prot · FU0940 · 1971-12-31 00:00:00 — Parlamentariskt sammansatta utredningar har ur den här aspektenett givet försteg framför de alltmer vanliga byråkratiska. De undersökningarsom gjorts på det här området visar på en fortgående koncentration tUlregeringen och statsbyråkratin pä bekostnad av de poUtiska partierna och ävenpå bekoslnad av organisationerna. Delta är en utvecklingstrend som enligt minmening bör brytas. Men även vad beträffar fristående utredningar finns det entendens som bör uppmärksammas. Även i dessa utredningar har inslaget avparlamentariker sjunkit kraftigt. Det är risk för att vi är på väg mol enutredningstyp där experter och byråkrater leder utredningarna medanpolitikerna, parlamentarikerna, degraderas tUl sufflörer ochinformationsobjekt. Inte heller denna utvecklingstrend kan ur den poUtiskademokratins synpunkt vara lycklig. De övriga förslagen i reservationen syftar mer direkt lUlatt öka öppenheten medan utredningsarbetet ännu pågår. Det förekommervisserUgen redan nu i enstaka fall att materialinsamUngar redovisas innanutredningen är färdig, att debattpromemorior publiceras etc. Men detta är ingenmer aUmän regel. Det vanliga är alt utredningarna häUer på sitt material framtUl och med betänkandet. Detta kan väl vara berättigat i mänga faU, men minstUka ofta torde detta hemlighetsmakeri vara helt 5 protokoll 1971. Onsdagenden Det statliga utredningsväsendet Onsdagenden Det statliga utredningsväsendet onödigtoch dessulom olyckUgt. Utredningarna drar ofta ut , och del finns entendens tUl att den allmänna debatten i vikliga frågor mer eUer mindre Uggernere på grund av brist pä bakgrundsmaterial och på grund avständiga hänvisningar till att utredning pågår. Detta är i och för sigbeklagligt. Men det innebär också att utredningen gär miste om den informationoch de uppslag tUl alternativa handlings-Unjer som en fortlöpande debatt skullekunna ge. Det finns således aU anledning att pröva alla uppslag tUlen ökad öppenhet inom utredningsväsendet. Med det konstaterandet ber jag, fm talman, att få yrkabifaU tiU den reservation som är fogad tUl konslitutionsutskottets betänkandenr 18, i (s): Även denna fråga arbetar grundlagberedningenmed. Del kunde konstitutionsutskoltet konstatera , och majoritetenupprepar det i är. Sedan uppfattar jag det som ganska naturUgt att man förfram vissa önskemål om hur utredningarna skall arbeia och utformas. Menåtminstone pä mig hade det gjort ett något starkare intryck om reservanternahade lyckats ena sig om en talesman, när nu de tre partierna kunnat förena sigi en reservation. En del av de önskemål som reservanterna har fört framhåller på att förverkUgas. Det finns en tendens mot ökad öppenhet. Det finns entendens att skapa diskussioner medan utredningar pågår. Man sänder utdiskussionspromemorior, T. o. m. en sådan utredning som grundlagberedningen det verkar som om en del här betraktar den såsom mycket konservativ harbegagnat sig av denna arbetsmetodik. Utredningar håUer offentUga sammanträden.Del är mig bekant att kyrkastat-utredningen kommer att samla ettreUgionsfrihetssymposium, där olika företrädare i den allmännareUgionsfrihetsdebatten fär delta. Man skall vara samlad tUl detta symposiumunder . Där blir del möjUgt för massmedia att följa diskussionen. Mer skall jag faktiskt inte säga,fru talman, i denna situation, utan jag yrkar bifaU tUl konslitutionsutskottetshemställan. FruERIKSSON i (s); Det föreföll på den senaste talaren som om manegentUgen var rädd för aUtför många talare i denna kammare. Det skall mankanske vara, men det är väldigt svårt att fördenskuU läla bli att delta idebatten när den har fått ett vidgat område. Det verkar närmast som om fjorårets debatt legat tiU grundför motionen, Ä andra sidan har motionen elt snävare tema än dagens debattUksom fjorärsdebatten. En del är kanske för övrigt hämtat ur engranskningspromemoria, som uppstäUts av revisorer och som är utepå remiss. Där tar vi upp