prot · FU0963 · 1971-12-31 00:00:00 — Samtidigthade, framhölls del i propositionen, tUlströmningen tUl forskarutbildning ökalkrafligl under 1960-lalel. Äv minst lika stort intresse är följande uttalande avdåvarande ulbildningsminislern: "Den slarka tillströmningen av studerandemotiverar emeUertid all antalet stipendier successivi höjs." Höjningenhar emellertid varit ytterligt blygsam och i själva verket mindre än ökningenav antalel sluderande. Omkring 9 500 aktiva licenliander och doktorander färnu konkurrera om de ca I 000 stipendierna. Del innebär att fler Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier studerandenu blir utan stipendier än 1969 då forskarreformen beslutades, UKÄ framhåller i sina anslagsäskanden att en ökning avantalet stipendier i snabbare takt än hittiUs är synnerligen angelägen ochföreslår en ökning med 240. Av detta blev det emeUertid efter budgetmanglingenkvar bara 50 nya stipendier. Det är en otUlräckligt tUltagen ökning. Vi harfrän sida i motion nr 491, med som första namn, krävten höjning till det av UKÄ föreslagna antalet stipendier. Dåutskottsmajoriteten inte velat biträda detta förslag har vi fått lov attreservationsvis begära vad vi betraktar som ett absolut minimum. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall tUl reservationen 3. HerrFISKESJÖ (c): 1969 ärs forskarreform har kommit knaggligt igång, det har omvittnats här tidigare, och jag skaU inte ta upp en nyomfattande diskussion om detta. Men man kan gott framhålla att ambitionen bakomreformen var lovvärd i högsta grad; studietiden fram tUl doktorsexamen skulleskäras ner tUl . Och de medel genom vUka man skuUe nå detta mäl var bl,a. en effektiv forskarhandledning och ökad undervisning. Denna ökade satsningpä handledning och undervisning har tyvän - det är väl känt - inte kunnat kommaUU stånd över hela linjen i den utsträckning som man tänkt sig, främst på grundav att tiUräckliga resurser inte stäUts UU universitetens förfogande. Antaletdoktorander är i många ämnen och vid många institutioner mångdubbelt större perhandledare än vad 1963 ärs forskarutredning tänkte sig som maximum. Det kansjälvklart inte bli tal om en effektiv individuell handledning under sådanaomständigheter. Jag noterar dock med tUlfredsslällelse att statsrådet iett tidigare anförande lovat vissa åtgärder. Ytterligare en viktig förutsättning för att målsättningenfrån 1969 skulle kunna uppfyllas var att doktoranderna kunde ägna sig åtstudierna på heltid. Det betonades bl, a. i den proposition som låg till gmndför beslutet , Och en förutsättning för att man skall kunna studera påheltid är givetvis att studiefmansieringsfrågan löses pä ett tillfredsställandesätt. Den bästa finansieringsformen på det här stadiet är ulan tvivelstipendiering. Det framhöUs också 1969 att antalel doktorandslipendierborde öka successivt. Den ökning som då beslutades var dock blygsam. Det rördesig om totalt 50 nya stipendier. Den ökningstakten har sedan permanentats, ochäven i årets budget föreslås att antalet nya forskarstipendier skall slanna vid50, Detta tycks ha blivit något av ett heligt tal i det här sammanhanget, somman håller fast vid utan någon som helst hänsyn tUl hur många doktorander somskall konkurrera om stipendierna. Det faktiska läget är det, som redan framhåUits här, attantalet forskarstipendier var alltför litet , och genom den kraftigatUlströmningen tUl forskarutbildningen har konkurrensen om stipendiernaytterligare hårdnat. Det stora flertalet doktorander har numera i själva verketingen chans att få stipendium, TUl omkring 10 000 doktoranders förfogande stårendast ungefär 1 000 forskarstipendier. Detta innebär att huvudparten avdoktoranderna tvingas antingen att ta ett omfattande förvärvsarbete vid sidan av studierna eller också att drapå sig en betydande ytterligare skuldsättning, Ingeidera alternativet ärsärskilt rekommendabelt, och det står ocksä i strid med den målsättning som manhade 1969. Risken är att vi med det läge som uppstått