prot · FU0945 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes lill en början av herr tredje vicetalmannen. § 1 Kommundelsråd (Forts.) Fortsattes överläggningen angåendekonstitutionsutskottets betänkande nr 20. Hen (): I sitt betänkande övermotionsyrkandena om kommundelsräd fastslår utskottet 1. att kommunerna redan nu har möjlighet att inom denkommunal- reglerade förvaltningen inrätta lokala opinionsorgan anknutna tUl det kommunala beredningsförfarandet, 2. att frägan om direklvalda kommundelsråd med fakultativkaraktär skaU övervägas av den tiUsatta ulredningen om den kommunala demokratin. Frågan ärföljaktligen föremål för utredning och överväganden. Vad vUl molionärerna och de som ställt sig bakomreservationen 1? Uppenbarligen att förslag tUl lagstiftning om kommundelsrådskall föreläggas redan nästkommande års riksdag! Det betyder att utredningenmåsle vara klar med sitt arbete redan så tidigt som , om praxis vidremissbehandling och beredning inom departementet skall iakttagas på sedvanUgtsätt. Vad döljer sig bakom de i motionerna ställda yrkandena ochde i reservationen 1 framställda kraven? och i harsvarat pä det genom att säga att val lUl kommundelsräd bör ske medriksdags- och kommunalvalen redan är 1973. Del är nägol överraskande att höraalt dessa talesmän sä helt anammat den gemensamma valdagen. Den meningen delasemellertid inte helt av , som lalal för reservationen 2. Han kan tänkasig en annan tidpunkt för val av ledamöier i kommundelsräd än den gemensammavaldagen. Det är en fråga som givetvis bör övervägas av den tiUsattautredningen. Jag kan i vissa delar heU instämma i vad som sägs ireservationen 2. Frägan gäUer den kommunala demokratin och hur man skall kunnaskapa ökat engagemang i de kommunala frågorna. Man skriver i reservationen 2;"För att öka kontakten och inflytandet från den enskilde kan många vägarprövas. En av dem är införandet av kommundelsråd." Det är alldeles riktigtatt del är en av tänkbara vägar för att nå detta mål. Utredningen har tiU uppgift att göra en översyn av denkommunala demokratin, nära nog över hela fältet. Direktiven tUlkom efter gemensammaöverläggningar mellan företrädare för de fyra stora partierna. Partierna harföljaktligen haft möjlighet att redan i direktiven få sina synpunkter beaktade.Utredningen är parlamentariskt sammansatt, varför partierna fortlöpande kan påverka utredningsarbetet. underligtatt det föreligger moiioner i ärendel, när partierna via sina ledamöter iutredningen har möjligheler att framföra de synpunkter som framförts imotionerna. Läser man reservationen 1 något mer uppmärksamt finner manatt det inte är fråga om en förutsättningslös utredning rörande införande avkommundelsräd. Nej, det är fräga om någonting helt annat! Det är fråga om enbeställning av lagstiftning angående införande av kommundelsråd i så god tid,att val tUl sådana råd kan företas . Man kan fråga sig: Är detta den mest angelägna av defrågor som den tUlsatta kommunaldemokratiutredningen har att ta ställning till?Är det den mest brådskande frågan? Utredningen har vid sin bedömning funnit i första hand bör ta upp frågan om ett nytt suppleantsystem förfullmäktige, frägan om minoritetsrepresentation i kommunernas styrelse saml dendärmed sammanhängande frägan om de heltidsengagerade förtroendemännensställning. Beträffande frågan om suppleantsyslemet är del väl av aUahär närvarande känt, att det är ett starkt kommunalt önskemål att denna frågafär en snar lösning och att en ändring kommer tiU stånd. Erfarenheterna visarredan nu en rad svagheter i det suppleantsystem som infördes vid det senastevalet. Jag skaU inte ta upp dessa svagheter till nägon närmare belysning utanendast konstatera, att det stäUs starka krav pä att ulredningen bedriver sittarbete sä att ett nytt system skall kunna träda i kraft . Enligt vad somhar upplysts bedriver utredningen sitt arbeie med sikte pä att nä en lösning isädan tid. Frågorna om minoritetsrepresentation och kommunrådensslällning skall enUgt kommunaldemokraliutredningens