kommittéväsendet ur flera synvinklar och pekar bl, a,på faran av ett minskat deltagande ifrån riksdagsmännen. Vi har jämfört 1950-,. Ungefär samma antal riksdagsmän har varit med iutredningarna, medan antalet kommittéer har ökat och antalet expertertredubblats. Det är en utveckling som är Minst lika betänklig är tendensen att inom departement ocholika ämbetsverk tUlsätta s. k. arbetsgrapper. Jag tycker alt därmåsle hävda sig och säga ifrån, att vi vUl ha åtminstone den insyn som detinnebär, att riksdagsledamöler dellar i utarbetandet av viktiga förslag, som vikanske sedan skall la del av här och besluta om ganska hastigt. Har man enparlamentarisk kommitté har man åtminstone en handfull människor som lär sigfrägan. Skall utredningarna göras hemligt och okontrollerat som sker imånga ämbetsverk, är det en fara för demokratin. Denna del har tagit upp. Han är mera intresserad av pressens inblandning. Abortfrågan har dragits upp som etl exempel pä enkommitté, som bort ha hearings till allmänhetens upplysning. Skulle man ha hafthearings i abortkomrruttén , skuUe allmänheten fått ännubrokigare uppfattningar än som eventueUt nu har kommit fram. Det var ett mycketUla valt exempel. Det är i stäUet elt exempel pä all en kommittée mår bäsl avatt smälta sitt eget stoff och ta hand om de undersökningar som den självsätter i gång, innan man ber en allmänhet ta ställning och låter pressen fåinsyn. Däremot anser jag att vi helt enkell måste kräva den insyn som detinnebär att ha riksdagsmän med i utredningar. Det är elt krav som kan stäUasöver partierna. Det parti som jag representerar har hårdast fört fram kravet, promemoria som har kommit från revisorer säger vi bestämtifrän. Där är vi eniga. Stadgande i lag angående förvärvav medlemskap i politiskt parti Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall liUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av i Luttra m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 18 röstar ja, den del ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservaiionen av i Luttra m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; §5 Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politiskt parti Föredrogs betänkande nr 19 ianledning av motioner om stadgande i lag angående förvärv av medlemskap ipolitiskt Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i poUtisktparti I detla betänkande behandlades motionerna nr 3 av vari yrkats att skullebesluta att i grundlag befästa den enskilde medborgarens suveräna rätt altsjälv avgöra i frågor rörande polilisk partianslutning, nr 114 av m. fl., sävitt avsåg hemställanpunkt 6, vari yrkats att i skrivelse tUl Kungl. Maj;t hemställde attKungl. Maj :l skulle framlägga förslag om införande i grundlag eller annanförfattning av ett stadgande all medlemskap i politiskt parti endast kundevinnas genom individueU anslutning, nr 527 av m. fl. vari yrkats att riksdagenskulle antaga av motionärerna angivet förslag lill lag om medlemskap ipolitiskt parti, saml nr 560 av vari yrkats att hosKungl. Maj:t skuUe anhålla om förslag tUl sådan lagstiftning alt anslulning tUlpoUtiskt parti endast fick ske individuellt och efter personligt frivilligtställningstagande. Utskottet hemställde att skulle avslä motionernaDnr 3 2) nr 114 såvitt avsåg hemställanunder punkt 6 3) nr 527 saml 4) nr 560. Reservalion hade avgivits av herrarLarsson i Luttra (c), (), (), i (m). Fiskesjö (c),Schött (m) och (), vUka ansett att utskottet bort hemställa, all molionerna nr 3, nr 114, sävillavsåg hemställan under punkt 6, nr 527 samt nr 560 skuUe anses besvarade medvad reservanlerna anförl. HerrSCHÖTT (m): TUl grundvalarna i vår demokrati hör medborgarnas rätt atti val frill ge uttryck för sin politiska uppfattning och deras rätt att tUlhörapoUtiskt parti. Vi är glada och tacksamma över att vi i vårt land äger dessademokratiska rättigheter. känner vi starkt med dem som i vissa andraländer är berövade dessa rättigheter