prot · FU0940 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes lill en början av fru andre vicelalmannen. § 1 Föredrogs jordbruksulskollets belänkande nr 5 i anledning av motion angående ersättningen för älgskada. Onsdagenden A vlösningssystem för Jordbmkare vid sjukdom och semester Utskottets hemstäUan biföUs. § 2 Avlösningssystem för jordbrukare vid sjukdom ochsemester Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 6 i anledning av motioner om ett avlösningssystem för jordbrukarevid sjukdom och semester. i (c): Jag skuUe väl kunna vara fuUt belåten med alljag här har fält min moiion tUlstyrkt, Del kommer inle all tillsättas enspeciell utredning som jag och min medmotionär hade yrkal på menmotionen kommer att överlämnas tiU en utredning som skall se översambruksföreningarnas verksamhet. Jag skuUe vilja skicka med ett ord pä vägentill utredarna av vår motion och de andra molionerna del finns ytterligaretvå moiioner med samma önskemal om ett avbyiarsysiem för jordbrukare. Jag hoppas all man i slörre perspektiv tar upp förslaget,sä att del inte bara kommer att gäUa de eventueUa sambruksföreningar som kommertUl stånd med anledning av denna utredning, utan all man försöker lösa problemelgenom ett avbyiarsysiem för hela den svenska jordbrakarkåren. Överläggningen var härmed slulad. § 3 OffentUga utfrågningar i utskott Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av moiioner om offentliga utfrågningar iriksdagens utskott. I delta belänkande behandlades motionerna nr 86 av m. fl,, såvitt avsåg hemstäUan punkt5, vari yrkats, att i skrivelse lill Kungl, Maj ;t hemställde altgrundlagbered- Onsdagenden Offentliga utfrågningar i utskott ningenskuUe fä i uppdrag all lägga fram ett förslag om offentligaulskotlsulfrägningar i i enlighet med förslaget i molionen, nr 114 av m, fl,, sävitt avsäg hemstäUan punkt4, vari yrkats att i skrivelse lUl Kungl, Maj;l skulle hemställa attKungl. Maj;t gav grundlagberedningen i uppdrag alt påskynda utredningenrörande möjUghet för utskotten att hålla öppna sammanträden, nr 288 av herrar och , vari yrkats, attriksdagen i skrivelse lUl Kungl. Maj :l skulle hemslälla om allgrundlagberedningen fick i uppdrag all lägga fram förslag omoffentliga utskoltsutfrågningar i den svenska . Utskollet hemstäUde, att skulle avslä molionerna 1) nr 86 sävitt avsäg hemställan punkt5, 2) nr 114 sävitt avsåg hemställanpunkt 4, samt 3) nr 288. Reservation hade avgivits av herrarNelander (fp), (), i (m). Fiskesjö (c) och Schött (m),vilka att utskottet bort hemstäUa, att med anledning avmotionerna nr 86 och nr 114 i denna del saml nr 288 i skrivelse tUl Kungl.Maj:l hemställde alt grundlagberedningen fick i uppdrag att läggafram ett förslag om offentliga utskotlsulfrägningar pä sätt reservanternaangivit. HenAHLMARK (fp); Det finns vissa slag av reformkrav, därproblemet inte är om de kommer att genomföras, utan när de kommer attgenomföras. Det gär alt streta emot under nägra år, ibland ganska många. TUlslut blir opinionen för reformen sä slark att de motsträviga inte vägarvidhålla sitt motstånd, Kravel på enkammarriksdag är det stora exemplet. Kravetpå offentliga utskoltsutfrågningar fastän det är mycket mindre vikligt ärav samma lyp: det är troUgen en tidsfråga innan det blir verklighet. Och skälet lUl all den här förändringen sannoUkt kommerall genomföras under 1970-lalet är att skälen för den är sä slarka. samlar ofta in information, bl. a, genom utfrågningar av experter,företrädare för organisationer och andra. Enligt vår mening bör ulfrägningar avdel slaget få en ökad belydelse. Utskotten bör kunna kaUa in också statsråd föratt ytterligare tränga in i viktiga frågor och propositioner. Genommuntlighelen och frågeformen kan man dra fram informationer som annars lättdöljs eUer försvinner. Dä är frägan; varför skaU en sädan utfrågning ske barainnanför slutna dörrar? Varför bör de informationer, som ell utskott kan drafram, pä det viset