uttryckliga direktiv behandlasmed förtur. Det motiveras av att utredningsuppdraget i denna del gavs redan1966 till den dä sUtande länsdemokratiutredningen, som emeUertid inte har lagtfram något förslag på denna punkt. Då dessa utredningsdUekliv sedermera haröverförts lUl den nya utredningen om den kommunala demokralin, framgår ganskaklart att del är elt mycket starkt krav på att dessa frågor tas upp meddet.snaraste. SkaU kravet i reservationen I tUlgodoses, betyder detlaatt utredningen mäste avbryta det nu pågående arbetet med suppleantsyslemetoch minoritelsrepresentationen för alt hell ägna sig ät frägan om införande avkommundelsräd. Del finns emellertid även andra skäl för att utredningeninte skaU ta upp denna fråga. Elt är att etl ställningstagande måstegrunda sig pä hur de nya kommunerna visar sig fungera. a. börerfarenheterna från det nya systemet med distriktsorganisation inom den socialanämndorganisationen beaktas. Det är alldeles klart att har gällsedan denna infördes, och innan initiativ tas i den föreslagna riktningen börgivetvis dessa frågor närmare utredas och begrundas. Etl annat skäl är att vi har infört ett kommunaltpartistöd. Det liUkom just i syfte att stimulera den kommunala debaiten ochvidga den kommunala demokratin. Det tiUkom för att öka partiorganisationernasmöjligheter att fä tUl sländ, för att citera , "en dialog meUande styrda och de styrande". Det är inle fråga om en ensidig information ifrån destyrandes sida tUl de s. k. styrda, ulan det är ocksä fråga om attpartiorganisationerna organiserar sitt arbete på ett sådanl sätt att de får endirekt kontakt med väljarna och medlemmarna ute i oUka delar av kommunerna. Manbör även awakta erfarenheier från det arbetet, eftersom det kommunalapartistödet infördes först under föregående år. Enligt utskottsmajoritetens mening bör frågan om införandeav direklvalda kommundelsråd ses såsom en av de mänga vägar som kan länkas föratt öka kontakten och inflytandet från den enskUde. Ätt utredningsarbetetrörande kommundelsräd bör vara förutsättningslöst framgår av de för utredningenutfärdade direktiven. Med de mycket korta synpunkter som jag härhar framfört ber jag att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. () kort genmäle: Först viU jag göra ett kort tUlrättaläggande.Hen sade att vi hade anammat den gemensamma valdagen. Det är inleriktigt. Vi utgår Uran att kommunaldemokratiutredningen skaU pröva huravidavalen till kommundelsråden skall ske som de andra valeneller ej. Men om kommunaldemokratiutredningen kommer tUl den uppfattningen attval av kommunfullmäktige och kommundelsråd bör ske , blir detinget resultat i denna fråga , om inte reservationen 1 bifaUes. Jag hade svårt att förstå varförherr inte tyckte att det här var så angelägel. Han sade att man skulleavvakta erfarenheterna av den nya socialnämndsorganisationen. Jag föreställermig att han tänkte pä de sociala distrUctsnämnderna. För det första finns deoch kommer de att finnas bara pä några få ställen. För det andra kan jag sägaatt för del, där den samordnade sociala organisationen med distriktsnämnderhar funnits, kan den naturligtvis inte pä något sätt ersätta behovet avkommundelsråd. Det är inte så att dessa sociala distriktsnämnder kan bU organför en dialog mellan styrande och styrda, och det var ju det vi viUeåstadkomma. Kanske tyckte alt det var något bisarrt i att manskulle pä del viset närma de styrande tiU de styrda. HerrWERNER i (m) kort genmäle; förundrade sig över alt viönskar ha den här frägan löst tUl valet och menar tydligen att det kundevara lämpligt att ha valet pä annan tid. Men del är väl rätt rimligtatt det finns korrespondens mellan kommunval och kommundelsval. Valet avkommundelsråd måste vara en del av kommunalvalet, det är väl helt klart. Sedan kan man diskutera vad som är angeläget och vilkensom skaU prioriteras just nu av kommunaldemokraliutredningens uppgifter. Härhar en representant för utredningen, , framfört den meningenatt man mycket väl kan ge den här uppgiften förtur. anförde