och som har alt kämpa mot diktaturer avoUka slag. Vi hoppas innerUgt att de ej skall förtrollas i sin kamp, utan attdenna skall krönas med framgång, dvs. uppnåendet av del demokratiska system somför oss framstår som sä naturUgt, En svär skönhetsfläck i del svenska samhäUet är emellertidkollektivanslutningen, dvs, den systematiska anslutningen av en fackföreningssamtUga medlemmar tUl del socialdemokratiska partiet, KoUektivanslutningen har sin historiska bakgrund, och denkan måhända för gångna generaiioner ha framstått som förklarlig och kanske rentav försvarUg, men måsle det betecknas som ett direkt grotesktförhåUande att människor genom majoritetsbeslut ofta vid möten där de självainte har möjlighet att vara med - anslutes tUl elt har givits många exempel på hur ett fåtal medlemmargenom sitt beslut anslutit fackföreningar med stora medlemskadrer tUl detsocialdemokratiska partiet. Vad det gäUer är emeUertid inte en kvantitetsfrågautan en kvalitetsfråga en fråga om kvaliteten pä vår demokrati.Kollektivanslutningen måste för varje rättänkande framstå som osund och djuptodemokratisk. Att försvara den med att medlem som ej önskar anslutningäger rätt att reservera sig gär inte. Genom att tvingas anmäla reservation gärvederbörande bl. a, föriustig den garanti för politisk rösthemlighet som vianser att medborgarna bör ha. Det är ju också en bakvänd ordning att den, somej önskar medlemskap, skall anmäla delta. Här Uksom på andra områden börgivetvis gäUa den ordningen, att för medlemskap skall erfordras en positivåtgärd från vederbörandes sida. Som medlem i ett politiskt parti bör således registrerasendast den som individueUt begär inträde i partiet. I flera motioner har liksom tidigare uttalats ettdjupt beklagande över att förhåUandena inle kunnat saneras på frivUlighetensväg utan att missförhållandena har blivit bestående. har ifrågasattsom man inte måste tiUgripa lagstiftning för att få en ändring tiU stånd. socialdemokratiska majoritet harinte velat delta i någon kritisk skrivning i fråga om kollektivanslutningen,medan utskottets minoritet, bestående av dess samtliga borgerliga ledamöier,tar bestämt avstånd från det nuvarande systemet som man framhålleratt detta bör inte i första hand förändras genom lagstiftning utan genomåtgärder frän partiernas egen sida. Emellanåt har det funnits verklig förhoppning om attsocialdemokraterna och fackföreningsrörelsen gemensamt skulle beslutat avståfrån den odemokratiska form av medlemsanslutning som gäller. Intressant i detta sammanhang är följande uttalande av NUsElvander i hans bok (utkommen i ) angående koUektivanslutningen. Han skriver;"Kritiken har tidigare enbart kommit frän borgerUgt håU samt frånkommunister och syndika-Uster; det socialdemokratiska försvarel har varilkompakt. Men i den debatt som förts har vissa meningsskiljaktigheterframträtt på den socialdemokratiska sidan. Positionerna har måhända börjatrubbas, kompromisslösningar skymtar. En av orsakerna tUl denna förändring äratt ett statligt stöd tUl partierna har genomförts . Om slaten tarpå sig ett ökat ansvar för partiernas finansiering skulle de traditionellafinansieringsformerna fä minskad betydelse, bäde för socialdemokratin och deborgerUga partierna. En annan orsak tUl att man även på vissa håll inomsocialdemokratin börjat ifrågasätta kollektivanslutningens berättigande tordevara att utveckUngen mot storavdelningar inom fackföreningsrörelsen ställerproblemet om den enskilde medlemmens reella valfrihet på sin spets: den somblir koUektivansluten utan att ha haft reeUa möjUgheter att delta i beslutetkan ha goda skäl att känna sin poUtiska integritet kränkt. Man kan också pekapå att koUektivanslutningen torde försvära LO:s rekrytering inom det alltviktigare tjänstemannaskiktet i gränsområdet till TCO." Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politiskt parti Personligen har jag svårt att tänka mig att desocialdemokratiska ledarna innersi inne kan anse att kollektivanslutningen ären ur demokratisk synpunkt godtagbar företeelse. Likaså har jag svårt att tänkarrug att framtidens dom över dem som så energiskt försvarar detta system kan bUannat än mycket härd. Systemet är enligt mångas uppfattning ovärdigt vår svenskademokrati och bör därför med det snaraste upphöra, I reservationen uttalas nu också förhoppningen att detgenom opinionsbUdning mot koUektivanslutningen skaU visa sig vara möjUgt attförmå partierna att själva bringa kollektivanslutningen ur världen, så att sommedlemmar registreras endast personer som individuellt begär inträde i partiet. Vidare erinras det om att de i motionerna nämnda fri- ochrättigheterna övervägs av grundlagberedningen. Det är därför enligtreservationen inte erforderUgt att nu aktualisera frägan om särskildlagstiftning. Reservanterna begränsar sig därför till elt uttalande, vilket -omdet antages av innebär att tar bestämt avstånd fränkollektivanslutningen. Dä ytterligare 14 talare är anmälda i dennadebatt skall jag nu avslutningsvis under åberopande av motionerna i ärendet,varav tre från moderata samlingspartiet - endast yrka bifall tUl reservationen. HenMOLIN (fp): I en demokrali organiserar sig människor politiskt pägrund av sina åsikter. Det är åsiktsgemenskapen som motiverar partibUd-ningen,I en demokrati utgår man också från att varje människa fritt och självständigtskaU fä bUda sig sin poUtiska åsikt. Det är en av de grundlägganderättigheterna, och det är som en av våra fri- öch rättigheter som detlaspörsmål kan bU föremål för övervägande av grundlagberedningen. Det är alltsåför demokratin främmande att människor av en viss kategori grupper avindivider i klump ansluts tUl en polilisk rörelse. Varje människa måste frittfå beslämma om hon eller han vUl tUlhöra ett poUtiskt parti och vUket parti honeUer han i så faU vill ansluta sig tiU, Detta är reservanternas principieUamening. Det är inte minst viktigt att hålla i minnet att det i endemokrati inte aUs är nödvändigi att tiUhöra någon poUtisk organisation. Mankan välja alt stödja ett parti med sin röst vid valtillfäUet utan attfördenskuU känna tUhäckUg entusiasm för att vUja stödja det genom medlemskap.Detta har också betydelse när det gäUer den s. k. reservationsrätten, eftersomden ofta utformas mera för att passa dem som stöder ett annat parti än detsocialdemokratiska än för att passa dem som vUl stå ulanför aUa etableradepartier och som inte har möjUghet att pä det sättet motivera sin reservation.Reservationsrätten är givetvis dessutom demokratiskt oacceptabel av det skäletatt den bidrar tUl att röja den poUtiska anonymiteten, vUken är en annan av degmndläggande rättigheterna i en demokrati. Vi har från reservanternas sida velat ge vår principiellauppfattning i denna fråga tUl känna. Detta är i alltför hög grad en demokratisksamvetsfråga för att man helt skall kunna tiga. Motionerna gäller lagstiftning mot koUeklivanslutning tUlpoUtiskt parti. Vi har menat att del borde vara tUlräckligt att anlogett principiellt uttalande mot systemet med kollektivanslutning tUl poUtisktparli för att fä denna företeelse att upphöra. Vi har betraktat del somuteslutet att nägol parti, efter ett uttalande av denna art från riksdagenssida, för egen del skuUe vUja fortsätta att tUlämpa ett sådant förfarande.Nägon lagstiftning blir dä inte erforderlig, och därför har vi inte hellerfunnit anledning att gå in på en diskussion av de i motionerna föreslagna oUkaformerna för lagstiftning i frågan. Jag vUl, fru talman, ocksä helt kort säga något om huromfattande detla system är . Enligt uppgifter från det socialdemokratiskapartiet är av partiets drygl 900 000 medlemmar kollektivanslutna,aUtså ungefär 675 000 medlemmar. En undersökning av Svenska kommunalarbetareförbundetför visade att inom det förbundet sympatiserade ungefär 20procent av medlemmarna med de borgerUga partierna och mellan 5 och 7 procentmed kommunisterna. I en större tätort