förbehåUas endast utskottet? Vad finns det för skäl mot altgöra utfrågningar av den typen offentliga? Ett skäl kan vara att materialet är hemligt. Det kan gällavissa utrikes-eller försvarspoUtiska frågor. Och dä är det klarl alt man ocksäi fortsättningen skall kunna häUa slutna utfrågningar. Vårt förslag gär ju utpå alt ge utskotten rätt, men inte skyldighet, att hålla öppna utfrågningar. Ett annat skäl kan vara att man får mera uppriktiga svar,om de avges bara inför utskottet. Man slätar över och glider förbi, ommassmedia är närvarande, säger man. Den tanken trorjag ofta överdrivs väldigimycket. Men ibland kan man naturligtvis tänka sig att en person som skallutfrågas kan ange bärande skäl för varför det bör ske i slutna former. Och delvi föreslär är aUtsä ingenting som hindrar delta. Fler håUbara skäl än sä mol offentligautskotlsulfrägningar kan jag inle finna. Man har anförl andra synpunkler, mende bygger pä missuppfattningar eUer på värderingar som jag omöjligl kan dela.Nägra har sagt att överläggningarna i utskotten skulle förlora på om de skeddeoffentligt. Vi har heller aldrig föreslagit något sådant. Del är självautfrågningen av nägon utomstående, inle utskottets överläggning och beslul, somvi anser bör kunna bli offentlig. Andra har sagt att vi inte i detalj kan överta det amerikanskasystemet. Det är också räll, och ingen har visal det mera ulföriigt än OlaUUsten, , i och jag, som 1968 ladefram en utförUg ulredning i en motion där vi just visade på skUlnaderna mellansvensk parlamentarism och det amerikanska dualistiska systemei. Däremol har viinte sagt att de institutioner som här i ersätter en del av deamerikanska utfrågningarna - remisser, enkla frågor, interpeUationer, debatteri i övrigl, parlamenlariska utredningar kan kompletteras ochförbättras genom offentUga ulfrägningar i etl utskott. har vi hört att inlressel skulle las bort frånkammardebaiten med en offentUg utfrågning. Det är säkert felaktigl. Tvärtomskulle intresset för öka med en sädan reform, vUket också skulle ökaintresset för kammarens överläggningar. Man skulle ocksä kunna föra fram tilloffentligheten mer material i förväg i olika frågor, vUket i sin tur skuUeslimulera massmedia alt skriva om de frågorna när de når kammaren. Del här reformkravets ulveckling är ganska intressant. Vivar några unga liberaler som förde fram del liU folkpartiels landsmöie, partikongressen,1966. Efler en hård debatl fick vi beslul på alt saken skulle utredas inompartiets ram. Men paraUeUl med detta började vi sedan driva saken i ,1967 kom den första motionen. Ingen enda i konslitutionsulskoltel lär då hayttrat sig i saken, enigl avslag i de mest kärva ordalag. När konstilutionsutskottetsordförande skulle bemöta mig i försia kammaren, ansåg han sakskäl vara såöverflödiga alt han bara med en enda mening yrkade bifaU lUl utskottetsavslagskrav. Dä lade vi årel därpå fram en egen ulredning pä 29 sidor,det mest UtförUga som skrivits i saken i , Det har sagts migatt ärs moiion var sä klar och upplysande att den ocksä använts iundervisningen vid något universitet. Dä ökade utskottet sill yttrande från femkärva rader tUl sju halvkärva. Man uteslöt inle längre att grundlagberedningenskulle syssla med ärendet, en generositet som gjorde en blankreservation mot. var det ett enigl utskott som avstyrkte tanken,och i debaiten i andra kammaren lyckle att det var att "missbrukarätten tUl tryckningen av en motion" när man lämnade in en motion av dethär slaget. Så tog dåi slällning tiU en utredning om Onsdagenden Offentliga utfrågningar i utskott Onsdagen den 10 mars1971 Offentliga utfrågningar i utskott offentligautskoltsutfrågningar och skisserade pä sin partikongress hur syslemet skullefungera ocksä i sina delaljer, 1970 gick sä folkpariiel in för den här reformeni en partimolion och i utskottet. Äntligen blev det en resei-valion frånUberalerna, Äntligen blev det etl hårt tryck på den konservativa majoriteten,Änlligen