också något om partistödet. Det ärväl inte särskilt relevant i sammanhanget. vet väl själv attdessa pengar inte precis har tjänat "dialogen meUan de styrande och destyrda" utan degick i rapp takt lUl valrörelsen, och det som finns fonderas förmodligentill nästa valrörelse. Därför tror jag inte på att spela ut partistödet i delhär sammanhanget. () kort genmäle; Till vill jag säga att jag baraville belysa den tidtabeU som han har gjort upp. Den förutsatte att man räknademed gemensam valdag. Att distriktsnämnderna har andra funktioner änkommundelsråden i varje fall sädana som är direklvalda - är naturligt, ochdet skaU jag inte bestrida. Men man har ju i diskussionen fört fram attkommunerna genom sammanslagningen har blivit större och att det har uppståttvissa svårigheter att fä kontakt med de kommunala organen. Det är den sidan avsaken som jag viU trycka pä. Jag vUl ocksä undersiryka att man ickenödvändigtvis behöver vara sä pessimistisk att man icke kan tänka sig att vifår denna organisalion . TUI vUl jag säga belräffande partistödet attdel synes som om mina meddeballörer i sitt partiarbete icke hade beaktat dessasynpunkter. Del är uppenbarligen möjligl att genom detta stöd fä tUl stånddiskussioner och kontakt med väljare ute i olika delar av kommunen. Man kanupprätta organisationer för dessa delar, där det ocksä är möjligt att framförasynp'unkter som berör de olika kommundelarna och via partiorganisationernaslussa dem vidare tiU dem som sitter med i kommunfullmäktige. Det är en melodsom vi använder inom det socialdemokratiska partiel och som uppenbarligenförutsätter att det finns ekonomiska resurser. Jag tror att det är av värde all man viapartiorganisationerna får synpunkter och förslag framförda och alt man genom enlivligare diskussion i de kommunala frågorna fär etl större engagemang hosmedlemmarna. Personligen kan jag vittna om att i den organisation som jag harnöjet att företräda de kommunala frågorna ger upphov tUl en av de största ochmesl uppmärksammade debatterna och att det pågår en ständig dialogmellan kommunfullmäktigeledamöter och organisationens medlemmar. i (m) kort genmäle: Om man gjorde en utredning om vad partistödetgått tiU, tror jag inte att man skulle finna att det är tiU sådana projekt somhen nu nämnde. Stadsdelsföreningar sominformationscentraler har väl partierna litet tiU mans. De kostar ingenting.Dem kan vi klara i alla fall. Jag tror inte att partistödet tjänar något syftei det sammanhanget. HenLARSSON i Luttra (c); Först nägra ord med anledning av vad herrAdamsson här sade! Det är klart att man kan ha oUka meningar om vUka frågorsom skaU prioriteras i kommunaldemokratiutredningen. På värt håU menar vi nogatt frågan om kommundelsråden har hög angelägenhetsgrad. Jag kan inte dela syn på det kommunalapartistödet. Det är ju avsett att användas för information, och jaghar den erfarenheten att man i mycket hög grad har byggt ut den kommunala informationen i varje fall har vi gjort det i det parti jag representerar, men det kan varaolika i olika partier. Jag begärde ordet egentligen för att säga något omslutsatsen i den reservation som m. fl. avgivit lUl det härutskottsbetänkandet. Jag måste säga att jag är litet förvånad över att man harkunnat vidhäUa sitt yrkande. Inom utskottet ordnades det en föredragning avsekreteraren utredning om den kommunala demokratin. Föredragandenbelyste mycket ingående uppläggningen av utredningsarbetet, och denföredragningen gav, såvitt jag kunde bedöma det, mycket klarl vid handen, attnägon möjlighet att få fram ett förslag i den nu föreliggande frågan i sä godtid att en proposition kunde föreläggas riksdag inte föreligger. Denuppfattningen bekräftades tidigare här av ledamoten i ulredningen . Mankan fråga sig vad utskottsbehand-Ungen skaU tjäna tUl om man i en fräga somdenna fär sä klara belägg för att motionärernas ambitioner har sträckt siglängre än lill vad som är möjligt att genomföra men motionärerna ändå hållerfast vid det ursprangliga motionskravet. Jag kan aUtsä