får delsutdragna studietider, dels ett betydande antal studieavbrott, dels en ekonomiskspärr som bestämmer vUka som skaU kunna gå vidare tiU högre siudier. Alll dettaär saker som man ville komma ifrån genom forskarreform. Del är såledesur olika aspekter mycket angelägel att anlalel stipendier ökar i en snabbaretakt än hittiUs, 1 den reservation som är fogad tUl utskottets betänkandepå den här punkten föreslår vi också en sådan snabbare ökningstakt. Jag ber,hen talman, att få yrka bifaU tUl reservationen 3, som är avgiven under punkten22, Stipendierför främjande av högre vetenskapliga studier HerrGUSTAFSSON i (s): Stipendier för främjande av högrevetenskapliga studier den punkt som vi nu behandlar har funnits ganskalänge, men av tidsskäl skall jag självfallei inte gå in på någon utförligarehistorik. Jag viU bara konstalera att den här posten också har ökals under desenare åren. Den logs upp 8,1 miljoner 1968/69 och ökades tUl 10,2 mUjonerårel därpå. Det blev ytterligare en ökning tUl 11,4 miljoner 1970/71, ochinnevarande år föreslås alltså en ny ökning men något mindre UU 11,9miljoner, vilket innebär 50 nya stipendier. Från har man yrkat på 240 nya stipendier ochfrån pä 150, Reservationen i utskottet, som även biträdde,blev ett slags kompromiss, tydligen, pä 200 nya stipendier. Även oppositionenhar här plockat in en formulering om att man av budgetskäl anser sig bara viljaförorda 150 stipendier mer än regeringspartiet. Reservaiionen ligger alltså, på 5 stipendier när, precismitl emeUan 150 och 240 stipendier. Jag skall inteförsöka analysera varför man har kommit just liU den punkten. Det skulle annarsligga nära tUl hands att förmoda att det är ett exempel på mittensamverkan iny, nästan renodlat aritmetisk mening, som här har kommit lUl slånd. Jag vUl för utskottets del bara säga att vi bedömer dessastipendier som värdefulla, precis som man gör frän reservanterna. Posten harökats med drygt tre miljoner /69, och del är alltså inle alldelesobetydliga satsningar. Återigen vUl jag säga att vi tyvärr av budgetskäl inlehar bedömt det som möjligl alt gå längre. Det skulle, tycker även vi, ha varitönskvärl i och för sig att kunna öka anslaget i hastigare takt. Nägol heligtlal, , utgör inte de här 50 nya stipendierna varie år. Del ärsjälvfallet andra motiv som ligger bakom. Att även denna post måste få känna pådet kärvare budgetläget är aUdeles ofrånkomligt. Jag skall i den här omgången nöja mig med detta, och jagyrkar bifaU tUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskollelshemställan, dels reservationen nr 3 av m fl., och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering uppläsles och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsulskollelshemsiällan i betänkandetnr 3 punklen 22 rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kanimaren bifallil reservaiionen nr 3 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Dåfru begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Punkterna 23 och 24 Kammaren biföll vad utskollet i dessa punkler hemslällt. HenWIKSTRÖM (fp): uttalade sitt intresseför akademisk forskning och undervisning om de svenska folkrörelserna och derashisloria. Regeringen lät emellerlid saken bero. Nya ullalanden gjordes av 1947års riksdag, men de professurer i den moderna sociala och politiska hislorien,som dä begärdes, inrättades inle. 1 har humanistiska forskningsrådet föreslagit enprofessur i de svenska folkrörelsernas historia. 