prot · FU09112 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. § 2 Herr talmannen meddelade att denna dagåter intagit sin plats i kammaren. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:tsproposition nr 132 tUl skatteutskottet. § 4Föredrogs och bifölls interpellatlonsframstäUningama nr 177-181. § 5Interpellation nr 182 ang. rekommendation om ökad hjälp tillflyktingar från Östpakistan Ordet lämnades på begäran tUl HerrAHLMARK (fp), som yttrade: Vid sitt sammanträde i årgjorde en rekommendation om biståndet tUlflyktingarna från Östpakistan, Frågan togs upp genom s, k. brådskandehandläggning av en motion som tUlkommit på svenskt initiativ. uttrycker där sin "allvarUga oro"för händelserna i Östpakistan och särskUt "den desperata situationen förmer än 9 mihoner människor" som flytt från sina hem. Man betonar att detbistånd som givits är helt otUlräckligt också för de mest omedelbara behovenoch att detsamma gäller löftena om hjälp för de kommande månaderna. Europarådethar därför rekommenderat ministerkommittén att rikta "en brådskandeuppmaning till medlemsländer" att bl. "avsevärtöka" flyktingstödet i ohka former. Eftersom den svenske utrikesministem känner tUlEuroparådets beslut är det av mtresse att få veta vilka praktiska föhder dennaoch andra hknande uppmaningar kommer att få för vårt lands hjälp tUl offren förkriget i Östpakistan. Flyktingströmmen fortsätter, dödUgheten I lägren är mycketstor, hjälpen är upprörande otillräcklig - här finns utrymme för stora, nyainsatser också från . Att öka stödet till dem som fördrivits är en mänsklig ochmoralisk phkt för oss, även om fiyktinghjälpen mte är den avgörande frågan förden politiska konflikten i Östpakistan. Kriget där gäher ju om östbenga-lemahar rätt till en regering som vUar på fria och demokratiska val eller om de somnu skaU plågas under förtryck från främmande soldater. Här bör gång pågång slå fast östbengalernas rätt att själva forma sin framtid och sittstyrelseskick. Medanledning av vad som anförs i InterpeUationen anhåUer jag om Nr 112----------- kammarens tiUstånd att tiU herrutrikesministern få ställa följande fråga: den-- vilket sätt kommer Europarådetsrekommendation tiU sina med- lemsländer att avsevärt öka hjälpentUl flyktingarna från Östpakistan att ------------------- från svensk sida omsättas ipraktisk handhng? Denna anhåUan bordlades. § 6 Interpellation nr 183 ang. situationen i Ordet lämnades på begäran tiU (), som yttrade: självständighet ochneutrahtet fastställdes genom Genlvea-vtalen av 1954 och 1962. Den amerikanskaInblandningen i Inre angelägenheter, som klart strider mot dessa avtal ochmot internationeU rätt, har emellertid pågått . Den nuvaranderegeringen, som leds av prins , är helt beroende av . Denamerikanska "hjälpen" tiU milltätiuntan i Vien-tiane uppgår förnärvarande tUl 400 mihoner doUar och 12 000 "specialister" och"rådgivare" . DärtUl kommer utgifter för de mUltäraoperatlonema enbart bombningarna uppges nu kosta 2 miharder dollar per år.Våren 1971 gjorde amerikanska och sydvietnamesiska trupper ett försök attinvadera som slutade I fuUständigt nederlag. pågår myckethårda strider i både norra och södra . Befrielserörelsen patriotiska front - som leds av prins , behärskar mellan 2/3 och 3/4 av landetsterritorium med mer än hälften av befolkningen. patriotiska front har vidflera tUlfäUen och lagt fram förslag till en fredlig pohtisklösning av konflikten. Man har förklarat sig villig att samarbeta I en koahtionsregeringpå villkor att bombningarna och den amerikanska inblandningen upphör. I de militära operationerna utnyttjas legoarméer i växandeutsträckning. De thailändska legotrupperna I , som betalas av , hargjort sig kända för exempellös brutahtet mot civilbefolkningen. Den