inte vara med om att stödja reservationen 1,eflersom jag har en bestämd känsla av att det skulle vara Uklydigt med ettstäUningstagande mot bättre vetande. Hen () kort genmäle: i Luttra sade sig inte kunna delamin uppfattning när det gäller angelägenheten i fråga om tidtabeUen av att fåtUl stånd kommundelsråd. Men i Luttra är ju en praktiskkommunalman. Om han rannsakar hjärta och njurar häller han nog med mig om alten av de mest angelägna frågorna just nu är en översyn av suppleantsystemetUksom all frägan om minoritetsrepresentationen blU löst. Jag tror inte att herrLarsson i Luttra vUl skjula på dessa frågor bara därför att han viU ha löstfrägan om kommundelsråd. i Luttra (c) kort genmäle; Jag tror inte altfrågan om suppleantsystemet för kommunfullmäktige hindrar en lösning paralleUtdärmed av kommundels-rådsfrågan. Det är i själva verket två vitt skildaproblem. Sedan betraktar jag inte frägan om minoritelsrepresentationen somnågot specieUt angeläget. HenAHLMARK (fp); I en partimotion, nr 228 av m. fl., kräverman att man skaU "utarbeta ett förslag tUl lagstiftning om kommundelsrådenUgt vad som anförts i motionen, i sådan tid att val tiU sådana råd enligt dennya lagstiftningen kan äga mm ". I vår reservation går viinte riktigt Uka långt som partimotion, som också är undertecknad avhen i Luttra. Det ärklart alt i Luttra kan säga att han senare har kommit tUlen annan ståndpunkt än partimotionen. Det har ändå klart framgått attkommunaldemokratiutredningen skuUe kunna arbeta framett sådant här förslag. Skulle man behöva en förstärkning av sinasekretariatresurser för att göra det, utgår jag från att statsmakterna ärberedda att bekosta det om skulle bifaUa reservationen 1. Omöjligt ärdet inte. Det vi nu diskuterar är ju i allra högsta grad enideologisk fräga. har visat det i sitt anförande. Det finns en radkommuner där människorna upplever avståndet meUan politikerna och sigsjälva som mycket stort. De känslorna finns i glesbygdskommunerna - det har henBoo aUdeles rätt i - där det är många mU mellan orter i kommunens utkant ochdess centrum där besluten fattas. Det gäller också de stora tätorterna, därmänniskorna finner det svårt att påverka de styrande, där byalag bUdas för attge kraft åt en lokal opinion och där den kommunalpoUtiska debatten i hög gradstimulerats av många av dessa byalag och av det ökande intresset för den egnakommundelen. Under vahörelsen mötte vi inom vårt parti ett utomordentUgt starktgensvar frän människorna - kanske framför allt i dessa två typer av kommuner,glesbygdskommunerna och de stora tätorterna för införande av dUektvaldakommundelsråd. vUl vi liberaler så snabbt som möjligt se tiU attkommunerna får rätt att införa direklvalda kommundelsräd, som kan ge röst åtintressen och åsikter i respektive kommundel. Den rätten bör kommunerna haredan i nästa kommunalval, dvs. Om närdemokratin skall kunna fördjupasfår vi inte vänta år med angelägna reformer. Det är nu vi skall drivafram de här förändringarna. Hen ansåg inte att det var så viktigt och såbråttom. Enligt vär mening är det bråttom. Utredningskvarnen får inte malasönder det engagemang och den idealitet som kommundelsräd skulle kunna kanalisera.Därför har vi sagt i närdemokratimotion att vi mäste få förslagoch beslut om rält till direklvalda kommundelsråd . Skall vihinna med reformen tiU nästa val är det nödvändigt. Det betyder att kommunaldemokratiutredningen aUtså mästeprioritera arbetet med kommundelsråden mer än man hittiUs har tänkt göra. Detär aUdeles riktigt, som har sagt, att om man inte får förslag 1972och om valen lUl kommundelsråden sker med kommunalvalen (vilket inleär nödvändigt) kan med utredningens arbetsplan val till kommundelsråd hällasförst och kommundelsråden komma i gång på aUvar först . Men också utanen gemensam valdag på detta sätt kommer man, om vär reservation bifalles, attfå kommundelsråd i arbete snabbare än annars. har den här lidtabellen förnekats i debatten. Men ikonstitutionsutskottet har vi, det har hen i Luttra alldeles rätt