1 fjol avslog enmotion av mig om en dylik forskningsljänsl. Försl föreslär regeringeninrättande av en sädan professur. Det är etl sent - men välkommet svar pä denbegäran som 1943 ärs riksdag gjorde. Då den typ av forskningsrådsanknulna tjänster som det härär fräga om kan förväntas öka i antal i framliden finns det anledning att medutgångspunkt i det aktuella fallet la upp formerna för lillsätlning avprofessurer vid forskningsråden. Enligl min mening bör dessa professurer som regelliUsätlas efler samma offeniliga förfarande som Ullämpas belräffande professurervid universitet och högskolor. Undantag från denna regel kan dock tänkas i defall då professurens inriklning är sädan alt endast en person kan komma ifräga. TUl grund för lillsältningen av den föreslagna professureni de svenska folkrörelsernas historia kommer all ligga elt utlåtande fränhumanistiska forskningsrådet. Jag ber att fä läsa detla sakkunnigutlåtande idess helhel. I enlighet med forskningsrådetsuppdrag av den 2 innevarande oktober att nominera innehavare av den föreslagnaprofessuren i historia, särskUt de svenska folkrörelsernas historia, får vivördsamt anföra följande. Den föreslagna professurens nära anknylning lUIforskningsrådels projekl 'Klassamhället: folkrörelserna' medför, all UUprofessurens innehavare bör, endast om starka skäl motivera det, utses någonannan än en av projeklels forskningsledare. Sädana skäl föreligger ej. De tväledande vetenskapsmännen inom projektet, docenterna , har från börian i nära samarbele organiseral arbetsfördelningen ochutformat den speciella melod för maskinell bearbetning av folkrörelsedata, somutgör projektarbetets grundförutsältning. De har båda företett slora arbelen imanuskript inom projektets ämnesområde och äger i dagens läge båda en godprofessorskompetens i historia, särskill de svenska folkrörelsernas hisloria.Deras meriter är sädana, att det erbjuder avsevärda vanskligheter att utpekaden ene framför den andre såsom bältre skickad att inneha befallningen. DocLundkvists insatser som forskare och forskningshandledare kunde måhända inuläget anses ligga mer centralt inom projektet än doc , men då vistannat för att föreslå den sistnämnde UU professurens innehavare beror deldels pä att hans velenskapliga produktion synes något överlägsen, dels därpåatt han slåll för de avgörande melodiska impulserna och föri ut dem pä etlinternationellt plan. Vi vUl emellertid uttala förhoppningen att det skall yppasig möjligheter att för framtiden bereda även doc Lundkvisi möjlighel alt ägnasig ät den forskning och forskningshandledning, som han med framgång bedriver. Vär konklusion är, alt docenten föreslåslill professor i hisloria, särskUt de svenska folkrörelsernas hisloria. Därmed har jag läsl upp hela del sakkunnigutlåtande somligger till grund för tillsättningen av denna professur, som alltsåbegärde försia gängen 1943. Enligl min mening är det lillsällningssyslem somdepartementet här tUlämpat klart otillfTedsställande. Även om hela frägan omförfarandet vid professorstUlsätlningar är föremål för ulredning av ensärskild sakkunnig har jag velat undersiryka viklen av alt systemet medoffentligt utlysningsförfarande och sedvanligt sakkunnigförfarande lillämpasäven i fråga om professurer i forskningsråden. Under delta anförande övertog herrförste vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 5 protokoU 1971. Lål mig bara för undvikande av missförståndupplysa om all del förfarande som humanistiska forskningsrådettUlämpat denna gäng slär hell i överensstämmelse med lidigare förfaranden. Omnågon har fält det intrycket all man här har Ullämpat etl annat förfarande, säär delta fel. Del varbara del förtydligandet jag ville göra. Hen (): Jag vUl bekräfla vad slalsrådel säger.Jag har tagit della som ell exempel på en systematUc som jag finner hellOtUlfredsstäUande, och jag tolkar statsrådets inlägg sä all även han för egendel upplever det sä att detta inte är etl särskUl bra syslem. Överläggningen var härmed slutad. FruANER(fp); Ulbildningsutskoilet har bland mänga andramotioner ocksä behandlal motionen 371, som några kammarkamrater och jag harväckl och i vilken vi begärt elt lUläggsanslag lill pä för ell särskUl projekl för ekologisk forskningav ekosystemanalystyp. I elt särskill yttrande har folkpartUedamöterna iutskottet med all räll förklarat att forskningsråden själva mäste få disponerade medel som anslås. Jag har heller inle nägol annal yrkande på den punklen. Men som molionär vUl jag undersiryka del väsenlliga i altdella