prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — När jag talar om att trafiksäkerhetsarbetet är något av enfolkrörelse gör jag det mot den bakgrunden att jag vet att det inte som anslår medel för sådan verksamhet. Jag känner exempelvis till attinnevarande år har försäkringsbolagen till NTF anslagit inte mindre än 3,3miljoner kronor, och det gör man i ett för försäkringsbolagen ansträngtekonomiskt läge. Det vittnar om att på många håll i vårt samhäUe har manblicken öppen för de krav som ställs på detta område och är också beredd att göraen insats. Mot den här bakgrunden borde trafikutskottet enUgt minmening ha haft goda utsikter, om viljan varit god, att skriva sig samman. Mendå återkommer vi till det som vi talade om i samband medden trafikpoUtiska debatten, nämligen övertro på nya utredningar.Varken eller vågade eUer ville på sluttampen gå emot,och vi upplevde, som vi ibland gör i det poUtiska arbetet, att trillar en såtriUar alla. Men är vi i stort sett överens, så är reservationen enUgtmin mening överflödig. Och är vi mycket oense så framgår inte detta klart avreservationens mjuka och svepande formuleringar. Uttrycket "berget somfödde en råtta" rinner mig osökt i tankarna när jag tar del av folkpartimotioneni januari och reservationen reservationen bygger ju i stort sett pådenna motion. Vår målsättning är att år minska antalettrafikolyckor och antalet dödade och skadade vid sådana olyckor att så attsäga bryta kurvorna. Det finns i miljoner möjligheter tillolyckor, och vi har att se fram emot fortsatt ökning av bUbeståndet under1970-talet. Även om man inte helt kunnat nå målet att minska antalet olycksfalli trafiken en följd av den fortlöpande och snabba utveckhngen av bilbeståndetoch trafiken kan man likväl notera att vi haftfärre trafikolyckor och färre dödade och skadade än vad vi hade underfyraårsperioden 19631966 och att vi exempelvis 1970 alltjämt hade lägresiffror än 1966 i fråga om såväl antalet olyckor som antalet dödade. Dettakonstaterande får inte vantolkas dithän att jag skuUe vara nöjd och belåten.Arbetet på trafiksäkerhetsområdet kommer fortgående att intensifieras under1970-talet. Den internationeUa statistiken visar emellertid att våraansträngningar på detta område inte varit alldeles förgäves. Det som behövs är enhgt min mening inte en nyutredning. Det som behövs och därom är vi ju alla överens är mera pengar.Det mycket omfattande trafiksäkerhetsarbete som bedrivs i nära samverkan mellanett stort antal myndigheter inom ohka samhällsområden måste ges ökad intensitetoch effektivitet genom en förstärkning av de resurser som står tiU förfogande.Då det anses ekonomiskt nödvändigt att iaktta stor återhållsamhetnär det gäller de mera kostnadskrävande åtgärderna såsom ökat vägbyggande,skärpt trafikövervakning etc, är det desto angelägnare att satsa de relativtsmå medel som erfordras på förbättrad trafikreglering, ytterhgare skärpning avsäkerhetskraven på fordonen, vidgad information etc. Men för detta arbete krävsdet ju inte någon ny utredning. IblandförefaUer det mig som om reservanterna inte kände tiU att det sedan treår tillbaka förekommer ett mycket omfattande samarbete mellan de olikamyndigheter vUkas verksamhet på ett eller annat sätt berör säkerheten itrafiken. Detta samarbete sker dels inom ramen för gemensam planeringsnämnd ochgemensamma arbetsgrupper, dels genom ett mycket intensivt samarbete under handpå olika nivåer. Just den omständigheten att samarbetet spänner över nästanalla samhällsområden gör det nödvändigt att det gemensamma arbetsprogrammetutformas i tämUgen kortfattade fastlägganden av vad som skaU göras och vem somskaU göra vad som programmet omfattar. Det är väsentligtatt man som här skett gemensamt kommer överens om vad var och en har attuträtta inom och att man också sedan går igenom att allt bhvitgjort. Den närmare planeringen av de ohka åtgärderna måste sedan ske hos dennärmast ansvariga myndigheten, trafiksäkerhetsverket, med mriktning på