beräknades nyUgen att avde kollektivanslutna stödde de borgerUga partierna, och ungefär samma andelstödde kommunisterna. Det betyder aUtså att åtminstone en femtedel av dem som koUektivansluts tUl det socialdemokratiska partiet sympatiserar med andrapartier än det som de kollektivansluts tUl. Därutöver har vi defackföreningsmedlemmar som röstar på det socialdemokratiska partiet men sominle vUl vara med i partiel som medlemmar. Det är naturUgtvis svårare att sägahur mänga de är, och jag vågar mig inte pä att göra en beräkning. Men jag troratt jag står pä alldeles säker grand om jag säger alt minst 150 000 människor , mot sin vUja, kollektivt ansluts tiU del socialdemokratiska partiet. Detär för dessa människors skull vi tycker alt det är vikligt att i daggör ett principuttalande. Jag yrkar bifall tUl reservationen. Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti I detta anförande instämde herrar KäUstad, Nonby iÅkersberga, , och , fra , herrar , Tobé ochEkinge, fröken , herrar , och , frökenBergström samt herrar i och (samtUga fp). Demokrati, dvs, folkstyre, betraktar vi somett omistUgt inslag i värl samhäUssystem. Däri är inbyggt del värdefullaste föratt ge alla människor en chans att aktivt vara med om att forma samhället,Detla mäste vara en grundläggande princip; att på allt sätt utbyggamöjUgheterna tUl poUtiskt engagemang av olika slag. En annan grundläggandeprincip är att individen skall ha rätt att fritt och genom egen aktiv handlingfatta beslut om medlemskap i poUtiskt parti. Det är mot denna princip som detnuvarande systemet med kollektiv anslutning av medlemmar tUl detsocialdemokratiska partiet strider, I föreliggande betänkande behandlas motioner som tar uppdetta viktiga problemkomplex. Frågorna är ingalunda nya. har devarit aktueUa och diskuterats ur skUda infaUsvinklar. har för sin del, bl, a, genom partimolion, tagit upp frågan om Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i poUtisktparti förbättratskydd för medborgarnas politiska integritet. Deballen visar att ökadolust mot kollektivanslutningen också gör sig märkbar inom socialdemokratiskakretsar. Tidningar med socialdemokratisk anknytning har varit starkt kritiska. Ett ständigt återkommande försvar förkollektivanslutningen har varit att det föreligger reservationsrätt. Denna s,k, befrielseform har många allvarUga principieUa svagheter. Hur skall denpersonliga integriteten i politiskt avseende skyddas, om människor tvingas attbegära utträde ur elt parti som man inte vUl tUlhöra? Lika viktigt som vi menaratt det är att aUa vid poUtiska val tar slällning i politiska avgöranden, likaviktigt är det och det är vi aUa överens om - att skydda valhemligheten vidvallUlfället, Kollektivanslutningen och dess reservationsrätt är ett allvarUgtavsteg frän denna princip. Utnyttjandet av reservationsrätten har i många fall ocksåbetydande administrativa olägenheter. Fackförbundsavdelningarna har skUda tUlvägagängssätli detta avseende. I vissa fall räcker inte ens en skriftlig uppsägning utan ensådan måste kombineras med ett personUgt besök. Detta är självklart hejtotUlfredsstäUande. Genom förändringen av organisationsstrukturen motstoravdelningar inom fackförbunden har ocksä avstånden tUl expeditionernaavsevärt ökats. har också beslutsfattandet mer och mer fått representativkaraktär. För min del vUl jag starkt understryka den fackliga verksamhetensbetydelsefuUa roll i värt samhälle. Det bör vara en självklarhet att varjearbetstagare skall vara ansluten till en facklig organisation. Detta ger bl. a,ökad konslruklivitet pä arbetsmarknaden. Det mäste ändock framför aUt urindividens egen synpunkt finnas en klar gräns meUan en facklig och en politiskanslutning. Inom känner vi hur trycket ökar mot den form avkollektivanslutning som förekommer tUl det socialdemokratiska partiet. Delta är ju också ganska naturligt. Av nära 1miljon röster 1970 kan över en kvarts mUjon beräknas vara anslutna