forskningsprojekt får de behövliga anslagen, därför att här finns del enkonkret möjlighel, som snabbt kan förverkligas, alt få praktiskt användbarasvar pä en av de svärasle miljövårdsfrågorna : Vad händer med kalhyggena?Del är nämligen i klartext vad det här handlar om. Jag skall inte här upprepahela den deballen, där lekniska och ekonomiska skäl talar för att man huggerrubb och stubb och nästan inte lämnar något organiskt material kvar på marken,som starka misstankar framförs från biologers och ekologers sida omatt man därmed kanske sätter i gäng en process som våUar obotliga skador på delnaturliga kretsloppet. Det är för att kunna överblicka dessa skador somnaturvetenskapliga forskningsrådels ekologikommilté i samarbele med del internationeUabiologiska programmet har utarbetat ett storprojekt med del någotogenomskinliga namnet Terrester ekosyslemanalys. Inom ett par tre är anser desig därigenom kunna ge tUlräckliga svar pä frägan om kalhyggenas ekologiskaeffekter. Samma grupp har också tagit upp ett moisvarandestorprojekt om , och det behöver ju inle heller sägas hur vikligl delär all verkligen fä reda på vad som händer med nedsmutsningen av ochvad som kan göras åt den. Jag har som sagl ingel yrkande, men jag harvelal fästa kammarens uppmärksamhet på de djupl ingripande miljöfrågor, somberörs i dessa betydelsefulla storprojekt av svenska forskare i livsvetenskaperna,och ullrycka min förhoppning om all anslagen kommer all anses räcka tUl attsiödja dem. Överläggningen var härmed slulad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemstäUt, Lades tUl handlingarna. § 5 Föredrogs UtbUdningsutskoltets belänkande nr 4 ianledning av moiion om förelagarulbUdning, Utskottets hemsläUan bifölls. § 6 Regionalt transportstöd Föredrogs trafikutskottetsbelänkande nr 3 i anledning av Kungl, Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframslällning rörande anslagel tUl regionalt transportstöd för budgetåret1971/72 jämte motioner. I propositionen nr 1 hade Kungl. Maj;l (bUaga 8, s. 124 iutdrag av StatsrådsprotokoUet över kommunikationsärenden för den 4 januari1971) föreslagit alt tUl Regionall transportstöd förbudgetäret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . I dellasammanhang hade behandlats dels motionen 1971:143 av m.fl., varihemsläUls all skulle besluta att i skrivelse lUl Kungl. Maj:l 1.anhålla om utredning och förslag tUl höstriksdagen angående stöd tUl flygtransporter,2. ultala dels att fraklslöd borde ulgå i avsländsklassen med enrabattsats av , dels att fraklslöd skulle få ulgä för sändningar meden vikl överstigande , 3. anhålla om utredning och förslag tUlhöstriksdagen angående dels frågan om stöd lUl transporter in tUl stödområdet ifråga om råvaror och halvfabrikat, enligt i motionen anförda grunder, delsfrågan om stöd till transporter in lill stödområdet i fråga om inom jordbmketanvända förnödenheter samt 4. anhålla om utredningoch förslag angående frägan om slöd lill personalUafiken genom maximering avbiljellpriserna på läg, buss och flyg, delsmolionen 1971:146 av m. delsmolionen 1971:206 av m. dels moUonen 1971:207 av i ni. fl.,såvitt nu var i fråga, dels molionen 1971:254 av herrar i ochEriksson i , vari yrkats alt i skrivelse tUl Kungl. Maj:themställde om förslag UU följande ändringar av beslämmelserna förtransportstödet 1. all den lägsta viktgränsen för stödberätiigad enskUdsändning fastställdes lUl , 2. att det kortaste avståndet förtransportstödet skulle faststäUas lUl , 3. alt transporlsträcka i fick räknas som kvalificerad transporlsträcka och att fraklslöd utgick för dendel av transporten som utfördes inom , dels molionen 1971:258 av m.fl., vari yrkalsall i skrivelse lill Kungl. Maj:t 1. hemslällde om utredning omförslag tUl transportstöd för intransporter av råvaror, halvfabrikat och varorför jordbrukets behov pä sätt som anförls i molionen, 2. ulialade dels all dennedre viktgränsen för enskild sändning borde sänkas i försia hand , dels all transporlsträcka i och fick