prot · FU09127 · 1971-12-31 00:00:00 — Forhandlingarna leddes till en början av herr förste vicetalmannen. § 1 Justerades protokollen för den 4 och 5 Innevarande månad. Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () I kammarens protokoll för Intagnafråga, nr 361, och anförde; har frågat mig, om Jag är bereddvidta åtgärder för att komma till rätta med de allvarliga förseningar Iutbetalningen av den statliga studiehjälpen som uppstått. Enligt vad jag Inhämtat har centrala studiehjälpsnämndenoch Inlett ett utredningsarbete rörande utbetalningarnaav studiehjälp. Enligt min mening är det angeläget att man gör en värdering avhur nuvarande system fungerat och också allvarligt prövar möjligheterna tillförbättringar. Det kan inte uteslutas att sådana överväganden kan leda tillförändringar I studlehjälpsreglementet och studlehjälpskungörel-sen. Jag avseratt I nästa konselj föreslå Kungl. Maj:t att studiehjälpsnämnden får I uppdragatt redovisa hittillsvarande erfarenheter och föreslå de åtgärder som behövsför att få till stånd snabbare utbetalningar. Jag ber att få tacka statsrådet för det mycketpositiva svar som jag fick. Jag tror att de åtgärder som statsrådet härförebådade är I hög grad befogade. Jag har av enskUda personer blivituppmärksamgjord på att utbetalningen av den statliga studiehjälpen harblivit mycket kraftigt försenad. Vid de närmare efterforskningar som jag dågjorde har jag också erfarit att det har varit fallet Inte bara I min egenkommun utan även på andra håll I landet och utt det också förekommit tidigareår. har det varit så att Inte förrän den slstförflulnaveckan har den generella studiehjälpen betalats ut till föräldrarna I Uppsala.Man har också fått meddelande om att de övriga tilläggen Inte kommer altbetalas ut eller . Det InnebärI sin tur att de behovsprövade tUläggen, som de mest utsatta famUjerna har,kanske Inte kommer att betalas ut före terminens slut eftersom de kan sökasförst sedan andra lilläggsfrågor har avgjorts. Detta är naturligtvis en väldigt allvarlig situation förde familjer det gäUer. De har redan nu I förskott av egnamedel fått betala Inackordering eller resekostnader som kan belöpa sig på merän 4 protokoU 1971. Ang. säkerheten vid transport av värdepost 100 kronorper barn och månad. Det är en påfrestning som famUjernas ekonomier ofta Intetål, specieUt besvärlig när ganska många famUjeförsörjare också har varitarbetslösa. 1 studiehjälpskungörelsen står det att dessa tillägg skallbetalas ut minst en gång per termin, och i de rekommendationer som centralastudiehjälpsnämnden har utfärdat står det att man skah försöka betala ut degenereUa bidragen inom efter terminens eller kursens början och andrabidrag senast . Jag vill Inför den kommande utredningen om ensdessa bestämmelser är tUlräckliga. Enligt min mening måste man eftersträva attåtminstone rese- och Inackorderingstilläggen betalas ut I början av terminenUksom de genereUa tilläggen, om studiehjälpen skall få den effekt förfamiljerna som vi vih att den skall ha. Den statliga studiehjälpen har ju kommit tUl för att göradet möjligt för alla ungdomarl att oavsett föräldrarnas situation verkligenkunna fullfölja sina studier. Den är ett viktigt led i jämllkhetspolitiken.Utan studiehjälpen skuhe det vara omöjligt för många föräldrar, som ärensamstående eller som på grund av olika omständigheter har en utsattsituation, att låta sina barn fortsätta och fuUföha sin utbildning. De åtgärdersom statsrådet här har förebådat är därför mycket viktiga. Jag villän en gång tacka för svaret och hoppas på snara resultat. Överläggningen var härmed slutad. §3 Ang. säkerheten vid transport av värdepost Herr kommunikationsministern erhöU ordet för att Iett sammanhang besvara dels i (c), dels () i kammarens protokoll för Intagna frågor, nr 339 respektive341,[och anförde; i har frågat mig omjag är beredd medverka till att skärpta säkerhetsbestämmelser utfärdas förtransport av värdepost. har frågat mig om jag anser att postverketstransporter av penningmedel