attfuUfölja åtaganden enligt arbetsprogrammet men också med beaktande av de övrigabehov och intressen som myndigheterna har att tillgodose. Det är just omfattningen och bredden avtrafiksäkerhetsarbetet - med ett femtontal myndigheter representerade itrafiksäkerhetsverkets plane-ringsnämd och ytterhgare ett tjugotal myndighetersom medverkar i ohka delfrågor - som gör det nödvändigt att använda en sådanform av gemensam planering. Sammanfattningsvis kan man säga att det nu finns ettetablerat samarbete över hela det stora fäU som berör säkerheten i trafiken,att det finns en gemensam målsättning för detta arbete och att underlag tasfram för en ytterhgare precisering av denna målsättning samt att gemensamtarbetsprogram utarbetats för vad som skall göras som kan tiäna som grundval fördet fortsatta arbetet. Men hänvisning tiU det här anförda och desynpunkter jag gjort mig tUl tolk för ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemstäUan. Trafiksäkerheten m. m. Herr tredje vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande , i (fp) kort genmäle: Det arbetsprogram som har talatom kan inte förverkligas I den omfattning som man utgått från därför att maninte har gett trafiksäkerhetsarbetet de resurser som myndigheterna räknade mednär de gjorde upp detta program. När man lyssnar tiU får man denuppfattningen, att några väsentUgt ökade resurser kan man Inte räkna med förtrafiksäkerhetsarbetet . säger att det egenthgen intefinns några nyheter i reservationen. Men vad som saknas i det nuvarandetrafiksäkerhetsarbetet är just en prioritering och tidsplanering, så att vifår en målsättning när det gäUer att väsentUgt nedbringa antalet trafikolyckor.Och där viU jag på nytt hänvisa tUl det som generaldirektör itrafiksäkerhetsverket har sagt, att det verkar som om den nuvarande nivån påtrafikolyckorna skuUe vara det minimipris för bilismen som vi får betala. Menhan säger också: "För att få ned antalet offer för trafiken Nr 101 trots den fortsatta trafikökningenkrävs därför inte bara att vi intensivt j. j j jobbar vidare med hittUls använda metoder utan också att vi får 1 inni1971 möjligheter att sätta in helt nyaoch radikala åtgärder, ," -------------------- Det är därför som åtgärder har begärts av SCAFT-gruppen vid Och medlemmarna av den gruppen är inteokunniga på det här ffi ffi området, . De harbegärt att dessa åtgärder skall vidtas och de harbegärt ett tidsplanerat program. Det kommer att kosta pengar -det är sant. Medhittillsvarande metoder har vi ju inte lyckats motivera någon väsentligt ökadkostnad. Men låt en sådan här arbetsgrupp arbeta ut förslag tiU ett program sominnebär att - som ett första steg - sänka antalet trafikolyckor med hälften.Det kommer att kosta pengar, men låt denna grupp också tala om hur mycketpengar det kommer att kosta. Låt gruppen föreslå den finiansering som vi måstevara beredda att svara för och låt oss sedan ta stäUning tiU gruppens förslag.Jag tycker att det är en sak som vi är skyldiga dem som omkommer på våra vägar. Och när är så stor motståndare tiU enarbetsgrupp viU jag säga, att socialdemokraternas främste företrädare itrafikfrågor, vice ordföranden i trafikutskottet , begärde förnågra månader sedan i att regeringen mycket snart skulle ta initiativför tiUsättande av en parlamentarisk grupp som tillsammans med trafiksäkerhetsverket,NTF, trafiliforskare, poUsmyndigheter och andra organ som verkar för en säkraretrafik så snabbt som över huvud taget är möjligt skall kunna samordna redanvunna erfarenheter och lägga fram ytterUgare förslag. Jag instämmer helt medherr på denna punkt. i Heden (c) kort genmäle: Ja, , visst hade det varitfördelaktigt om vi kunnat få ett enigt utskottsbetänkande, men det beror juinte på bara en grupp om det skaU lyckas, utan då måste samtliga partier varaintresserade av en samskrivning. Det gick inte i detta faU, Inte heller förhåUer det sig så som påstod,att man i det ena partiet inte vågade för det andra partiets skuU. Där har juvar