prot · FU0966 · 1971-12-31 00:00:00 — Bland de sockersjuka förekommerockså en ogynnsam växelverkan mellan vissa tandsjukdomar ochdiabetessjukdomen. Diabetikerna bör därför enligt min mening direkt kunnahänföras tiU de grupper som i första hand bör få tUlgång till fri tandvård ochbättre möjligheter att förebygga tandsjukdomar. Denna uppfattrung, menar jag,bör delges utredning om tandvårdsförsäkring för beaktande. Jag vUl, herr talman, yrka bifall tUl reservationen, somär fogad vid socialförsäkringsutskottets betänkande nr 16. FruHÅVIK(s): Fröken talade här om centernsintresse för den allmänna tandvårdsförsäkringen. Det skulle väl dra för långtut att ta upp en debatt om detta. Kanske vi skall begränsa oss tUl vad hennesmotion egentligen gäller: en begäran om fri tandvård för diabetiker. Jag vUlpeka på att den motion som vi har att behandla är en direkt avskrift av deyttranden som och avgav med anledningav utredningsbetänkandet om folktandvårdens utbyggnad och reglering 1970. Engagemanget och intresset är stort när det gäller attlösa tandvårdsproblemen för de handikappade. Innan jag går in på själva utskottsbetänkandetvUl jag nämna vad som är på gång i denna fråga. hartUlsatt en särskild arbetsgrupp med specialtandläkare för att kartläggatandvårdsbehovet och visa på framkomliga vägar. De frågor som man tar upp ärutbildningen vid tandläkarhögskolorna, tekniken för att klara av en sådan härtandvård och vUka läkare som kan vara beredda att ta emot handikappadepatienter. Vid en kommande sjukhusmässa i skaU endemonstrationsklinik för tandvård av handikappade om möjligt inrättas. Ettsärskilt problem utgör tandvården vid våra olika institutioner.Folktandvårdsutredningen tar just nu upp problematiken beträffandeanstaltsvården och specialisttandvården i öppen vård. har också tUlsatt en handikappgrupp för att utarbetariktlinjer, och kontakter har etablerats meUan tandläkare och handikappade församtal. kommer att ha entandvårdskonferens i med deltagande av specialtandläkare ochsocialvårdens företrädare. kommer de svenska och övriga skandinaviskaepilektikerförbunden att tUlsammans med Nordisk odontologisk studenterråd isamarbete med att ha ett symposium om de handikappadestandvårdsproblem. De främsta experterna i deltar för , ochDanmark, och ett kompendium väntas bli utarbetat, särskUt avsett förtandläkarstuderande vid de nordiska tandläkarhögskolorna. Detta var bara en inledning för att belysaintresset just för dessa frågor. Vi vet att i aprU 1970 tiUsatte chefen försocialdepartementet utredning om tandvårdsförsäkring, och idirektiven sägs bl. a. följande: "En tandvårdsförsäkring kan görasallmängiltig, men det kan också finnas skäl för vissa avgränsningar och förprioritering av vissa tandvårdsbehov. Det blir en av utredningsmannensuppgifter att klarlägga tandvårdsförsäkringens omfattning och i detta avseendelägga fram alternativa förslag." Utskottet har i sitt betänkande sagt att avutredningsdirektiven följer dessutom att utredningsmannen har att undersöka ivad mån det bland olika grupper av våra medborgare som med hänsyn tUl åldereller av andra skäl blir föremål för ett intresse finns människor som har etttandvårdsbehov som särskilt bör tiUgodoses. Utskottet utgår ifrån att just degrupper som man talar om i motionen 347, och även i en motion frånfolkpartihåll, kommer att bli uppmärksammade och tUlgodosedda. Jag ber att få yrka bifall tUlsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande nr 16. Tandvårdsförsäkring för diabetiker, m. m. FrökenPEHRSSON (c): Jag finner det mycket glädjande med dettastora intresse för handikapptandvård över huvud taget, varvid även diabetikernakommer in i bilden. I statsverkspropositionen, som jag direkt citerar, skriverman: "En pågående expertutredning har tUl uppgift att klarlägga hur entandvårdsförsäkring närmare bör utformas. Enligt direktiven för utredningensarbete bör syftet med en tandvårdsförsäkring vara att göra en god 6 protokoll 1971. den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. tandvårdtUlgänglig tUl en för aUa medborgare överkomlig kostnad. I direktiven har ocksåanförts att en tandvårdsförsäkring kan göras allmängUtig, men att det också kanfinnas skäl för vissa avgränsningar och för prioritering av vissatandvårdsbehov." Det är med tanke på detta som motionen och reservationenhar tiUkommit. Jag vUl framhålla som min uppfattning att diabetikerna behöverprioriteras. Jag vet att utredningen