började de motsträviga all Ivingas argumentera. Och vad som däåterstod var främst hänvisningar tiU grundlagberedningen, som skuUe syssla medärendet. har frågan ytterligare utvecklats. Förutomfolkpartiet har också moderalerna slälll sig bakom reservaiionen liksom en avde tre cenlerpartislerna. Vi vel ju alt meningarna i grundlagberedningen ärsynnerUgen delade. Vi har ingen som helst garanti för all vi får ett positivtförslag därifrån om offentliga utskoltsutfrågningar. Därför finns det alla skälför att nu göra en viljeyttring så att vi så snabbt som möjligt färett sådant förslag. Del är lätt alt genomföra den här reformen. Den bör inteförhalas länge lUl. tror jag inte heller all utskottets majoritet är bereddatt använda den föraktfulla lystnaden frän 1967 eUer de nedsättande glosornafrån 1968 när det gäller att beskriva värl reformkrav. Ute i samhäUet har detvuxit fram sländigl ökande krav på mer av insyn i de organ där makten finns ochbesluten fallas. Fler och fler begär sakskäl för slutenhet. De menar i godUberal anda att del är sekretessen och inte offentligheten som behövermotiveras. I debatien har kravel på mer av raka och rejäla besked frän demakthavande vuxit sig starkt, I utfrågningar och intervjuer utsätts poUtiker,experter och företrädare för institutioner och organisalioner för enmyckel mer närgången granskning än för tio är sedan. kan kanske nägon ärrad veteran fränHelgeandsholmen uppleva vårl önskemål om offentliga ulfrägningar i utskott somnäslan elt brott mot naturens ordning eUer ätminsione mot goda seder. Men utebland människorna skulle en sädan ökad öppenhet bara framstå som naturlig ochangelägen. Och de värderingarna kommer all tvinga sig fram i ell besluli saken ocksä här i . Vi kan korta ner väntetiden genom att nu i dagrösla pä reservationen lUl konslilutionsuiskollels belänkande nr 17, Jag yrkarbifall liU den reservationen. HerrJOHANSSON i (s): Konstiiutionsutskollel har avlämnatnågra betänkanden som näslan aUa berör frågor som behandlas avgrundlagberedningen. Som aUa känner till kan inte grundlagen ändras utan beslutav , åtskUda av nyval, I allmänhet behöver besluten fattas förstvid 1973-års riksdag för att eventueUt bekräftas av 1974-års riksdag, och förstdärefter kan förslagen genomföras, 1 något faU kan det vara önskvärt att beslutfattas liU vägledning för kandidalnomi-nering. Grundlagberedningen är inställd pä alt är 1972 lägga framelt myckel UtförUgt förslag. Ambitionen är att del skaU täcka sä myckel sommöjligt av grundlagsomrädet. Del är helt naturligt att man under sädanaförhållanden hänvisar liU arbelet inom grundlagberedningen, och det vUl jag även göra i denna fråga. Per har länge haft offentliga På nyll har han satt sig upp på den och fått några medridare. Nuavser han att rida in på denna käpphäst , Det stär nämligenuttryckligen i reservationen att grundlagberedningen skuUe få i uppdrag allunder lägga fram förslag om offentliga utskotlsulfrägningar. Detbetyder tvä saker: Utredningen fär för del försia bryta sitt nuvarande arbetsschema.Den måste utforma elt separat betänkande som skall läggas fram är 1971, Det kaninnebära en fördröjning, men framför alll innebär del att denna fråga brytes ulur sitt sammanhang. Del finns nämligen elt betydande sammanhang meUan frägan omde offentliga ulskollsulfrågningarna och den övriga verksamhelen inomgrundlagberedningen, framför allt frågan om hur vi vill alt riksdagsarbelet idess helhet skall vara utformat. reservation innebär för del andra ellbestämt uppdrag tUl grundlagberedningen. Han vUl nedbringa väntetiden genom ettuttalande i den riktningen frän . Ja, inte ens på förslag från herrAhlmark kan överge den procedur som gäller för antagande avgrundlagar. Man kan inle falla beslul om ell förslag som della, vare siggrundlagberedningen lägger fram elt separalbelänkande eUer behandlarfrågan i ett belänkande som avlämnas är 1972. Sedan kan man naturiiglvis ha oUka uppfattningar om