och en rättighet att handla som man vill, och det gör vi också. Men även påmotsatta sidan måste det finnas ett Intresse, om man skaU åstadkomma ensamskrivning i en fråga. EnUgt skuUe reservationen vara överflödig,eftersom det inte har framkommit någonting i den som talar för dessberättigande. Då vill jag bara peka på en enda sak, nämligen vad som står iutskottets utlåtande på s. 12, där vi i reservationen bl, a. säger följande:"Vägsek-torn måste ägnas stor uppmärksamhet. Genom ökade väginvesteringarpå grundval av en vägplanering som tUlgodoser högt ställda trafiksäkerhetskravtorde sålunda många olycksrisker kunna eUmineras." Det är inteutskottsmajoriteten som har skrivit det. Utskottet har endast nämnt vägsektorn.Bara detta torde ha varit motivering nog för att skriva reservationen. Vad sedanmålsättningen för trafiksäkerheten beträffar är denna för centernsvidkommande aUdeles klar. Vi har inte vågat sträcka oss längre än tiU atti första hand försöka minska antalet trafikolyckor med hälften. 92 kunde man i läsa en artikel i vilken det omtaladesatt trafiksäkerhetsverket skaU presentera ett utkast, som går ut Nr 101 på att om vi viU sänka antalet trafikolyckor med 20, 40eller . så är detberoende på hur mycket pengar som står till förfogande. Så är j jjj [972 det, men det är beklagUgt att behöva säga det. Det fordras mycket --- pengar,om vi skall kunna sänka antalet trafikolyckor . men jagvill försäkra att i det fallet kommer inte att svika. anser det vara så väsentligt att nedbringa antalet offer för denna folksjukdom - som jag kallade trafikolyckorna för i mitt första anförande- att pengarna inte får vara avgörande för om vi skaU rädda människoliv.Detta är alldeles självklart. () kort genmäle: Det är några fakta som jag viU peka på ochsom det kan vara skäl att håUa i minnet. beslöt att tUlsätta ett särskilttrafiksäkerhetsverk, vars uppgift och primära ansvar skuUe vara att svara fören samordning av trafiksäkerhetsarbetet på alla dess oUka avsnitt och områden.Trafiksäkerhetsverket tiUsattes , Det har aUtså till dagsdato förflutit och . Verket fick starta med ganska småresurser, och den årUga ökrungen har inte varit aUtför storslagen. Men jagvågar påstå att trots detta har trafiksäkerhetsverket ständigt presenterat nyaidéer och uppslag. Listan över de projekt som ingår i det aktuellaarbetsprogrammet upptar inte mindre än 153 oUka initiativ och idéer. 1 detprogrammet ryms det mycket. Jag viU också påstå att det arbete som under desenaste åren har bedrivits här i på detta område t, o. m, har väcktinternationell uppmärksamhet. I motsats till flera andra länder har vi under desenaste fyra åren kunnat notera förändringar i positiv riktning. Men när jagsäger det vill jag tUlägga, som jag brukar göra, att jag är angelägen om attbetona att jag inte är nöjd med det. Om jag har pekat på atttrafikutvecklingen inte är ogynnsam, har jag nämUgen från tidningshåU bUvitbeskyUd för att vara helt nöjd med utvecklingen i och för sig, och det är jagnaturUgtvis inte. Vad gör då reservanterna? De föreslår inte mera pengar, trotsallt som här har sagts, däremot att en ny arbetsgrupp skaU tUlsättas. Därmedskulle TSV befrias från en del av ansvaret, kan man förmoda. Vi har lagtansvaret på en bestämd myndighet; där är man engagerad och följer arbetet dagför dag. Man har det knapert, men man har, som jag ser det, varit framgångsrikpå många punkter. Utskottet fick också ett starkt intryck av detta vid sittbesök på verket för sedan. Det är därför jag menar att en nyarbetsgrupp, såsom reservanterna har tänkt sig, skulle verka spUttrande, Detskulle nämUgen betyda att man tar ifrån verket en del av ansvaret. Det kommersannoUkt att bU så att samma experter tillsätts i den nya arbetsgrupp ochutredning som reservanterna har tänkt sig vi har inte så många experter pådetta område i vårt land. Vi kommer också, i , att få förslagtill en samordnad målsättning . Om tiden det tUlät skulle jag kunnareferera vad som stod i ; trafiksäkerhetsverket