räknas som avståndsgrundande och attfraklslöd borde kunna ulgä för den del av transporten som ulförts inom ,3. hemstäUde om ulredning och förslag rörande elt samlat program för sänktakostnader för persontransporter med tåg, buss, flyg och bil för alt skapajämstäUdhet mellan landets olika delar, dels motionen 1971:263 av m.fl., varihemstäUts att i skrivelse lUI Kungl. Maj;t skulle anhåUa om ändring ikungörelsen (1970:592) om statligt regionalpolitiskl transportstöd så all somkvalifikation för transportstöd även räknades transporlsträcka i , dels molionen 1971:498 av m. fl. i vad avsågyrkandet all i skrivelse tUl Kungl. Maj:l skulle anhålla A. allKungl. Maj:l framlade förslag om all trafikpolitiken i ökad utsträckningsamordnades med lokaliseringspolitiken, B. alt en skyndsam utredning skullegenomföras i syfte att klarlägga flygels plals i svensk Iransportpolitik medsärskill beaktande dels av flygtrafikens regionalpoliliska belydelse för delallmänna slödområdel, dels av möjlighelerna all öka inrikesflygels person- ochgodstransport samt att reducera dess taxor, dels motionen 1971:937 av i vad avsäg yrkandetatt skulle i skrivelse tUl Kungl. Maj;l anhålla om skyndsam utredningoch förslag av frågan om stöd lill persontrafiken på långa avstånd, delsmotionen 197 1:943 av m.fl., dels molionen 197 1:953 av herrar i Gäddvik ochJohansson i Holmgården, delsmotionen 1971:970 av m. dels moUonen 1971:976 av hen Åsling m.fl., vari hemställtsatt skulle besluta 1. alt vid beräkning av transporlavsländ somunderlag för fraktstöd avståndet frän den svenska tUl hamn vidTrondheimsfjorden, Mo i Råna eller skulle fä inräknas i slödunderlagel,2, att fraklslöd även skulle utgå i avståndsklassen med en rabattsats av 10 proceni saml 3. alt viktgränsen för stödberätiigad varusändning slopades. 1, lUl RegionallIransportslöd för /72 på driftbudgeten under sjätte huvudtitelnanvisade ell förslagsanslag av , 2, skulle avslåmotionen 1971:207 i vad den avsäg översyn av bestämmelserna förtransportstödet, 3, skulle avslåmolionen 1971:498 i vad den avsåg förslag om all trafikpolitiken i ökadutsträckning samordnades med lokaliseringspolitiken, 4, skulle avslåmotionerna 1971:143 och 1971:976 i vad de avsäg hemställan att fraklslöd skuUeulgä i avsländsklassen samt motionen 1971:254 i vad den avsåghemstäUan all del kortaste avståndet för transportstödet skulle faslslällas lUl , 5, skulle avslämolionen 1971:263 saml yrkandei i motionen 1971:254 all, i fråga omkvalifikation för transportstödet, transporlsträcka i fick inräknas ochall fraklslöd fick ulgä för den del av transporten som utfördes inom ,yrkandet i molionen 1971:258 all transporlsträcka i och fickräknas som avslåndsgrun-dande och all fraklslöd borde kunna ulgå för den del avtransporten som utfördes inom samt yrkandet i molionen 1971:976 all,vid beräkning av transportstöd, avståndet från den svenska tillhamn vid , Mo i Råna eUer skulle fä inräknas islödunderlagel, 6, skulle avslämolionerna 1971:143, 1971:254 och 1971:258, samiliga moiioner i vad de avsägnedre viktgräns för stödberättigade fraklsändningar, 7, skulle avslämolionerna 1971:206 och 1971:976, sistnämnda motion i vad den avsåg hemsläUanall viktgränsen för stödberätiigad fraktsändning slopades, 8, skuUe avslämotionema 1971:143 och 1971:258 i vad de avsäg utredning och förslag lUltransportstöd för transporter in lUl stödområdet i fråga om råvaror ochhalvfabrikat saml i fräga om förnödenheter eUer varor för jordbrukets behov, 9, skulle avslämotionen 1971:953, 10, skuUe avslåmotionerna 1971:143 i vad avsäg dels yrkandei om stöd tUl persontrafiken, delshemställan om förslag angående personflyg-Iransporler, 1971:258 i vad avsägyrkandei om elt samlal program för sänkta koslnader för persontransporter medlåg, buss, flyg och bU, 1971:937 i vad avsäg yrkandet om ulredning och förslagi fräga om slöd tUl persontrafiken pä långa avstånd och 1971:498 i vad avsågyrkandei om en skyndsam utredning i syfle att klarlägga flygels plals i