m, m. sker under förhållanden som fyller rimligakrav I fråga om säkerhet. Jag beratt få besvara de båda frågorna I ett sammanhang. har en mycket omfattande och kostsamtransportapparat. Enbart de Inrikes transporterna kostar mer än 200 mUjonerkronor . fuUgörs mer än 2 mihoner transporter av värdepost eUer igenomsnitt 7 000 per vardag. Ett säkerhetssystem, som siktade till fuUändningav säkerhetsanordningarna, skulle bil mycket dyrbart och så tungrott attpostverket Inte skulle kunna fungera effektivt och därmed Inte upprätthålla engodtagbar service. Säkerheten, kostnaderna samt kravet på effektivitet ochservice är faktorer som postverket alltid måste väga mot varandra. De senasteåren har postverket successivt förbättrat säkerhetsanordningarna till priset avI vissa fall kraftigt ökade kostnader. Jag anseratt postverket bör fortsätta sitt arbete med att förbättra säkerhetenvid de värdetransporter som utförs. Viktiga frågor I sammanhanget är om delgår att begränsa dels antalet värdetransporter, dels den transporteradepenningmängden. har beslutat att föreslå berörda myndigheteroch penninginstitut en gemensam genomgång av dessa frågor med syfte attåstadkomma alla sådana riskförebyggande åtgärder som är praktiskt möjliga attgenomföra. Jag anser det värdefullt att en sädan genomgång kommer till stånd,och Jag förutsätter att resultatet av denna - tUlsammans med de ytterligareåtgärder beträffande själva transporterna som postverket kommer att vidta -leder tUl en förbättring av säkerheten vid värdetransporter. Ang. säkerheten vid transport av värdepost Hen (c): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min enkla fråga. Jag finner att svaret är positivt. Jag utläserur det att kommunikationsministern vlU medverka till att skärptasäkerhetsbestämmelser utfärdas. Min fråga föranleddes av den uppmärksammade rånkuppen moten postbll I HaUand för sedan. I detta sammanhang avslöjades enligt minmening stora bristfäUigheter när det gäller säkerhetssystemet för transport avvärdepost. a. var den bil som värdeposten transporterades med Inte utrustadmed vare sig kommunikationsradio eller andra säkerhetsanordningar. Bilförarenhade med andra ord Inget som helst skydd vid eventuellt rånförsök. Jag anserdetta vara särskUt upprörande med hänsyn till att antalet sådana brott ökar. Enligt min uppfattning skulle betydligt större och säkraretransporter av värdepost kunna ske medelst järnväg. Så långt möjligt borde mandärför undersöka SJ:s möjligheter att I största möjliga utsträckning övertadenna del av postens verksamhet. Det synes emellertid som om man vid SJ voreobenägen att utföra dessa transporter. Det kan nämnas att SJ 1968 slutade att framföra bl. a. tvåtåg, som posten använde för posttransport . Posten tvingadesInrätta bllpostförlng på denna linje med kostnadsökning som följd, ochresenärerna hänvisades till bussar. Såväl postbilen som bussarna ökade trafikenpå den redan hårt belastade väg E 6. I relation till de uppkomna olägenheternavar SJ:s ekonomiska vinst på Indragningarna mycket obetydlig. Jag är medveten om att statsrådetinte kan redovisa i detalj de säkerhetsbestämmelser som gäller vid transporterav värdepost och som kommer att gälla I fortsättningen. Jag anser emellertidatt de inträffade händelserna I hög grad aktualiserar en avsevärd skärpning påområdet. Det gäller ju inte bara att söka rädda de stora summor pengar del kanvara fråga om utan också - och det är desto mer angeläget - atl skydda demänniskor som har I uppdrag att sköta om transporterna. Hen SCHÖTT(m): Även jag ber att få bötia med att tackakommunikationsministern för svaret på min fråga. Utan tvivel har det väcktmycket stor förvåning att postverkets värdetransporter äger rum under sådanaförhållanden som blivit kända I samband med rånöverfallet söder om Ang. säkerheten vid transport av värdepost Närmast ofattbart verkar detatt man låter en ensam Individ I en vanlig skåpbil med en last av trevärdepostsäckar och en säck Innehållande I I sedlar färdas Imörker meUan