sysslarjust nu med de frågor som efterlyste i debatten. Trafiksäkerheten m. m. HerrPERSSON i Heden (c) kort genmäle: Jag vill bara läsa upp fortsättningen avreservanternas skrivning i detta utskottsbetänkande beträffande vägstandarden,och jag gör det med anledning av att hen sade att vi inte begärt någraextra pengar tiU vägsektom. Vi skriver: "I awaktan på ordinarie utbyggnaderenligt faststäUda flerårs- och fördelningsplaner bör genom temporära ellerprovisoriska åtgärder ansträngningar göras att 'bygga bort' s. k. trafikfälloroch förbättra sådana vägsträckor på vilka olycksfallsfrekvensen av olika skälvisat sig vara särskilt hög." Denna skrivning torde väl räcka för att förkommunikationsdepartementet klargöra behovet härav och därmed för att anvisamedel för ändamålet. Vi har inte klandrat trafiksäkerhetsverket och dessarbete. Det har såvitt jag kan bedöma gjort mycket goda saker. Men detgälleratt skapa en målsättning för att få ned trafikolyckoma och att skaparesurser för detta, och jag har pekat på några av de samverkande faktorer sommåste komma tUl stånd för det. Den senaste insats som regeringen gjort på det här områdetär att från och med sänka bashastigheten tiU . på landets vägar.Jag vet inte om denna insats är den förnämsta i det här sammanhanget. Jag vetinte heller om det över huvud taget finns något annat land i världen som har enså låg bashastighet i trafiken ute på vägarna. HenHJORTH (s): Trafikpohtik och trafiksäkerhet ärfrågor som ofta diskuteras i massmedia och vid konferenser och möten av olikaslag. Det är helt naturUgt, för det är något som angår vaqe människa. För ettpar veckor sedan diskuterade vi här i kammaren trafikpohtiken, och är dettrafiksäkerhetsfrågoma som är i fokus. Det har väckts en lång rad motioner somhar behandlats i trafikutskottet, och det vittnar vältaligt om det mycket storaintresset för just trafiksäkerhetsfrågoma. Alla vill självfallet göra allt vadsom göras kan för att rädda liv på våra vägar. Det är många ohka åtgärder somföreslås i dessa motioner, och flera av dem är av teknisk natur. Forskningpågår dock och kommer att intensifieras och många konkreta uppgifter finnsupptagna i trafiksäkerhetsverkets ambitiösa arbetsprogram för ökadtrafiksäkerhet, som har erinrat om. Alla dessa åtgärder ochförslag syftar naturligtvis till att minska antalet trafikolyckor, 1 en motion tillsammans med har jag pekat pånågra saker som vi anser vara väldigt angelägna. Vi tar bl. a. upp ökadanvändning av reflexband för gående samt av säkerhetsbälten. Vad gäUer reflexband har en rad prov visat vilketeffektivt skydd de utgör för de gående. Tyvärr är det svårt att i någon stöneutsträckning få människor att använda dessa. De kampanjer som tid efter annanhar genomförts har Inte givit önskat resultat. Det verkar som om barn och äldremänniskor har lättast att anpassa sig, medan åldersgmppema däremellan tycksnonchalera det hela. Många anser t. o, m, att det är generande att gå medreflexbanden dinglande utefter sidan. Jag tror för min del att man i ställetbör gå in för reflexmaterial fastsatta direkt på ytterplaggen ochfotbeklädnaden. Kunde man få konfektionsindustrin att mera gå inför reflekterande material direkt på klädema, så tror jag det vore ett bådepraktiskt, enkelt och effektivt skydd mot mörkerolyckor. Det har ju prövats påen hel del barnkläder med mycket gott resultat. Säkerhetsbälten är ett effektivt skydd vid trafikolyckoroch har ju förhindrat många allvarligare skador. Tyvärr är det alltför få somvill använda dem. Vi har i vår motion visat på fördelen med bälten av rulltyp.Enda sättet att få ökad användning av bälten är att det bUr så enkelt sommöjUgt, gärna i förening med någon automatik. Den gamla traditionella typen avbälten måste ju ändras om alltefter stolarnas placering och individens storlek,och det gör det hela mycket besvärhgt och krångligt. RuUbältena är följbara ochman slipper ha dem Uggande på golvet. Kunde man få dem som standard i alla bUartror