laotiskaarmén består tUl mycket stor del av pojkar mellan . Dessapojksoldater tvångsrekryteras i byarna. En del av dem tar frivilligt värvningför att inte svälta ihjäl Dessa frlvilhga pojksoldater får de särskUt farhgauppdragen. De flesta har aldrig gått i skola och fått lära sig läsa och sknva de har bara lärt sig döda. De militära markoperationerna kombineras med systematiskterror mot civUbefolkningen. har I tidskriften att målet för den amerikanska krigföringen I är att "förstöraden sociala och ekonomiska strukturen i de av Pathet behärskadeområdena". Klararekan det inte uttryckas. Det är inte av misstag därför att det skullevara svårt att undvika att också skada civila utan fuUt medvetet ochöverlagt som och militärregimen riktar sitt krig mot hela folket, 4Q mot den fredligasamhällsorganisationen, produktionen och den natio- nellakulturen och mot den mänskliga miljön, som är förutsättningen för Nr 112 "°'=*'"""- den Kriget motcivilbefolkningen genomförs med hjälp av massiva bomb- ningar, kemiska medel, framför allt växtgift men också gas avsedd att ------- skadamänniskor, moderna maskiner som förstör växtligheten och jorden,massutrotrungsaktioner och folkomflyttningar. har kommit att spela en alltmer avgörande rolli denna krigföring. När proklamerade det s. k.bombstoppet över 1968 koncentrerades flygstridskrafterna mot Laos.I januari 1969 började den systematiska bombningen av och andra avbefrielserörelsen behärskade områden. Dessa bombningar har pågått och trappatsupp så gott som oavbrutet. Bombningarna av är av alla uppgifter att dömatUl och med värre än de var över under den värsta perloden19651968. har man vräkt 3 mUjoner ton bomber över . Dettamotsvarar sprängkraften hos 150 bomber av Hiroshimatyp eller bomber förvarje invånare i de befriade områdena. förfogar man också över merraffinerade vapen än någonsin, t. ex. små bomber som ser ut som löv och somexploderar när barnen trampar på dem eller tar dem I handen och elektroniskutrustning som kan spåra varje mänsklig aktivitet och styra bomberna dit. Före bombningarna var en blomstrandejordbruksbygd med en mångtusenårig kulturtradition. Befrlelserörelsen hadebyggt skolor och sjukhus. har allting bombats sönder; bebyggelse, odlingar,sjukhus, skolor, reUgiösa byggnader, tUl och med hela städer. Av den urgamlakulturen och det bördiga jordbruket återstår nu bara grus. Bönderna har flyttupp I bergen och bor nu i grottor, I grottorna har man organiserat hälsovård ochskolor, fabriker och verkstäder. Man har fått gå tUlbaks till ett primitivtsvedjebrak på bergssluttningarna för att klara produktionen av Uvsmedel, Helatiden pågår intensiva bombningar. Förhållandena är utomordentUgt svåra särskilt barnen far Ula av att ständigt leva Instängda I grottorna och varautsatta för bombhot. Många flyktingar har också samlats upp i militärjuntanskoncentrationsläger där de lever i yttersta misär och förnedring. Man harberäknat att minst 200 000 laotier har dödats medan 800 000människor har tvångsförflyttats. Detta motsvarar en tredjedel av helabefolkningen I på 3 miljoner människor. Under hänvisning till de fakta som här redovisats anhållerjag om kammarens medgivande att till herr utrikesministern få ställa följandefrågor: Villutrikesministern klargöra den syn på den aktueUasituationen i ? Är regeringennu beredd att väsentUgt utöka de påbörjade bistånds-Insatserna till Laospatriotiska front? Denna anhåUan bordlades. jyjj.jj2 § 7 Inteipellation nr 184 ang,kampanjer för att förstärka organisa- Ordet lämnades på begäran tih HerrHERMANSSON i (vpk), som yttrade: Herr talman! I en promemoriaframlagd inom av direktören verksamheten vid SAF:s avdelning för samhällskontakt. Avsikten meddenna PM säges vara "att dels söka skissera några huvudUnjer