. Man kan tänka sig att man fårlägga ytterUgare bördor på norrlandsflygplalserna och ytterligare fördyratrafiken pä dem, eUer ocksä fär man tänka sig att höja luflfarlsavgiflerna överhela linjen, vilkel givetvis innebär ökade flygpriser. är del faktiskt sä, alt den vinst somverkligen uppstår på ingen har förnekat att förnärvarande ger ett överskoll används för att möjUggöra en flygtrafik Ullskäliga priser på övriga flygplatser i landel. Vi beslöt i om sjöfartsavgiflerna. Dåfanns ett förslag frän en utredning att varje region skulle bära sina egnakostnader. Del skulle innebära all del skulle vara ganska lindrigt all bedrivasjöfart pä de stora hamnarna, under del att småhamnarna skulle fä storabesvärligheter, och lotsdislrikten där man inle har sä mycket trafik skullebelastas med särskilt höga avgifter. Del var ulredningen som föreslog della.Men bäde departementschefen och var av den uppfattningen att man härmåste se på landel i dess helhet och alt man fick eflerslräva en utjämning avavgifterna över hela landet. Del var alllsä enig om. varockså enig när man sä sent som behandlade etlförslag om att kommunerna som har salsal pengar pä flygplatserna ocksä skallkunna få en avkastning på del kapital de lagl ner. I den proposilion sombehandlades alltså utgick manfrån att man skulle belrakla luftfarten som elt helt och att det skulle ske enutjämning mellan olika flygplatser. Nåväl, men dä säger : "Hela deltasyslem är fel. Del måsle ändras. Har man principer som verkar pä detta sätt,fär man ändra dem". Det är klart att man kan diskulera delta. När dennuvarande luflfarlspoUtiken beslöts 1967 var i statsutskottet samtligarepresentanter för det parli jag företräder emot det beslulel, och jag taladesjälv i kammaren för en annan fördelning av kosinaderna - framför alll menadejag alt anläggning av flygplatser i försia hand var en slatlig angelägenhet. Viröstade för detta förslag och vi fick slöd ocksä av representanter förregeringspartiet. Men sedan beslöt kammaren och om de nuvarandeprinciperna, och vi har följl dem. I ellsärskill yttrande har och jag sagt all del kan tänkas alt mankan ompröva dem. Men del mäsle man göra efler en allsidig och omfattandeutredning som inle minsl beaklar de regionalpoUliska aspekterna. Om man plockarul ell russin eller tvä - och - ur kakan, tar man ul fördelarför vissa områden i landet till nackdel för andra områden. Hen Loihigius har inte slällt nägol yrkande i nägon moiionoch han har inte heUer ställt något yrkande i ulskotlei om all deluftfartspohliska principerna skaU omprövas. Om en sådan framslällning kommerfår vi la slällning lUl den. Men vad som enligl min uppfattning är felakrigl äratt rycka loss de här tvä flygplatserna ur del system som vi för närvarandetillämpar - det skulle vara lill nackdel frän regionalpoUliska synpunkler. Med dessa ord ber jag, herr lalman, alt få yrka bifalltill utskottets hemstäUan. HenLOTHIGIUS (m) kort genmäle: i sade att herrLothigius vill förändra hela principen vid den gjorda överenskommelsen ochatt det skuUe innebära alt förhållandena för småflygplatserna i detta landförsämras. Han hänvisade ocksä lill alt vi har beslulal att luftfarten skaUbetala sina egna kostnader. SkuUe del verkUgen behöva bli pä det sätlel som herrGuslafson säger om förslaget gär igenom? Är del inte en mer affärsmässigprincip all stat och kommun genom all ge flygplatserna slörre rörelsefrihetmedverkar till att ge dem etl bältre underlag för deras arbete? Del innebär ipraktiken alt man ger dessa flygplatser större förutsättningar all förbäilrasin ekonomi, vilkel totalt för hela landet skulle betyda ekonomiskl bältreförhållanden. Mol den bakgrunden är del alldeles klarl all staten mästeupplräda säsom bidragsgivare flygplatserna i kommunerna, och den kanske kangöra det pä ett ännu mer lillfredsslällande säll än som sker. Det är den loiala verkan man mäsle se lill, herrGuslafson, och inle bara lill den överenskommelse om principer som motionärernaoch