jag att mycket vore vunnet. Den kampanj för bilbälten som isamarbete med trafiksäkerhetsverket och pohsstyrelsen dragit I gång verkarvara riktigt upplagd. Den riktar sig i första omgången tiU företag ochorganisationer med sikte på att anställda och medlemmar skall engagera sig ochbh normbildare i fråga om att använda bilbälten. har sedan flera årtillbaka arbetat med problemen kring bilens inre säkerhet, och resultaten avdetta arbete kommer tlU användning I kampanjen för ökad bältesanvändning.Vi ställer stora förhoppningar tlU den, men den måste följas upp på dentekniska sidan genom konstmerande av lättskötta och lätt anpassbara bUbälten. Extraljusen har vi också tagit upp i vår motion, ochproblemen med dessa har också understrakits av dem som är mera sakkunniga änvi. När det gäller fiärrljusen är de automatiskt kopplade till blandningen, ochvi anser att så borde vara fallet även med övriga extraljus. De är mycketirriterande vid möten och har orsakat flera olyckstUlbud. Utskottet delar våruppfattning och anser det angeläget med en reglering. VI hoppas på förslag tUlåtgärder härvidlag från den arbetsgrupp inom trafiksäkerhetsverket som sysslarmed det här problemet. Den aUvarligaste frågan i vår omnämnda motion angåendetrafiksäkerhetsåtgärder är skolskjutsarna och olyckoma i samband därmed. Vihar krävt vamingsljus på dessa fordon och även förbud mot omköming avstillastående skolbussar. Det är klart att ett omkörningsförbud kan väcka endel irritation hos andra trafikanter, men jag tycker nog vi kan ta på oss dessaobetydliga olägenheter, om vi bara därmed kan uppnå säkrareskolbarnstransporter. är jag glad över utskottets positiva instäUning tUldetta allvarliga spörsmål. Utskottet är här enigt om att effektivare åtgärdermåste vidtas för att förhindra allvarliga olyckor I samband med skoltransporteroch hemställer hos Kungl. Maj:t om åtgärder i motionernas syfte. Vi ärnaturhgtvis helt nöjda med det förslaget, och jag ber därför att få yrka bifalltUl utskottets förslag i dess helhet. Trafiksäkerheten m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels utskottets hemstäUan med den ändring däri som föranleddes avbifaU tiU reservationen av hen i m. fl,, och förklarades denföna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Nf 101 i begärt voteringupplästes och godkändes följande -------------------- Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betän- Inkassokostnader , j j. o kandet nr8 rostar ja, '" '" den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan men den ändring däri som föranledes av bifall till reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåhen i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 20 Inkassokostnader m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkandenr 12 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition med förslag tiU lag om ändring irättegångsbalken, m. m. (ang, inkassokostnader m, m,) jämte motioner. Genom en den 2 april 1971dagtecknad proposition, nr 105, hade Kungl, Maj:t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokoUet över justitieärenden och lagrådets protokoU, föreslagitriksdagen att antaga vid propositionen fogade förslag tiU 1) lagom ändring i , 2) lag om ändring ilagsökningslagen (1946:808). Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "F. n. är det oklart i vad mån en borgenär är berättigad till ersättning för vidtagna inkassoåtgärder och hur ersättningsfrågan i så faU skall handläggas. I propositionen uttalas att en försumlig gäldenär i princip bör vara skyldig att ersätta borgenären skähg kostnad för Inkassoåtgärder av viss omfattning. För sedvanliga påminnelser per telefon eller genom enklare kravbrev e. d, bör borgenären dock svara själv utan rätt till särskild ersättning från gäldenären, I syfte att göra det rättsliga förfaran det så enkelt och bUhgt som möjligt föreslås sådana ändringar i rätte gångsbalken och lagsökningslagen att inkassokostnaden jämställs med rättegångskostnad i mål