förverksamhetens uppläggning , dels att något mer detaheratredovisa aktuella projekt ". Vad som behandlas är denverksamhet som bedriver för att påverka ochkontrollera opinionsbUdningen i . Det privata näringshvetsorganisationer måste öka sin ideologiska verksamhet, sägs det, eftersom detspritts "en tendens t:ill resignation och tvivel långt In Iföretagsledningarna". Olika målgrupper uppställes - journaUster, poUtiker,kulturarbetare. Det talas bl. a, om att "åstadkomma en motvikt tUl detstora flödet av vänsterlitteratur i form av debattböcker ochtidskriftsartiklar": "Detta är en svår uppgift främst tUl följd avknappheten på lämpliga författare. Det bör noteras att näringshvet som sig börhar en god förmåga att produktivt sysselsätta kompetenta människor och att detblir ganska dyrbart att lösgöra dem för att åstadkomma debattinlägg. Det äremellertid en väg som vi redan börjat arbeta på och under utvecklandet av rätt stordiskretion har medverkat tUl att ett antal debattböcker har kommit till stånd,I någon mån kan givetvis -vi som arbetar inom organisationerna själva bidra tUldebatten, men i stor utsträckning måste vi använda oss av utanförståendekrafter. Ett viktigt och något mer lättadministrerat led av denna verksamhet äröversättningen av utländsk htteratur. Det finns i de stora länderna enförhållandevis omfattande antimarxlstlsk Utteratur, som inte är översatt. Vibör medverka till att detta kommer tUl stånd, I och med att denna debatt börjarrulla, kan man hoppas på att bokförlagen upptäcker att det finns en tUlräckligtstor grupp av i eke-marxistiska människor, som läser debatt böcker och att detdärför finns en rent kommersieU marknad även för icke-vänsterUtteratur, Ett specieUt område som kräver uppmärksamhet är detvänstersociahs-tlska Inslaget i universitetens kurshtteratur. Här har redangjorts vissa insatser för att kartlägga situationen. Vad som bör åstadkommas ären uppföhning och motvikt i form av exempelvis motböcker på minst sammavetenskaphga nivå," Stor uppmärksamhet I Svenska arbetsgivareföreningens PMägnas propagandaverksamheten i skolorna. 1 ett särskUt avsnitt behandlas fråganom "skohnformation": "Vänstervågen har kommit in ien andra fas. Skummet ryker inte så uppseendeväckande högt som i den närmast föregående perioden, men dyningen har en desto farhgare styrka. Det kanske viktigaste slaget utkämpas just nu inom skolan. Vänstervågen har nått läroböcker, skolradioprogram, åtskilliga lärare och givetvis på det sättet att eleverna drabbas av massmedia och de organiserade pohtiska ., aktiviteterna. Vi harmött ett starkt gensvar för vår skolinformation som är den Nr 112 sektor, som vi uträttat mest på och där -vi siktar tUl en fortsatt r- j j utbyggnad.Det Ugger i utvecklingens art att vi utöver framställningen av -- , , 1071 material iökad utsträckning måste kritiskt granska vad som försiggår i ------- skolan ochreagera mot vänsterindoktrineringen. Ett specialproblem utgör TRU och skohadlon genom de oftaogenerat osakliga och Indoktrinerande programmen. Detta kan komma att bh etthuvudproblem om det skapas ett monopolföretag för läromedel tlU skolan genomsammansmältningen av TRU, skolradion och AUmänna förlaget. Få saker torde varamer angelägna att söka stoppa än de planer i denna riktning, som för närvarandefinns inom utbUdningsdepartementet, Den lokala kontakten mellan skola och företag är givetvisav utomordentlig betydelse. Bland organisationerna är det I första handIndustriförbundet som har intresserat sig för ett utvecklings- ochservicearbete i förhållande tUl företagen på detta område, I många faU är detönskvärt med ett samarbete mellan företagen på en ort för att uppnå lämpligaformer för kontakterna med skolan och för en spridning av informationsarbetet.Någon