och , Och detta sker i då vi har att noteraen våldsam och ständigt ökande brottslighet I vårt land. För många förefallerdetta verkligen vara att utmana ödet. Statistiken över postöverfall är eljest sådan att denborde ge anledning tUl ordentliga säkerhetsåtgärder. Enbart åren 19691971 harI fråga om överfall mot postanstalter förekommit 69 rån och 20 rånförsök. Rånenkostade postverket I förluster. Och har förekommit ettuppmärksammat överfaU mot transport. Det var den gången mot en stillaståendelastbil under Uastnlng vid lastbrygga. Om Jag förstått saken rätt, varpostverkets förlust den gången . Det har I den allmänna debatten anförts att det ärnaturligt att postverket ej har någon försäkring utan att verket självt tarpenningförlusterna. Därmed må vara hur som helst, men jag vill också föra In IbUden att det mest upprörande är att man genom så här otillfredsställandesäkerhetsanordningar utsätter människor för uppenbar risk för kroppsskada - ja,rent av risk för livet. Dessutom är det ingen överdrift att påstå att manfaktiskt Inleder brottslingar I direkta frestelser genom uppenbartotUlfredsställande skydd av värdetransporterna. För övrigt är det förtiänt attuppmärksammas att det visserligen finns vissa säkerhetsbestämmelser för dessatransporter men att dessa I det nu aktuella faUet, såvitt utredningen hittillsgivit vid handen. Icke följts - ja, rent av ej varit kända av vederbörande. Av svaret framgår nu att postverket beslutat att föreslåmyndigheterna en gemensam genomgång av dessa frågor med syfte att åstadkommariskförebyggande åtgärder. Ja, det är sannerligen hög tid. Kommunikationsministernfinner det värdefullt att så sker, och det är helt naturligt. Något annatbesked från hans sida vore ju otänkbart. Jag skall inte förlänga debatten ytterligare utan endastavslutningsvis vädja till statsrådet att se tUl att det blir enannan ordning I fråga om postverkets värdetransporter än den somKungsbackafaUet avslöjat. Det har allmänheten men främst de som skall utföradessa transporter rätt atl kräva. Än en gängtack för svaret! Ett par tre frågor har väl Ingått I såvälherr i som repliker - eller rättare sagt harbehovet av viss konkretisering påpekats. Jag nämnde I mitt svar att postverket successivtförbättrat säkerhetsanordningarna. Det faller av sig självt att jag Inte härkan redogöra för samtUga åtgärder som vidtagits, men jag kan som exempel ändånämna ökat antal transporter med polisbevakning, ökat antal transporter meddubbelbemanning och - med anledning av vad sude -ökad användningav kommunikationsradio, vidare förbättrade låsanordningar på bilarna samtkörning I större utsträckning än . Jag kan som exempel också nämnaatt i hyr postverket de tre bepansrade speclalbllar som finns I det här landet förpenningtransporter. utreder frågan om anskaffande avett antal egna bepansrade fordon för värdetransporter. Jag vill återknyta tUl vad jag sade förut, nämligen attpostverket ombesörjer ca 7 000 värdetransporter per dag. Skulle alla dessatransporter skyddas på så sätt att man använder bl. a. speclalbllar, dubbelbemanningoch kommunikationsradio, skulle det bh fråga om en kostnad av uppskattningsvisett par hundra mUjoner kronor eUer en fördubbling av postverkets totalakostnader för de Inrikes transporterna för såväl värdepost som för annan post. snuddade också vid frågan omett ökat användande av för transporterna. utnyttiar allatyper av transportmedel för att få fram posten. När det gäller s. k.mellanområdestransporter av värdepost går redan nu medJärnväg. Resten är ungefär Jämnt fördelad på flygtransporter ochlandsvägstransporter. Det ur säkerhetssynpunkt allra bästa transportmedletbedöms Ju vara flyget. utnyttjar också Inrikesflyget maximalt, och40 ton post skickas med flyg I detta land. När det gäller ytbefordrankan ur säkerhetssynpunkt Inte det ena eUer andra alternativet entydigtförordas. Det sker en avvägning I varje särskilt fall, om man skall utnyttia t.ex. järnväg eller om skall använda biltransport. har efter postrånet