värdetav offentliga ulskottsförhör. TUl den frågan vill jag ta slällning först eflerdel en ulredning är framlagd av grundlagberedningen. I reservationen anförs vissa skäl som vidare i sitt anförande. Det står t, ex, i reservaiionen; "DetskuUe kunna ge utskotten ökade möjUgheter att tränga in i ärenden och effeklivlulöva kontrollfunktioner," Jag vet inle vad som åsyftas, menjag har svårt att föreställa mig att generaldirektörer och andra skuUe varavUUgare alt ge upplysningar i TV-lampornas sken än eljest. Av anförandefick man närmast intrycket all motsatsen kunde bli faUet. Del står ocksä ireservationen att det skuUe bidra till all driva fram flera informationer. Delär jag inte heUer övertygad om, Däremol är del väl uppenbart alt sådanautskottsförhör skulle ge ökad information åt den aUmiinhet som via TV eUerandra massmedia fär del av dem. Men mol detta måsle ställas den olägenhet somkan följa med den förryckning av utskotlsarbetet som skuUe bli följden, medrisken för all sensationerna skuUe fä stort utrymme och framför allt med allintresset skulle dras bort frän kammardebatterna. påstår allintresset för kammardebatterna skulle öka om man hade sådanautskotlsulfrägningar. Del är inle säkert. Resultatet kan bli att ärendenabetraktas som avgjorda i och med behandUngen i utskottet och all massmediasuppmärksamhel upphör sedan det offentliga utskottsförhöret avslutats. Dessa synpunkler kan slällas mot varandra och de färnalurliglvis prövas inom grundlagberedningen. För min del ber jag därför, frutalman, att fä yrka bifaU liU hemställan. Onsdagenden Offentliga utfrågningar i utskott HenAHLMARK (fp): Jag lyckle att i Trollhättanhöll elt utmärkt anförande; han visade risken av all överlämna detla ärendetill grundlagberedningen ulan någon som helst vägledning frän . Onsdagenden Offentliga utfrågningar i utskott silier i grundlagberedningen och kan påverka dess arbeie, Allaargumeni han anförde var, såvitt jag förstår, utan någol undantag argumeni motoffentliga utskotlsulfrägningar. Han började med alt säga att utredningen skulle få brytasönder sitt arbetsschema med vårl förslag. Det låter mycket allvarligt. Mantänker sig en utredning som nästan faUer i bilar på någol sätt. Men vad delegentUgen gäller är alltså ett separalbelänkande om offentliga utskotlsulfrägningar.Det är ingen svårighet att lägga fram ell sådanl delbetänkande.Grundlagberedningen har gjort det . En hel rad statliga utredningar läggerfram separatbetänkanden för att få en snabbare behandling och för att slippa diskuteraallt material pä en och samma gäng. Det kan bli en väldig fördröjning, säger iTrollhättan. Hur kan det bli en fördröjning, om man snabbar på behandlingen aven delfråga inom grundlagberedningen? Del kan vi reservanler inle falla. Tvärtomgär del väl fortare om man snabbar på behandlingen av en fråga än om man inlegör del. Vidare säger i Trollhällan alt del finnselt samband med annal i riksdagsarbelet. Jag skulle vilja fräga honom; Finnsdel någonting i riksdagsarbetet, någon länkbar reform, som skulle kunna göraoffentliga utskoltsulfrägmngar orimliga eller omöjliga? Såviii jag förslåröverväger man ingenling i grundlagberedningen som gör reservationens tankemindre lämplig. i frågar: Vad åsyftas medreservationens formulering om alt man bältre skuUe kunna tränga in i ärenden iutskott? Vi åsyftar bl. a. att man inför offentligheten skulle kunna fråga utstatsråd i utskotten, vilkel man inte gör. Man skulle alltså, t, ex, närman behandlar näringspoliliken, kunna kaUa in industriminister ochfräga ul honom om en del saker. Man skuUe när man behandlar u-landsfrägan iutrikesutskottet kunna kalla in ulrikesminisiern och fråga honom om bl. Jag skulle kunna la upp flera viktiga frågor, där man kan kalla indel ansvariga statsrådet för alt slälla preciserade frågor och på del visettränga in i propositionens avsikter och formuleringar bättre än man kan göra . Sedan säger i att"sensationerna" ibland