tUlsattes . Men utredningarbrukar ta på sig, och för att inte de olika grupper som behöverprioriteras skall vara tvungna att vänta alltför länge och utstå alltför storasvårigheter har jag reserverat mig i denna fråga. Jag beratt få yrka bifaU tUl reservationen. Jag tror att vi skall vara mycket försiktiganär vi bryter ut vissa grapper och vUl skapa specialregler för dessa i enförsäkring. Vi har varit försiktiga med att göra detta när det har gällt sjukförsäkringen,och vi bör vara försiktiga med att göra det också i en kommandetandvårdsförsäkring. Jag respekterar fröken patos i denna fråga. Menfröken är ändå ganska ensam och har inte lyckats få sina partikamrateri utskottet med på reservationen. Jag är dock övertygad om, fröken ,att när utredningen är klar så kommer inte fröken gmpp, som liggerhenne så varmt om hjärtat, att vara bortglömd. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av fröken , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 5 Viss översyn av skattesystemet, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 18 i anledning av motioner om viss översyn av skattesystemet, m.m motionen 1971:88 av m. fl., vari hemställtsatt beslutade att avdraget på slutskatten (I 800 kronor-reduktionen)skulle avtrappas med början vid den inkomstgräns när grundavdraget var borta() och med en tiondel av den del av inkomsten som översteg 52 500kronor, motionen 1971:302 av m. fl., vari yrkats bi.a. 1. attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. a. om en total översyn av skattesystemet sett bl. a. motbakgrund av gällande system för bostadstUlägg och barndaghemsavgifter i enlighet med vad som angavs i motionen, b. omutredning angående skydd mot automatiska skattehöjningar. c. att Kungl. Maj:t efter företagen utredning medbeaktande av de i motionen anförda synpunkterna skuUe förelägga förslag inne bärande dels att förvärvsarbetande föräldrar med minderåriga barn skullekunna erhålla avdrag för styrkta nödiga kostnader för barntUlsyn, dels att personer som hade vårdnaden om sjuk eller åldrignära anhörig skulle äga avdragsrätt för nödiga tUlsynskostnader, d. att Kungl. Maj:t skulle tUl innevarande års höstriksdagframlägga förslag innebärande att makar som båda varit verksamma i förvärvskäUan i ej blott ringa omfattning t. ex. inom jordbruk, handel, hantverk samt fria yrkesutövare skuUe liksom övriga skattskyldiga erhåUa rätt tiU individuell beskattning avdrag för makelön i enlighet med i motionen angivna synpunkter, 2. att beslutade att den kraftigamarginalskatteeffekten för inkomsttagarna i det lägre mellaninkomstskiktetbegränsades i enlighet med vad i motionen anförts. den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m m. motionen 1971:307 av herrar Hedlundoch , vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning beträffande rätt tUl individueU beskattning enligt imotionen angivna grunder i de fall då två äkta makar båda var verksamma ijordbruk, småindustri, hantverk, handel eller annan rörelse, motionen 1971:308 av herrar Hedlundoch , vari hemställts bl. a. att i skrivelse tUl Kungl. Maj:tskulle anhålla om utredning och förslag tUl i syfte att införa etthemmamakebidrag i stäUet för nuvarande avdrag på slutskatten för hemmavarandemake, motionen 1971:309 av herrar Hedlundoch , vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde enförutsättningslös utredning om "indexreglering" av skatteskalor ochavdrag i syfte att i enlighet med vad som anförts i motionen hindra attpenningvärdeförändringar medförde ändrat skattetryck, motionen 1971:462 av . fl., vari yrkats att hos Kungl. Maj:t hemställde om snabbutredning och förslag, syftande tUl att innehavare av enskUd firma skulle harätt att göra avdrag för lönekostnader även i de fall lönen utbetalats tUl iföretaget medarbetande make eller maka, motionen 1971:578 av m.fl., vari hemställtsatt beslutade att företagare som drev sin verksamhet som fysiskperson medgavs rätt tUl avdrag för medhjälpande makes lön tiU den delersättningen kunde anses rimlig i förhållande tUl arbetsinsatsen. motionen 1971:579 av herrar i ochJosefson i Arrie, vari hemställts att beslutade att 46 § 3 mom.kommunalskattelagen (1928:370) skulle ha av motionärerna angiven lydelse. den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. motionen 1971:588 av herrar Carlshamre och ,vari hem stäUts a. att beslutade att 46 § 2 mom. kommunalskattelagen skulle ha viss av motionärerna angiven lydelse, b. att