reservanterna lycker har misslyckats. lalade om att det skulle behövas enutredning av frägan. I elt särskilt yttrande uttalar sig om enutredning; varför har han inte lagit upp det i en reservalion? Jag förutsättergivelvis alt ell godkännande innebär all man med nödvändighet mäste pröva hurvissa ling fungerar och alt en ulredning sålunda kommer till stånd. i (fp) korl genmäle: säger all man skall se lilltotalverkan. Ja, det är del som jag har försöki säga. ViU man aklualisera enomprövning av hela luflfarlspoUtiken skall man väcka förslag om all den skallomprövas. Jag sade att det kan finnas anledning alt göra det. Jag har inleaklualiseral det nu; ingen i utskollet har aktuaUserat en omprövning av helaluflfarlspolilikens principer. Om framslällning bifölls skuUeresultatet helt enkell bU ell underskott belräffande luftfarten. inle kunnai svara pä vem som skall betala del. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle; Jag viU påstå, herr lalman, alt det inle blir någotunderskott. En effektivare drifl av en storflygplals av denna lyp kommer attinnebära större effektivitet och ge bättre ekonomi som totalt kommer alt gealla flygplatser elt bältre underlag för framtiden. Så måsle man se situationen.Det är aUtsä fråga om all staten i delta sammanhang får gripa in för att ge småflygplatsernade bidrag de behöver, och de får bl. a. tas från de skallepengar som etl bolagav denna lyp kan ge. Sedan är det väsentligaste själva beslutsformen, alllsäarbetsformen pä denna internationeUa flygplats, som blir effektiv och aktiv ochkan följa med den internationeUa utvecklingen. Det är mycket väsentligare änalt diskutera pelitesser när det gäller en fördelning mellan smäflygplatser ochslorflygplalser. i (fp) korl genmäle: Det kanske inte är alla av kammarensledamöter som anser all det är pelitesser all diskutera fördelningen avkostnader mellan stora och små flygplatser. söker göra gällandealt det här är sä smä belopp all man kan klara av kostnaderna genom att man fåren mera rationell verksamhel pä flygplatserna. Jag skall be tadel av de sifferuppgifter som lämnade om storleken av delöverskott som man har all vänla på . HerrHUGOSSON (s): Luftfartens utveckling har gätlmyckel snabbi, och ulbyggnaden av våra slora flygplatser har inte skett i dentakt som hade varit önskvärd. Därför har vi slora problem på iGöteborg, och det är bekymmer ocksä på . Men därifrån lill all accepieraden beskrivning som ger av situationen ute pä han görjämförelser med osv. lycker jag ändå alt del är ganska längt. Detkommer alt vara bekymmersamt etl antal är på och på lill dessde nu beslulade utbyggnaderna är klara, det är aUdeles uppenbarl. Men för denskull behöver man ju inte måla silualionen i så mörka färger som . Det har förekommil valhänthet vid uppbyggnaden av vårastorflygplatser. Mä sä vara, men vad beror fördröjningen och förseningen avArlandautbyggnaden på för faklorer3 jo, framför alll på att kommunalpolitikernai landsiing inte vill accepiera de beslul som harfallal. Förhandlingarna med dem har lett till en fördröjning . Vad belräffar är överenskommelse träffad, och jagvill understryka att det är ett enigt utskott som här har uttalat sig för attallt skall göras som göras kan för att i liden framflytta färdigställandet avdenna flygplats. När man ser pä de här båda motionerna som har väckts frånmoderaternas sida av från och hen och pä denmoiion som representanter från Slorstockholmsomrädet har väckt, konstaterar man att de innebär - precis som herr Gustafsoni sade att man skulle bryta sönder beslut omluflfarlspoUtiken. Man skulle helt enkelt plocka ul russinen ur den kakan. Delskulle fä till följd att luftfartsverkets möjlighet all agera som etlaffärsdrivande verk och pä den punkten var fullständigt enig 1967 -inte kunde fullföljas. Därför är det i och för sig iniressani alt noiera alt herrLothigius har sitt namn under en av de här molionerna. Etl förverkligande avmotionens krav skuUe nämligen innebära att bl.