mellan och Göteborgvidtagit säkerhetsförbättrande åtgärder, bl. a på den aktueUa sträckan. kom också via den statistik som han refereradenågot in på frågan om säkerheten i postkassorna. Jag vill nämna att jag med oroföht den kraftiga ökningen av överfallen mot postan-ställda Ikassorna, och även här har postverket vidtagit vissa åtgärder, bl. a.dubbelbemanning på vissa postanstalter. Trots det ökade antalet rån har rånarnagenom de åtgärder som postverket vidtagit för att minska kassahållnlngarna Intekommit över mera pengar . Ang. säkerheten vid transport av värde post HenBÖRJESSON I (c): Jag ber utt få tacka kommunikationsministernför det senaste kompletterande svaret på min fråga. Jag noterar , att man har tagit ad notam vad som Inträffat I Hallandoch att man skärpt säkerhetsbestämmelserna vad gäller befordran av värdepost.Som Jag antydde i mitt svar krävde Jag Inte - av helt naturliga skäl - utt kommunikationsministernskulle lämna en redogörelse för hur de säkerhetsbestämmelser som kommer attgälla i fortsättningen beträffande transport av värdepost kommer att se ul. Förmig är det väsentligast att jug får besked om att värdelransporterna Ifortsättningen skall ske under betryggande former. Jag är medveten om att manInte kan få hundraprocentigt skydd, absolut inte. Kostnaderna skulle då bilorimliga, men ett bättre skydd än nu är något atl eftersträva. Jag betraktardet som ett löfte från kommunikationsministern alt han skall se till att manverkligen får ordentliga .säkerhetsbestämmelser, bestämmelser som Inte baragäller på papperet utan också följs I praktisk handling. Ang. konsekvensema av regeringens politik i EEC-frågan Hen SCHÖTT (m): Även jag ber att få tacka för kompletteringenav statsrådets svar också jag anser att man inte kan ha dessa betryggandesäkerhetsåtgärder kring alla transporter, men å andra sidan är ju inte allatransporter mihontransporter. Av statsrådets senaste inlägg framgår emeUertidtydligt att statsrådet föher detta ärende med stor uppmärksamhet, och det ärjag tacksam för, liksom för de förbättringar som tydligen redan vidtagits. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. konsekvensema av regeringens politik i EEC-frågan Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 21 oktoberIntagna fråga, nr 316, och anförde: har frågat mig vilkakonsekvenser regeringens hittUls förda politik I EEC-frågan haft när det gällerutländska mvesteringar i , vUka vi gått miste om. Några tecken på att regeringensEEC-pohtik skulle ha en negativ inverkan på intresset från utländsk sida attinvestera i finns inte. HenHOVHAMMAR (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga, även om jag måste konstatera att jag är litet förvånad över hur lätthandelsministern avfärdade det problem som jag har berört. Med min fråga har jag velat ge uttryck för den påtagligaoro som vi Inom näringshvet känner inför de förestående förhandlingarna medGemensamma marknaden. har ett icke obetydligt antal svenskaföretagare sett sig nödsakade att etablera dotterföretag I EEC-området. Detfinns flera skäl till det, bl. a. närhet tUl marknaden. Ett annat skäl är detovissa svenska förhandlingsresultatet och en, måste jag tyvärr säga, aUmänosäkerhet I fråga om vUken ståndpunkt den skulle ta. VI harsåledes kunnat konstatera att resurser I form av kunnande och kapital harlämnat landet för en tryggare tillvaro Inom EEC. Denna sida av saken är vid dethär laget ganska välkänd, och jag avstår därför från ytterligare kommentarer. Men, herr talman, det finns en annan sida och mindre kändakonsekvenser av den hittUls förda svenska EEC-polltiken: VI har gått miste omutländskt kapital och kunnande, dvs. När den svenskaregeringen började sväva på målet i fråga om sin inställning tiU Gemensammamarknaden och sedermera även, som alla vet, backade ut från sin tidigareassociationsansökan reagerade naturhgvis utländska Intressenter I Sverige.Regeringen må ha vUka motiv som helst för sina turer I EEC-frågan, herrstatsråd, men fakta kvarstår: 1. attSverige