i,diskuterat denna sak ulföriigt i ett par omgångar. Jag kan därför inte kommatiU någon annan slutsats än den som har kommit till och somuttryckes i reservationen 1. Vi hade en utfrågning med sekreteraren ikommunaldemokratiutredningen. Får jag bara citera två repliker ur detstenografiska protokoUet från den utfrågningen. Efter en fräga från mig om tidtabeUenbelräffande kommundelsräd kom följande sammanfattning i en fräga och ett svar: "; Det betyder aUtsä att vi här i landet intekan fä nägra kommundelsråd fönän 1977? ; Som jag bedömer det kan vi inte fåkommundelsråd med beslutsmajorilet och det är det frägan gäller - såvitt viinte prioriterar vårl arbete mycket hårt på den punkten." Detta var ett klargörande besked. Försöken att i efterhandglida bort från det beskedet kan inte lyckas. Vi måste alltså prioritera hårtom vi snabbi skaU få kommundelsräd. Det är vad vår reservation handlar om. Jag vUl inskärpa alt det här inte är en formalitet ellerteknisk detalj. Det gäUer om vi sä snarl som möjligt skaU kunna närma väljareoch valda till varandra, om vi vUl bredda ansvar och inflytande i kommunerna,om vi vUl ge fler människor än en chans att påverka samhäUsutveckUngen.Det är en viklig del i vårl program för ökad närdemokrati. Vi beklagar, det vUljag säga tUl mina vänner i , att inte hela oppositionen harslutit upp bakom den linjen och bakom reservationen I. Om socialdemokratin har jag däremot inga som helstUlusioner på denna punkt, och har visat varför. Gäng på gäng harjag hört socialdemokrater argumentera mot kommundelsräd med motiveringen attde poUtiska partierna i stäUet för kommundelsråd kan kanalisera medborgarnasönskemål. För oss är det självklart att detta också är en del av partiernasarbete och att partierna skaU ges resurser för att utföra det. Men det finnsfaktiskt en stor majoritet människor här i som inle vUl gä in i någolpolitiskt parti. De människorna, som icke är partianslutna, har också en rättatt få påverka sin kommuns utveckUng på det fördjupade sätt som införandet avkommundelsråd skuUe innebära. Vi politiker, , fär inte bli såfixerade vid partiernas roU och ställning att vi glömmer att de flesta här ilandet inte är med i politiska partier. säger hen all vi skall avvakta erfarenheternaav det kommunala partistödet. Givetvis är det bra att fä de erfarenheterna. Menpä vUket sätt skulle de kunna påverka vår inställning tUl kommundelsråd?Skulle, hen , plötsligt aUa människor bli partianslutna som en följd avdet kommunala partistödet? Skulle det leda tUl något slags reeUkoUeklivanslutning av svenska folket lUl alla de politiska partierna? Det ärsjälvfaUet otänkbart. Och skulle del kommunala partistödet förändra de bådagrundläggande fakta som vi har utgått från: för det första att det flnns etlslort geografiskt avstånd meUan människorna i en del av de nya kommunernasutkanter och centrum och, för det andra, det grundläggande kravet frän aUtstörre medborgargrupper som upplever elt avstånd mellan väljare och valda?Skulle de problemen kunna enbart genom det kommunala partistödet? Jag viU fråga herr. ; Är det så alt ni isocialdemokratin verkUgen anser att de politiska partiernas arbeie ute ikommunerna är ett alternativ lill införande av kommundelsråd? HerrADAMSSON (s) kort genmäle; Det kan väl ändå inte förnekas att när vibeslutade om systemet med suppleanter var del just i syfle att vidgakontakterna med väljama. Det skuUe vara fler som hade möjligheter att deltaga idet kommunala arbelet och ocksä bättre möjligheter att hålla kontakt med olika delarav kommunen. När del gäller utredningen är det så, som jag sade i mUtförsta anförande, att inte vUl ha någon utredning. Han vUl ha ettförslag direkt framlagt utan något hänsynstagande tiU vad en utredning kankomma fram tUl vid en bedömning av frågan. Han är inte intresserad av sådanaerfarenheter i detta sammanhang. Han har inget behov av någon fönitsättningslösutredning innan han tar ställning tUl denna fråga. Det är där det skiljer sigmeUan min och hans uppfattning. Jag viU icke i