hos Kungl. Maj:t hemstäUde om särskUdutredning och förslag syftande tUl objektiv behandling av skUsmässoparter, motionen 1971:597 av . fl., vari hemstäUts att beslutade, att 52 § 1 mom.kommunalskattelagen (1928:370) skulle ha av motionärerna angiven lydelse. Utskottet hemstäUde att skulle avslå 2. motionen1971:302, i vad den behandlades i detta betänkande, 4. motionen1971:308, i vad den behandlades i detta betänkande, 9. motionen1971:588 10. motionen 1971:597. beträffande allmän översyn av skattesystemet av herrar i ochNUsson i Trobro (båda m), vUka ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:302 i vad avsägen total översyn av skattesystemet i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställde omen sådan översyn bl. a. mot bakgrund av gäUande system för bostadstillägg ochbarndaghemsavgifter i enUghet med vad som angavs i motionen, beträffande avtrappningen av grundavdraget m. m. 2. av herrar i ochNilsson i Trobro (båda m), vilka ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1971:302 i vad avsågavtrappningen av grundavdraget m. m. skulle anta i reservationen angivet förslagtill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) samt förslag tillförordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. av herrar i (m). Josefson i Arrie (c),i (fp), NUsson i Trobro (m), (), iStockholm (c) och (), vilka ansett att utskottet under 2 och 5 att med bifall till motionerna 1971:302 i vadavsåg utredning angående skydd mot automatiska skattehöjningar och 1971:309 iskrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle anhåUa om utredning angående"värdesäkring" av skatteskalan och olika avdrag i skattesystemet eUerandra åtgärder i syfte att garantera att en fortgående inflation inte somhittills väsentUgt skärpte skattetrycket. denf 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. beträffandeförvärvsavdraget m. m. 4. av herrar Josefson i Arrie (c),i (fp), (), i (c) och (), vilka ansett att utskottet under 8 bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:579 antog ireservationen angivet förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), 5. av herrar i ochNilsson i Trobro (båda m), vilka ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med blfaU tiU motionen 1971:302 i vad avsågförvärvsavdrag m. m. i skrivelse tlU Kungl. Maj :t skulle anhåUa, att Kungl.Maj:t efter företagen utredning med beaktande av de i motionen anfördasynpunkterna skulle förelägga förslag Innebärande dels attförvärvsarbetande föräldrar med minderåriga barn skuUe kunna erhålla avdrag förstyrkta nödiga kostnader för barntUlsyn, dels att personer som hade vårdnadenom sjuk eller åldrig nära anhörig skuUe äga avdragsrätt för nödigatillsynskostnader, beträffande lön till make m. m. 6. av herrar i (m).Josefson i Arrie (c), i (fp), NUsson i Trobro (m), (), i (c) och (), vilka ansett att utskottet under 2,3,6 och 7 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1971:307 samt medanledning av motionerna 1971:302, 1971:462 och 1971:578 i skrivelse tiU Kungl.Maj:t skuUe anhåUa om utredning beträffande rätt tiU individuell beskattning ienlighet med vad reservanterna anfört i de faU då två äkta makar båda varverksamma i jordbruk, småindustri, hantverk, handel eller annan rörelse, 7. av herrar i (m).Josefson i Arrie (c), i (fp), NUsson i Trobro (m), (), i (c) och (), viUca ansett att utskottet under 10 bort hemstäUa, att med bifall tiU motionen 1971:597 antog ireservationen angivet förslag tiU lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), den 21 aprO 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. beträffande avtrappning av skattereduktion 8. av (), som ansettatt utskottet under 1 bort hemställa, att med anledning av motionen 1971:88 iskrivelse till Kungl. Maj:t skulle anålla om förslag till höstrUcsdagen om särskildaavtrappningsregler i fråga om skattereduktion enligt 2 § 4 mom.uppbördsförordningen (1953:272) för skattskyldig med förhållandevis höginkomst. 