gått miste om nyetablering av utländska företag; 2. att gått miste om utbyggnad av redanetablerade utländska företag; samt 3. att svenska företag gått misteom förvärv av tUlverkningshcenser från utländska företag, speciellt japanskaoch amerikanska. LicenstUlverk-nlngen var avsedd för hela den europeiskamarknaden. Utöver dessa för oss negativa faktorer avståndet tUl denstora marknaden I och den begränsade köpkraft som vårt UUa land kanerbjuda - kommer regeringens, enligt vad vi hittUls delgivits, begränsade avtalmed EEC. Det finns mänga exempel på företag som kommer att drabbas hårt. Jagkan nämna ett företag i med utländska ägarlntressen. Det är ettföretag legeringsindustrin som sysselsätter 700 personer. Det av sin tillverkning, främst tUl . Exporten av egna produkterhar ökat kraftigt och var 1970 uppe I 85 mUjoner kronor. Dethandlar alltså om ett efter svenska förhållanden synnerhgen stort företag. Dessprodukter kommer att drabbas mycket hårt. Detta är ett exempel, herr talman, ekvation. Ang. konsekvenserna av regeringens poUtiki EEC-frågan Jag har numera inte sä högt ställda krav påherr Hovhammars saklighet och sannlngsenhghet i EEC-debatten. Men innan handrar i gång en diskussion om utländska investeringar I tycker jag ändåatt han borde ha gjort någon hten ansträngning att ta reda på vad som faktiskthar hänt. Det finns en statistik över de ansökningar för införsel avkapital som gjorts av utländska Investerare I . Den visar med allönskvärd tydhghet att de utländska Investeringarna i under de senasteåren har legat på en högre nivå än de har gjort. Då måste manju fråga sig hur har kunnat nå den helt motsatta slutsatsen attdetta Intresse skulle ha minskat. Det här Intresset har Inte heUer visat någon avtagandetendens under den allra ; det är ju då vi skulle ha gjort alla demånga turerna I EEC-frågan som talade om. Om vi tar fjolåret,ser vi att vi hade Investeringar bevUjade till ett belopp av nära 800 mUjonerkronor. Det är den högsta siffra som vi har haft efter 1960,bortsett . bevihades tUlstånd till etlbelopp av ca 400 miljoner, dvs. ungefär hälften av vad som beviljades i fjol.Jag kan helt enkelt Inte få In I mitt huvud hur detta av någon Inte ens avherr Hovhammar kan tus till Intäkt för slutsatsen att detta Intresse skulleha minskat. Sedan kan jag bara, eftersom drar In den Idet här sammanhanget kanske Inte helt relevanta frågan om svenska företagsInvesteringar I utlandet, konstatera att han dock inte går så långt som sinpartiordförande, som mer eUer mindre direkt uppmanar svenska företag att slutaInvestera I . Jag har här dragit fram ett enda exempel, mendet finns många andra. Detta företag I , som sysselsätter så passmånga människor, är verkligen allvarligt hotat. Man känner det så; jaghar Ang.konsekvenserna av regeringens politik i EEC-frågan talat med vederbörande företagsledning. Att deferrolegerlngar som det här handlar om av allt att döma kommer att tullbeläggasdrabbar företaget hårt, herr statsråd, och därmed även de anställda. Det är ensak som är fullständigt säker, och det går an att kontrollera uppgifterna. Detta är som sagt ett exempel. Jag kunde dra framytterligare några, men tiden tillåter Inte det. Jag vUl bara tillägga att jaganser det mycket förvånansvärt att man från regeringens sida inte haruppmärksammat de återhåUna utländska Investeringarna I , som ändå är ettfaktum. Jag vUl erinra om att statsrådet själv var närvarande - om jag Inteminns fel vid ett Informationsmöte som allmänna exportförening anordnade kring EEC-frågan, jag tror det var I aprU månadI år. 1 ett anförande inför den församlingen sade direktör frånAlfa-Laval, som ju är ett ganska betydande svenskt exportföretag, bl. "Det har kommit till min kännedom ett aktueUtexempel, där mycket långt komna förhandlingar meUan ett svenskt företag och ettamerikanskt om hcenstlllverkning I av en viss produkt avseende helaeuropamarknaden strandade när det amerikanska företaget erfor, att ejeftersträvade fuUt medlemskap I EEC. Det amerikanska