angående huvudfordringen. Har huvud förd ringen betalts utan att rättsliga åtgärder har behövt vidtas behöver borgenären inte inleda rättegång för att få ersättning för endast eventuella inkassoåt gärder utan kan använda sig av det enklare förfarandet med betalnings föreläggande. I propositionen föreslås att Kungl, Maj:t i en särskUd kungörelse får lämna närmare bestämmelser om vad som skall anses som 96 ersättningsgill inkassoåtgärd ochersättningens storlek. kostnad I övrigt i mål ombetalningsföreläggande skaU enligt förslaget Nr 101 regleras i denna kungörelse," den 1samband med propositionen hade behandlats de i anledning av propositionen väckta motionema Inkassokostnader fl., vari yrkats att skuUe tn. m. besluta att I det förslag till lagändring som förelagts de meningar som ålade Kungl. att utfärda bestämmelser rörande ersättning förinkassokostnader utgick, 1971:1468 av hen . 1. med avslag på motionen 1971:1467 skulle antaga detgenom propositionen 1971:105 framlagda förslaget till lag om ändring i , 2. skulle antaga det genom propositionen framlagdaförslaget tiU lag om ändring i lagsökningslagen, 3. skulle avslå motionen 1971:1468. Reservation hade avgivits av (), somansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, att med förklaring att propositionen1971:105 icke kunnat i oförändrat skick antagas samt med bifall tiU motionen1971 ;1467 för sin del skuUe antaga 18 kap 8 § i det genom propositionenframlagda förslaget tiU lag om ändring i med den ändring att lagrummeterhöU av reservanten föreslagna lydelse. TUl detta betänkande hade fogats ett särskiltyttrande av (), samt herrar (), i (c), Schött (m). Polstam (c) och (). HenHENMARK (fp): Jag tror att vi alla i utskottet är av samma uppfattning somdepartementschefen, att det finns en mycket stark motivering för ettlagstiftningsförslag i det ärende, nämligen inkassokostnadema, som här äraktueUt. Vi är sålunda överens om att det bör åUgga en gäldenär att ersätta deskäUga kostnader som en borgenär måste bestrida på gmnd av att gäldenären intefullföljer sina skyldigheter i rätt tid. VI är också fullständigt överens omatt dessa kostnader bör vara skäUga; de bör alltså inte överstiga skähg ersättningför nedlagt arbete, inte heller bör de avse annat än den faktiska kostnad somdrabbar borgenären. Dettaär sålunda grundsatser som vi alla är helt och fuUt eniga om. Det är när detgäUer att fastställa de former i vilka dessa grandsatser skaU föras ut ipraktiken som jag har anmält en något avvikande uppfattning från utskottet Iövrigt. Departementschefenär hksom utskottet medveten om att det i ohka inkassoärenden fordras ohka mycket arbete. Propositionen anger att omfattningen även av sakhgt motiverade inkassoåtgärder kan variera från 97 4Riksdagens protokoU 1971. Inkassokostnader m. m. faU tlUfaU, Vissa ärenden medför kontakter och diskussion med gäldenären angåendeuppgörelse, delbetalning e, d. Det står särskUt att de s, k.konsumentinkasseringama kräver typiskt sett mer arbete än de ordinära ärendena.Man är ock å fullt medveten om att en borgenär i vissa fall anser sig självkunna utföra Inkassoåtgärder, under det att i andra faU biträde med sådanaanses erforderligt. Man är sålunda fuUt medveten om att inkassoåtgärder kräveroUka omfattning och volym i ohka faU, Men trots att det är så har man utgåttfrån att man skall faststäUa en taxa som skall gäUa hka, oavsett den volym somman måste ge åt inkassoarbetet. Detta förfarande medför att överensstämmelse meUanfaktiska kostnader och den uttagna taxeenhga kostnaden endast i ett fåtal fallkan föreUgga, Hur denna taxa konstraeras eUer om man lägger den på en mycketlåg nivå eller på en högre ruva betyder inte någonting. I vissa faU kan densammanfalla med de kostnader som borgenären verkUgen har fått ta på sig, men ide flesta fall är så inte förhåUandet, Det är viktigt att en medborgare som lämnar en domstol,efter att ha fått ett tvistemål avgjort, kan göra det med intrycket att han harfått rättvisa.