svenskIransportpolitik, 11, skulle avslämotionen 1971:143 i vad avsäg hemställan om ulredning och förslag angående godsflyglransporter. Nr63 12. skulle avslä motionen 1971:146, , , 13. skuUe avslå motionerna 1971:943 och 1971:970. Regionalttransport- 1. beträffande avståndsgräns för transportstödet av herrarPersson i stöd Heden, och (samtliga c), som ansett att utskottet under 4borl hemslälla, att som sin mening gav Kungl. Maj;l tUl känna vad reservanternaanförl i anledning av molionerna 1971:143 och 1971:976 i vad de avsåg hemställan all frakstöd skulle utgå i avsländsklassen saml molionen 1971:254 i vad den avsäg hemställan att del kortasteavståndet för transporlslödel skuUe faststäUas tUl 2. beträffande inräknande avtransportsträckor i och som kvalifikationsgrundande för transportstöd av herrar Loihigius (m), i Heden (c), (), () och (), fröken () saml (), som ansett att utskottet under 5 bort hemstäUa, alt som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl kännavad reservanterna anförl i anledning av motionen 1971:263 samt yrkandei imolionen 1971:254 alt, i fräga om kvalifikation för transportstödet,transporlsträcka i fick räknas samt att fraklslöd fick utgå för den delav transporten som utfördes inom , yrkandet i motionen 1971:258 atttransporlsträcka i och fick räknas som avständsgrundande och attfraklslöd borde kunna utgå för den del av transporten som utfördes inom Sverigesamt yrkandet i motionen 1971:976 all, vid beräkning av transporlstöd,avståndet frän den svenska tUl hamn vid , Mo iRåna eller skulle fä inräknas i slödunderlagel, 3. belräffandeviktavgränsningar av herrar Loihigius (m), i Heden (c), (), () och (), fröken () samt (), som ansett att utskottet under 6 bort hemslälla, att som sin mening gav Kungl. Maj:t lUl kännavad reservanlerna anförl i anledning av motionerna 1971:143, 1971:254 och1971:258, samtliga moiioner i vad de avsåg nedre viktgräns för stödberättigadefraklsändningar, 4. belräffande stöd avtransporter in till stödområdet av herrar Loihigius (m), i Heden (c), (), () och (), fröken () samt (), som ansetl att utskottet under 8 bort hemstäUa, att som sin mening gav Kungl. Maj:l tUl kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1971 ;143 och 1971:258 i vadde avsäg utredning och förslag UU transportstöd för transporter in tUlstödområdet i fråga om råvaror och halvfabrikat saml i fräga om förnödenhetereller varor för jordbrukets behov, 5. belräffande stöd tillpersontrafiken av herrar (), i Heden (c), (), () och (), fröken () saml (), som ansett att utskottet under 10 134 borl hemställa. alt som sin mening gav Kungl. Maj:t lUl kännavad reservanterna anfört i anledning av molionerna 1971:143 i vad avsäg delsyrkandei om stöd tUl persontrafiken, dels hemställan om utredning och förslagangående personflygtransporter, 1971:258 i vad avsåg yrkandet om etl samlalprogram för sänkta kostnader för persontransporter med låg, buss, flyg och bU,1971:937 i vad avsåg yrkandei om ulredning och förslag i fråga om slöd UUpersontrafiken på länga avstånd och 1971 ;498 i vad avsäg yrkandet om enskyndsam utredning i syfte alt klarlägga flygets plats i svenskIransportpolitik. TUl betänkandet hade fogats ell särskUl yttrande angåendetransportstöd vid export i vissa fall av herrar och (bådam). HenPERSSON i Heden (c): Jag skall endast säga några få ord om dereservationer som är fogade tUl trafikutskottets belänkande nr 3. 1 reservation nr I beträffande avständsgränsen förtransportstödet hemställes att det kortaste avståndet för transportstödet måttefastställas lUl . riksdagsbeslut om fraktstöd inom och utur allmänna stödområdet har haft belydelse för konkurrensmöjligheterna förnäringslivel inom områdel. Fraktkostnaderna utgör en inle ringa del avförädlingskoslnaden för en vara. Del finns varor för vUka fraktkostnaden utgöröver 20 proceni av förädlingskostnaden. Varje lilen minskning av dessafraktkostnader förbilligar sålunda produktionen och ökar därmedkonkurrensmöjligheten för näringslivel.