tillLO-förbund. Det kan inte vara rimligt att större delen av dessa skall tvingasatt själva ta initiativet för alt bli befriade från medlemskap i annal parti,och det kan inte heUer vara en riktig anordning att det förekommer dubbelanslutningartUl poliliska partier. Vi måste snabbt komma fram tUl en lösning där vi fårslut på detta anmärkningsvärda inslag i vår demokrati. Från sida förordar vi att de politiska partiernasjälva gär in för att sanera på detta område, och det kan ske genom attpartierna inte registrerar andra personer än de som har individuellt söktmedlemskap i partiet. Det är ocksä innehållet i reservaiionen vidkonstitutionsutskottets betänkande nr 19, vUken, fru talman, jag härmed yrkarbifall tUl. I della anförande instämde herrar , iGlömminge, och i Luttra, fröken , herrar iSäffle och Fiskesjö, i , , ,herrar i , , i Vikmanshyltan, iSundsvaU och i (samtUga c). HerrANDERSSON i (s): Låt mig först säga att den här kollektivauppresningen var en mycket imponerande syn. har som bekant - och det har redan flera sagt vid flera lidigare tUlfällen behandlat borgerUga motioner med krav påuttalanden mot eUer t, o. m. förbud mot kollektiv anslutning tUl politisktparti. har varje gång, på goda grunder, avslagit motionerna. Måhändahar en och annan formulering varit ny, men ingenling nytt i sak slår all finnai årets motioner, i den borgerUga reservationen eUer i det som hittUls haryttrats frän reservanternas sida. Det skulle därför, fru talman, i och för sigkunna räcka med att, som utskottet gör, hänvisa till vad utskottet nu ochlidigare har anfört och som varje gång har instämt i och så yrkabifall liU utskottets hemställan. Men eftersom utskottets skrivning föranlett en delmissförsländ i den borgerliga pressen och sannolikt ocksä hos en del av de borgerUgaledamölerna, finns det kanske ändå anledning alt något kommentera varförutskottsmajoriteten, som det vUl jag försäkra - lika bestämt som tidigare vUlslå vakt om fackföreningsrörelsens politiska inflytande och dess rätt att självbestämma i sina egna angelägenheter, ändå inte mera utförligt argumenterat försin uppfattning. Del beror på att grundlagberedningen har anförtrottsuppgiften att pröva såväl den enskilde individens som organisationernas rätttill politisk aktivitet. Därmed kommer ocksä kolleklivanslulningens förenUghetmed medborgarnas fri- och rättigheter upp tUl prövning. Bifall liU reservationeneller tUl en positiv skrivning för kollekliv anslutning tUl poliliskl parliskulle i realiteten innebära att fråntar grundlagberedningen den häruppgiften eller binder grundlagberedningen i dess prövning. skullesåledes ta ställning tiU dessa fri- och rättighetsfrågor ulan föregåendeutredning. Sä långt det formeUa, som är nog så viktigt och avgörandeför utskottels skrivning. Låt mig så säga några ord om det socialdemokratiskapartiets syn på och motivering för kollektivanslutningen. Vi har på grundval aven gemensam samhällssyn och därför att vi har gemensamma motståndare ett mycketnära samarbele med den fackliga rörelsen, I motsats lUl vad som är fallet medde borgerUga partierna och deras relationer tUl sina bidragsgivare, redovisarvi öppet säväl intressegemenskapen som de ekonomiska bidragens storlek ochformerna för samarbetet med fackföreningsrörelsen. Och vi gör det därför attväljarna, enligl vär mening, har rätt tUl en sådan redovisning. Av nägonoutgrandlig anledning förmenar de borgerliga partierna väljarna den rätten dädel gäller de borgerliga partiernas relationer tUl och intressegemenskap medsina bidragsgivare. Nåväl, det här var en parentes, i någon mån inspirerad avde demokratiska pekpinnar som herrarna viftade med och som jag tycker passadeganska Ula i de händerna. En fackförening som finner det vara i sina medlemmarsintresse att ekonomiskl stödja del socialdemokratiska partiet kan nöja sig medatt lämna ett anslag. Men partiet stäUer tUl den anslagsberedda fackföreningensförfogande en rätt tUl medlemsinflytande