för detta ändamål helt Idealisk lokal organisationsstruktur existerar sombekant inte, men det är inte minst därför tacknämhgt att man inomVerkstadsföreningen och dess lokalgrupper har tagit upp dessa frågor påprogrammet. Vi kommer givetvis att tUlsammans med stödjadessa ansträngningar på att sprida lämpliga modeller för det lokalaorganisationsarbetets bedrivande Uksom vi viU medverka med framställningen averforderUgt material för det lokala arbetet," Andra organisationer som företräder samma mtressenbedriver en Uknande verksamhet, framför aUt riktad mot det högre utbUdningsväsendet. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr utbildningsministern få stäUa följande frågor: Vad anser utbildningsministern om kampanjer för attförstärka de privata kapitaUstiska företagens och organisationernas inflytandeöver och styrning av opinionsbildningen, särskUt vad gäUer skolorna? VUkaåtgärder avser regeringen vidta? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 185 ang. bostadstilläggen tillbarnfamiljer Ordet lämnades på begäran tUl HerrLINDKVIST (s), som yttrade: . Det har förekommit faU då barnfamiljer medmycket höga inkomster uppburit bostadstillägg utan att detta med stöd avgällande bestämmelser kunnat förhindras. Orsaken härtUl är att bidragsbestämmelsernaär knutna till det föregående årets beskattningsbara Inkomst, vilket I sin turinnebär att bidragsgivningen grundas på inkomstläget före bidragsåret. Nuvarande bestämmelser antogs av riksdag, Ipropositionen härom - 1968:42 - anfördes inledningsvis: "Det nya statUga bostads- ., Nr 112 tUlägget utformas på ett sådantsätt, att det utgår till aUa barnfamiljer som medhänsyn tUl Inkomster och bamantal behöver ett ökat ekonomiskt stöd," I sitt yttrande över propositionen och i anledning däravavgivna motioner anförde statsutskottet (SU 1968:101): "Enighet råder ombehovet av en famihepoUtik som syftar till en ekonomisk omfördelning tUlbarnfamUjernas förmån och om att därvid skaU beaktas de skillnader Istödbehovet som föranleds av barnantal, familjeinkomst och särskUda vård- ochtiUsynskostnader på grund av föräldrarnas förvärvsarbete." Det synes således Inte föreligga någon tvekan om attförhållandet att stora inkomsttagare helt legitimt kan utfå bostadstiUägg inteöverensstämmer rned mening utan beror på "kryphål" Ikungörelsetextens utformning. Som bekant har det förekommit att t. o. m enmångmlhonär helt legitimt utfått bostadstillägg. Kungörelsen 1968:425 om stathga bostadstillägg tUlbamfamUjer, 7 §, Innehåller bestämmelser som möjhggör för kommunen att omprövafrågan om bostadstillägg I det faU familjeinkomsten minskat i förhållande tillsenast tUlgängliga uppgifter om taxerad inkomst. Någon motsvarande bestämmelsesom möjliggör för förmedUngsorganet att ompröva bidragsfrågan vid avsevärthöjda famiheinkomster finns inte, FörhåUandet att väl besuttna familjer kan utfåbostadstUlägg som är avsedda för barnfamiher i begränsade inkomstlägen harväckt berättigad uppmärksamhet. Uppbärande av bostadstUlägg i de faU dåfamUjein-komsten air avsevärt högre än det som i normalfallet kvaUflcerar förbidrag bör kunna förhindras. För att motverka sådana händelser bör enåterbetalningsregel införas. Med hänvisning tUl vad som anförts anhåller jag omtillstånd att till herr socialministem få framställa föhande frågor; 1, föreslå åtgärder med syfte att förhindra att familjer med faktiskaInkomster, som avsevärt överstiger den somberättigar tUl bostadstillägg, I vissa faU kan utfå bostadstillägg? 