9. av herrar Josefson i Arrie (c),i (fp), (), i (c) och (), vilka ansett att utskottet imder 4 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1971:308 i vad den behandlats i detta betänkande i skrivelse tUlKungl. Maj:t skulle anhålla om utredning om införandet av ett hemmamakebidrag istäUet för nuvarande avdrag på slutskatten för hemmavarande make. HerrMAGNUSSON i (m): När fjolårets riksdag på förslag avregeringen genomförde den nuvarande skattelagstiftningen, opponerade sigmoderata sam Ungspartiet emot detta förslag. Vi ansåg för det första att fråganicke hade varit föremål för den aUsidiga utredning som är praxis i vårt landoch som man hade särskilt stort behov av i just denna fråga. För det andraansåg vi att verkningarna av förslaget icke skuUe bli de som regeringenförespeglade. Man hävdade att två tredjedelar av svenska folket skuUe fålägre skatt. Alla ensamstående inkomsttagare med inkomster upp tUl 70 000kronor och gifta med inkomster något skulle få lägre skatt.Starka skäl gjorde att vi ansåg att detta var en felaktig uppgift, ocherfarenheterna visar redan nu att vi hade rätt i vår bedömning. Den övervägandedelen har i stället fått en skatteökning. Förslaget medförde också, som vi förutsåg, att vi fick ettbetydligt ökat skattetryck. Åtgärden kan därför sägas ha varit en kringgåenderörelse för att med miljardbelopp öka det totala skattetrycket på människorna ivårt land. Reaktionerna har inte heUer låtit vänta på sig.Människorna har kommit underfund med att de har fått aUtmera ont om pengar, ochinkomsterna vUl nu inte räcka tUl för de nödvändigaste levnadsomkostnaderna.Detta är ett rätt allmänt konstaterande. Jakten och striden är i full gång, ochi dag gäller det i allmänhet inte att få det bättre, utan det gäller att intefå det alltför mycket sämre i vårt för så mycket eget beröm kända samhäUe. Vi påvisade också att marginalbeskattningen av eventuelltstigande inkomster skuUe komma att bli orirrUigt hög på helt vanliga inkomsteroch att beskattningen skulle komma att verka starkt hämmande på bådearbetsvilja och sparmöjligheter för hushållen. Detta skulle även kunna få tUl följdatt tUlväxttakten skulle påverkas i negativ riktning. Vidare skulle den högamarginalbeskattningen komma att verka starkt inflationsdrivande genom storakrav på kompensation vid lönesättningen och därmed ytterligare höja vårt föruthöga kostnadsläge i förhållande tUl våra konkurrenter, både ute påvärldsmarknaden och på vår egen hemmamarknad. Detta kommer att få tUlföljd ännu större påfrestningar på vår handelsbalans och på vårvalutaställning. Med dessa mycket starka skäl krävde vi en förnyad utredninginnan beslut fattades. I denna utredning borde även arbetsmarknadens parter fådeltaga, vUket tidigare alltid har varit brukligt vid skattereformer. Närregeringen emellertid stäUt sig vid sidan av opposition och arbetsmarknadsparteroch vUl vara sig själv nog är det inte att förundra sig över att det har gåttsom det har gjort. Tyvärr blev vårt parti ensamt om detta nödvändiga krav på enny utredning, och beslutet fattades i utan hänsyn tUl de allvarligaverkningar av förslaget som vi har påtalat. Då nu verkningarna på den korta tid som hitintiUsförflutit sedan reformens förverkligande blivit ännu allvarligare än t. o. m.vi förmodade, är det så mycket mera befogat att kräva en ny översyn, som viockså gjort i vår skattemotion , vUken nu har fullföljts i vårreservation nr I tUl dagens utskottsbetänkande. Det är bara förvånansvärt attdetta krav på översyn icke vunnit anslutning från något annat parti än moderatasamlingspartiet. Inte minst borde dagens allvarliga läge på arbetsmarknadenmana tUl försiktighet. Ett beslut av om en skatteutredningav den typ som vi har begärt i vår reservation nr 1 skulle med all säkerhetverka starkt lugnande på den så heta arbetsmarknaden. Skatternas inflationsdrivande effekt kommer att i längdenbli ödesdiger för hela vårt land. Vi får ju bevittna hur människorsom kan anses ligga högt på skatteskalan inte har möjlighet att klara sinalevnadsomkostnader utan samhäUets bistånd på den grund att skatterna tar en alltförstor del av inkomsten. Det går inte att längre försöka blunda för denverklighet som innebär att för alla inkomsttagare är den efter skatt behållnainkomsten avgörande, och det är förvånansvärt att det är någon somförsöker att förneka detta faktum Den hårda beskattningen har medfört att vi här i vårt landkan sägas ha fått en skattesocialism. Samhället har helt enkelt socialiserat enför stor del av människornas arbetsinkomster. Vad har följden blivit av detta?Jo, finns det tydligen mgen annan möjlighet att höja sin standard än attförsöka tUlvinna sig någon form av förmån från samhäUet. Vägen tUl detta kan isina yttersta konsekvenser vara att man helt enkelt låter bli att arbeta elleratt man minskar sina ansträngningar. En ökad fritid blir aUtid en skattefriförmån. Ja, nog finns det många