dagens läge ta ställning tiU huruvida viskaU ha kommundelsråd enligl den föreslagna modeUen eUer inte. Jag vill seargumenten för och emot innan jag blir övertygad om vilket av dessa system viskaU använda. Jag viU emeUertid klart ha sagt att det är en möjlighet att viade poUtiska partierna skapa den kontakt som fuUmäkti-geledamöler och andra ärule efter. Men här är det också en skiUnad i fråga om partiernaspoUtiska uppbyggnad. Jag förstår mycket väl att har mötts av dehär sympatierna när han har varit ute i bygderna för folkpartiels räkning,eftersom detta parti inte är uppbyggt efter en sädan modeU som detsocialdemokratiska partiet. Där har vi normall dessa kontakter ute i bygderna,och där är det inte pä det sättet att väljarna och medlemmarna uppfattarkommunfullmäktigeledamöterna som de styrande i den mening som hargjort gällande. HenAHLMARK (fp) kort genmäle; Pä en punkt har alldeles rält:Jag vUl inte ha en förutsättningslös utredning om del här. Jag vill ha etlförslag. Del är rätt uppfattat. Vi har lagil ställning för införande avdUeklvalda kommundelsråd. Vi menar att det är ett bra sätt alt närma väljareoch valda till varandra och all ge röst och krafl åt lokala opinioner också ikommuners utkanter och i de stora tätorlskommunerna. Del har vi tagit StäUningför; det är riktigt, . Sedan är det tydligt att inte heller ärförutsättningslös; jag har en känsla av att han står på den andra sidan,eftersom han anför skäl mot kommundelsråden. Försl säger han attsuppleanter i kommunfullmäktige skuUe ha samma syfte som kommundelsråden ochskulle bredda inflytandet. Det är bra med de här suppleanterna, men del kan väländå mte vara ell alternativ tiU kommundelsråden. De kan inte vidga ansvarel såmycket som avsikten är med kommundelsråden. Det intressanta i det som säger är att hananser att enbart partierna skall utföra de saker som vi menar att också kommundelsrådenskall jobba för, alltså alt kanalisera människors åsikter i de oUkakommundelarna. Det är ju ändå såvitt jag vet sä att avväljarna är anslutna tUl partier. Då har vi räknat in de kollektivanslutna bland socialdemokraterna. Gör vi inte det, är väl mindre av väljarna medlemmar av något parli. En överväldigande majoritet avsvenska folket är alltså inte parlianslulen. Då är frågan : Skalldenna överväldigande majoritet av svenska folkel ocksä få en chans att genomkommundelsräd påverka utveckUngen ute i kommunerna? Eller mäste denna majoritetav folket ansluta sig tiU poliliska partier för att fä den rätten? säger att socialdemokraterna aldrig möter destämningar som jag möter. Dä mäste jag säga att ni är stendöva. Om ni inte harhört människorna uttrycka som sin åsikt alt det finns ett för stort avstånd tUldem som styr ute i kommunerna och att det vore bra för demokratin, om viminskade del avståndet, då har ni inte lyssnat vare sig pä rörelsen eller pånägra andra. () kort genmäle: Jag skaU inte ta upp nägon ideologisk debatt -det skuUe vara intressant i och för sig - med utgångspunkt i vad har sagt. Det är väl ändå så att alla medborgare i det här landet, om de vUldelta i kommunfuUmäkligevalen och om de vill della i riksdagsvalen, som ärvikliga val, mäsle rösla på partier. hävdas det plötsligt att de som intetUlhör partier skulle fä något annat alternativ. Varför bara tiU kommundelsräd,? Varför inle lUl , till kommunfullmäktige osv. sade alt vi är stendöva. Vär organisation ärså uppbyggd all vi har kontakt med väljarna, inle bara vid vaUiUfällcna ulanockså mellan valen. Partiet har därmed en mycket god kontakt med människorna iolika delar av kommunerna ule i landet. Hen () kort genmäle: Jag sade alt om socialdemokratin också ifortsättningen kommer all resonera som , att det icke finns någotgehör ute bland människorna för inrättande av kommundelsråd. dä är ni stendöva.Jag har fortfarande förhoppningen att 1970-lalet skaU visa att socialdemokratinkommer fram tUl en mera progressiv uppfattning än vad man har visat idessa frågor. Men om har jag intesärskUt mänga Ulusioner efter den här debatten.