2, för sådana fall föreslå någon form av återbetalningsskyldighet? Denna anhållan bordlades, § 9 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts propositioner; Nr 129med förslag tUl lag om ändring I skattebrottslagen (1971:69) Nr 130med förslag tUl lag om registrering av aktieinnehav Nr 133med förslag till lag om ändring i lagen (1959:517) om förlängningav tiden för vissa servltut, m. m. Nr 134angående godkännande av överenskommelse med om reglering av betalningen av vissatill lämnade svenska krediter Nr 136 med förslag tUl lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän § 9Anmäldes och bordlades Nr 35 ianledning av motion om en sedel av valören Nr 36 I anledning avmotion om nedskärning av tiksbankens kontors-organisation Nr 43 I anledning av motion angående statensvattenfallsverks redovisningsprinciper Nr 44 ianledning av motion angående beskattningen av kungahuset Nr 45 i anledning av motion om rätt tUl avdrag vidbeskattningen för gåvor till u-landshjälp m. m. Nr 46 I anledning av motion om avdrag vid taxeringen förkommunala förtroendemäns omkostnader Nr 47 i anledning av motion angående den statligaskatteutjämningen tiU kommunerna Nr 48 i anledning av motioner angående vissa ändringar ifolkbokföringsförordningen, m. m. Nr 49 i anledning av motion om särskUdluftförskämningsavgift på tobaksvaror Nr 50 i anledning av motioner om ändraddrivmedelsbeskattning i miljöpolitiskt syfte Nr 51 Ianledning av motioner angående -vissa uppbördsfrågor m, m. Nr 52 ianledning av motioner om skatt på utlandsturism Nr 53 i anledning av motioner angående vissaregionalpohtiska skattefrågor Nr 54 ianledning av motioner angående beskattningen av fiskare Nr 55 i anledning av motioner angående resuhatutiämnlngvid beskattningen m, m. Nr 56 I anledning av motioner angående avdrag för låneräntavid inkomstbeskattningen Nr 57 i anledning av motioner om vidgad rätt tillavskrivning för kostnader inom jordbruket för vatten- och luftvårdande åtgärderm, m. Nr 14 I anledning av motioner om förlängning avostkustbanan samt om åtgärder för att förkorta restiden på järnväg mellan övreNorrland och Nr 15 ianledning av motion om fördjupning av Mälarleden Nr 16 i anledning av motion angående indrivningen avobetald parkeringsbot Nr 17 Ianledning av motion om ett statligt charterflygbolag Nr 18 I anledning av motion om förbättrade resevillkor förstuderande m. fl. Nr 19 I anledning av motion om charterflyg för utländskaturister till Nr 20 i anledning av motion om förbud mot vissa typer avmotortävlingar Nr 112 betänkanden; Fred op d Nr47 i anledning av motioner angående vissa fiskefrågor 22 oktober1971 ' anledning av motion angående fisket med parryssjor vid Nr 49 i anledning av motioner angående vården av landetsvattentillgångar, m. m. Nr 50 i anledning av motion angående utnyttjandet avgrundvatten-tillgångarna Nr 51 i anledning av motioner angående åtgärder motluftförorening genom motorfordon § 11 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt föhande enkla frågor framställts, nämligen Nr 319 () tUl herr handelsministernangående verkningarna av den danska importavgiften; Är statsrådetmedveten om att den danska importavgiften drabbar vissa företag och samhäUenmed på export till Inriktad tillverkning särskilt hårt - i vissa fallkatastrofalt? VUka åtgärderavser statsrådet i så fall vidtaga för att Undra föhderna härav? Nt 320 () tUl herr utbildningsministernangående behovet av skolläkare; Avser herr statsrådet ta Initiativ till åtgärder somsyftar tUl att bättre än nu tillgodose behovet av skolläkare? Nr 321 i (vpk) tUl herrjordbruksministern angående gift- och mUjöproblemen; VUka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning avde av forskaren påpekade gift- och miljöproblemen? Nr 322 i (vpk) till herrsocialministern angående åtgärderi samband med arbetstidsförkortningen Inomvårdsektorn: Har statsrådet uppmärksammat med vilka åtgärderarbetsgivarsidan möter arbetstidsförkortningen inom vårdsektorn? § 12 Kammaren åtskildes .