företaget föredrog I densituationen att få sin produkt tUlverkad I ett EEC-land.' Detta är, herr statsråd, ett annat exempel, och jag tyckeratt det är ganska talande. Om herr statsrådet Inte tror så mycket på vad jagsäger som enkel riksdagsman, kanske han tror litet mera på vad Hans Stahle harsagt; det är I alla fall en även I regeringskretsar ganska känd och erkändperson. Naturligtvis har vid sinaaffärskontakter träffat på företag som av flera skäl kan finna andra ländermera intressanta att investera i än , och det är också möjUgt att manbland dessa skäl har åberopat . Men det hävdar ärnågonting helt annat, nämligen att det utländska intresset för att investera ISverige skulle ha avtagit. Jag försökte vlsamed siffror vad som faktiskt harinträffat, men det hindrar naturligtvis Inte att fortsätta altpåstå att detta Intresse ständigt minskar. Låt mig säga om det här konkreta faUet - företaget , som naturligtvis är bekymrat över dessa ferrolegerlngars framtidpå tullområdet att frågan också bekymrar mig. Men be då företaget I frågaatt lugna sig några månader tUl dess att förhandlingarna har hunnit slutföras.Ferrolegeringarna finns på en hsta som ännu inte är slutgUtigt faststäUd avEEC, och man antyder möjligheten av krav pä någon form av specialbehandlingeller specialarrangemang. Ännu vet vi Inte aUs vad detta Innebär - en från femtill förlängd övergångstid eller något annat - men det är verkligen Intedetsamma som vad antyder, nämligen att tullarna på dessa varorskall bestå I all framtid. Jag tror att svenska företagare I allmänhet har såpass goda nerver att de kan vänta några månader medan förhandlingarna pågår ochInte så här I förskott tar ut ett nederlag. Om de på grund av vad som mereller mindre kan betraktassom ett rykte från är beredda att skrota det de Nr127 investerathär I och ge sig I väg utomlands, då undrar man på hur -riAn Ap pass goda grunder företag I allmänhet fattar sinaInvesteringsbeslut. ,/- , \qt\ Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Ang. verkningama av den danska importavgiften Ang.verkningama av den danska importavgiften Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 22oktober Intagna fråga, nr 319, och anförde: har frågar mig om jag ärmedveten om att den danska Importavgiften drabbar vissa företag och samhäUensärskilt hårt och vilka åtgärder jag I så faU avser vidta för att Undra föhdernahärav. har på regeringensuppdrag haft överiäggnlngar med näringslivet om effekterna av det danskabeslutet. Det har härvid framgått att vissa företag kan drabbas särskUt avImportavgiften, På basis av koUeglets undersökning har regeringen hos danskaregeringen begärt ytterligare undantag från avgiften för varor, där den svenskaproduktionen drabbas särskUt hårt. HerrHENMARK (fp): Jag ber att få tacka handelsministern för svaret, Tydhgenhar genom de undersökningar som regeringen har gjort också besannats vad jagsade I min fråga - att en hel del företag har drabbats aUdeles särskUt hårt. När det gäller att åtgärda detta kan man väl Inte riktigtvara nöjd med svaret. Här sägs att man har gjort en hänvändelse till danskaregeringen att få ytterligare undantag. Det är bra om det kan ske, men över dendanska regeringen råder vi ju inte i , Inte ens handelsministern, utandet kan också bh ett nej. De åtgärder som då kommer i fråga är närmast vad jagtyckte skulle vara Intressanta att få klarlagda. SkaU dessa företag som redanhar lidit rätt mycket vänta med att få sin börda avlyft av det allmänna Intillden tidpunkt då företagen Inte kan existera längre utan måste säga upp sinaarbetare och lägga ned driften - då kommer ju samhäUet att få bära bördan. EUerkan man tänka sig att denna åtgärd att lyfta bördan från det enskildaföretaget över tUl det aUmänna kan vidtas I så god tid att företaget alUjämtkan existera, kan ha kvar sin arbetarstam och fortsätta sin produktion? Åtminstone I , I de områden som ligger närmastDanmark, finns många företag som tUl övervägande delen har sin tUlverkningInriktad på export till .