skulle kunna fä göra sig breda om del blevoffentliga utskotlsulfrägningar. Jag vet inte rikligt vad menarmed sensationer, när man frågar ut ett statsråd inför offentligheten. Det ärinte fräga om en debatl, det gäller all släUa frågor liU statsrådet. Han skaUbesvara de frågorna inför utskottet. Vad är det som är sensationen: är det fär en större insyn i vad som lUldrar sig bakom kanslihusets kulisser?Eller är del all vissa besked, som annars inle lämnas, dä kommer fram i enutskoltsulfrågning? Del är ju själva tanken med ulskottsulfrågmngen. Eller ärdel själva formen, att man släller frågor, som är sä obehaglig alt det kansägas vara sensation? Det är annars den vanliga tekniken pä presskonferenservid en rad olika tUlfällen, Vidare säger i TroUhättan all inlresselskuUe kunna dras från kammardebatterna. Jag bemötte det argumentet i milltidigare anförande. Jag tror tvärtom att med utfrågningar av enorganisationsföreträdare (ett slalsråd, en expert e, d,) ökar intressetsedan för själva Tanken är ju inte att debatten i utskottet skaU vara offentlig utanalt del är utfrågningen som skall vara del. Jag tror tvärtom alt man pä deltasätt ökar inlressel för hela arbete, alt man stärker parlamentetskonlroUfunktion, För oss liberaler är del ett utomordentligt starkt argumentdärför att vi viU siärka ställning i samhäUslivet och i den poUtiskadeballen. Jag har därför en känsla av att iTrollhättan i sill relalivl korta anförande har lyckals rada upp nästan allamöjliga och omöjliga skäl mot offentliga utskoltsutfrågningar. Sedan vill hanatt vi skaU överlåta denna fråga utan vägledning tiU grundlagberedningen, därherr i är en inflytelserik ledamot. Jag tror inte det jag tror vi bör rösta på reservationen. Onsdagenden Offentliga utfrågningar i utskott Idetta anförande instämde (). HenJOHANSSON i (s); Jag hade inle vänlat mig att eUerherr skulle ha förtroende för mig som ledamot av grundlagberedningen,men kanske hade jag väntat mig Utet större förtroende för ,folkpartiels företrädare inom grundlagberedningen. Sedan menade att det skulle gå så lätt att fåfram ett separatbetänkande och att sådana är sä vanUga. Lät mig dä säga attherr och jag på en punkt är helt överens, nämligen all tUl alt grundlagberedningen skaU lägga fram ell separalbelänkande.Grundlagberedningen har eljest avsett att lägga fram ett samlat förslag lUlriksdagsordning, där hela proceduren i , i utskott och i kammare, skaUbehandlas. viU skUja ul en sak, som han har gjort tUl sinspeciella fräga, och få ett betänkande på denna. Så kan naturligtvis var och ensom är engagerad för en detalj göra, men nog tror jag att i sin helhetbör försöka få en samlad bedömning av detta. Låt mig sedan ta upp de punkter som . Den första punkten gäller att man skulle kunna få viktigaupplysningar. Ja, visst kan man få det i utskottet, men det är inteoffentligheten som gör all man kan få upplysningar från exempelvisindusiriministern. Han svarar inte enbarl när offentlighetens strålkastarljus iform av TV riktas mot honom. Den möjlighet att fråga honom, som om, finns i rikt mått här i kammaren. Jag lycker mig komma Uiäg att iblandinterpellerar, och då fär han ju möjligheler att ställa frågor lill både delena och del andra statsrådet. vUl flytta in denna möjlighet iutskotten. Dä kommer jag över tiU den andra punkten, nämUgen intressetför kammardebatten. Om stäUer frågor inom utskottet lUl ettstatsråd, är det ju inte säkert att massmedia ägnar saken samma intresse närherr upprepar eller kompletterar dessa frågor inför kammaren. Del ärmöjUgt att det är bättre all ha utfrågningarna inom ett Utet ulskottsrum därmassmedia får komma in än här i kammaren, men det är ocksä möjUgt all det ärfel och att det drar intresset från kammardebatten. Det är ju här i kammarensom besluten fattas, inte i Onsdagenden Offentliga utfrågningar i utskott utskotten.Dessa synpunkler mäsle man väga mot varandra. Jag menade sedan all del kan bU sensationerna somdominerar. Ja, del kan del ju bU genom det urval man gör. Del är inte devanliga utskottsfrägorna som kommer att bli föremål för utfrågning, ulan det ärvid vissa tUlfällen utfrågningar anordnas. Del kan förrycka rytmen iutskottsarbetet. Den svenska utskott är internationeUt kända för singrundlighet i sakbehandlingen av frågorna, men inte ens för de svenskautskotten slår en obegränsad lid lUl disposition. Man måste ransonera tiden föratt hinna med alla de ärenden vi har att behandla under ell riksdagsär. Då hända att sakbehandUngen bUr Udande på att alltför slor uppmärksamhel ägnasål vissa saker, som har ell specieUt massmediaintresse. Delta inlresse behöverinte vara av ondo, men det kan förrycka sakbehandlingen inom utskotten. lär jag inle övertyga om att man bör prövadet här i grundlagberedningen. Han har gjort sin prövning, men för min delföredrar jag alt göra denna prövning inom grundlagberedningen. HenHERNELIUS (m): Den föregående talaren gick in på sakfrågorna, liksom herrAhlmark. Jag skall inle göra del. Jag skall nöja mig med alt förverkUga en kärtanke, nämligen att räcka en blomma liU och hans medhjälpare förden entusiasm de visat i denna fråga och det arbete de lagt ner. Jag vUl ocksägärna ge en blomma till förelrädare kanske harhan också kamrater bakom sig inom sill parli - och ävenledes åt de moderataungdomarna, som inom moderata samUngspartiet bidragit tUl propagandan för enreform i detta avseende. Jag vill gärna tiUägga alt i och för sig är del juinle onaturligt all ungdomsförbundarna agerar. Del är väl ocksä naturligt alt någotäldre i partiel sä småningom tar intryck av della, vi må vara ärriga veteraner,som en del kanske är, eUer fääriga och mindre ärriga. En av anledningarna tUl alt tidigare propåer icke möttsamma gensvar inom utskottet har väl varit att propåerna varit ganska suddigaunder lång lid. Det har inte varit rikligl klarl om man syftat till detamerikanska systemei, som faktiskt åberopats i mänga uiredningar. Del har intevarit klart om man skulle tvinga folk inför utskott eller inle. Del har intevarit klart vilken diskrelionär prövning som skulle utövas, elc. harekvationen hyfsats och det har blivit lältare alt ta ställning liU den. Sedan vUl jag ocksä säga att kanske inleverkade riktigt insatt pä aUa punkter, eflersom han talade om hur bra det voreom utrikesminisiern kunde komma lill ulrikesutskoltel. Det har utrikesministernkunnai sä länge utrikesutskottet har funnits. Även när det gäller övrigautskott har statsråd fr. o. m, detta är möjlighet att närvara pä utskottetsinbjudan och kallelse. Jag vUl ocksä gärna göra en liten personlig bekännelse. Enav anledningarna tUl att jag tänkt om i denna fräga har varil den annorlundainformation som informationsmedia har givit från under de senasieåren. Det har blivit säväl i televisionen och radion som i pressen enkoncentration kring del som försiggår utanför kammaren och inte kring det somförsiggår i kammaren. Det har blivit en koncentration kring sådant somfredagens uppgörelse om annonsskall, vilkel i och för sig är naturligt, ochgärdagens överläggningar om vissa lagar - allt saker och ting som utspelasulanför kammaren. Vad som händer i kammaren har drunknat mer och mer, sannoliktdärför alt kammardebatten anses ganska betydelselös. Saken har varil uppgjord ioch med att utskottet sagt sill eUer - ännu värre - i och med förhandlingarinnan ulskotlei börjal sammanlräda, som väl fallel är när ett visslulskoll sammanträdde . Under sådana omsländligheler är det i och för signaturligt all informationsmedia sökt sig lUl andra källor än kammardebatterna.Men därmed har informaiionen om vad som försiggår i kammaren, vad som förs ulhärifrån av lagar och förordningar och synpunkler lUl allmänheten, brustit ochbUvit lidande. Del är en av orsakerna lUl att grundlagberedningen beslutatverkställa en första lilen undersökning om pressreferalen om riksdagensverksamhel de senasie åren jämfört med lidigare år.