och starka skäl ,för att begära enny skatteöversyn. säger utskottsmajoriteten att man vUl avvakta verkningarnaav den nuvarande skattelagstiftningen. Jag vågar hävda att vårt land inte harråd med en sådan väntan. Inom moderata samlingspartiet anser vi läget vara såaUvarligt att bör besluta om vissa ändringar för attlindra de värsta verkningarna av det hårda skattetrycket. Vi föreslår därföratt man Viss översyn av skattesystemet, m. m. den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. för deinkomstlägen som drabbas hårdast av de höga marginalskatterna, nämligeninkomsterna strax , åstadkommer en lindring som innebär enskattesänkning på ca . Den teknik som då skulle komma tUlanvändning är att avtrappningen av gmndavdraget, som inträder vid 30 000kronors årsinkomst, börjar först vid en inkomst på . Vi har i vår motion med exempel visat hur enfamiljeinkomsttagare med 25 inkomst drabbas av den hårdamarginalbeskattningen. Detta åskådliggör på ett slående sätt hur det går närman bortser från skatteförmågeprincipen, vilket skedde vid fjolårets skattebeslut.Det är inte nog med att vederbörande drabbas av en marginalskatt på ca 50procent, om han ligger , och över dettabelopp. Marginaleffekten blir ännu starkare genom att barndaghemsavgifternastiger. Dessutom kan vederbörande råka ut för ett inkomstbortfall genom enminskning av bostadstUlägget. Detta gör att hela löneförhöjningen i vissa fallkan gå åt för att kompensera marginalskatten, höjda avgifter, minskade förmåneroch stigande priser. För framtiden kräver vi att förslag presenteras, sominnebär att avdrag får göras för styrkta kostnader för barntillsyn, omföräldrarna förvärvsarbetar, eller för vård av annan anhörig. Detta kan inteanses vara annat än rättvist, eftersom vederbörande därigenom bespararsamhället stora investeringskostnader i form av barndaghems- ellervårdhemsbyggen. HärtiU kommer sedan de stora driftkostnaderna, som i allmänhetligger per barn som vistas på daghem. Vid dennajämförelse blir vinsten för samhället stor, när föräldrarna själva drar försorgom och vårdar sina barn. Det yrkande som framställes i reservationen 4 täcksgenom vår reservation nr 5, men vi kommer givetvis att stödja reservationen 4om vår reservation faller i en tidigare votering. Genom fjolårets riksdagsbeslut övergick vi från tvåskatteskalor, en för gifta och en för ensamstående, tUl endast en. Dettabetyder att var och en skall beskattas för sin inkomst. När det gäUerjordbrukare och andra företagare, där mannen och hustrun arbetar inomjordbruket eller företaget och aUtså gemensamt åstadkommer inkomsten, blir denena, i allmänhet mannen, ensam beskattad för hela inkomsten. På gmnd av vårastigande skatteskalor blir dessa två människor beskattade betydligt hårdare änom var och en hade fått skatta för sin inkomst. Om bara den ene beskattas fören inkomst på t. ex. , så får han mera i skattän om de hade beskattats med vardera. Här uppstår aUtså en stororättvisa. Samtliga tre oppositionspartier har varit ense om att i enreservation kräva rättvisa i det stycket. Detta framgår av vår reservation nr6. Den socialdemokratiska delen av utskottet har nöjt sig med att konstateraatt förhåUandena är långt ifrån tUlfredsstäUande, men därmed har det fått vara.Problemet skulle mycket enkelt kunna lösas genom att man inför rätt förvederbörande jordbm-kare eller företagare att utgiva lön i vanlig ordning tUlden andra maken. I reservationen 6 hemställes om bifall endast tiU motionen307. Det har tydligen uppstått något tekniskt fel. Man önskar naturligtvishemställa om bifall tUl samtliga de uppräknade motionerna i berörda avseende. Med nuvarande skattesystem är inflationen statskassansbäste bundsförvant genom att skatterna på gmnd av vårt progressivaskattesystem automatiskt stiger när inkomstläget ökar, vilket det ju gör i ettinflationssamhälle. Finansministern sade också i en debatt här i förnågon tid sedan att det är nödvändigt att ha detta system; i annat faU skullefinansministern bli tvungen att komma ännu oftare till och begäraskattehöjningar. Vi anser emellertid att skatterna skall beslutas av riksdagenoch icke genom ett system som höjer skatterna utan beslut på grund av att det ivårt land förs en inflationspolitik. Med ett progressivt skattesystem på dendirekta skattens område höjer man vid inflation den totala skatteprocenten utanatt därom fattar beslut. Vi kräver därför ett förslag som innebär attskatteskalor och gmndavdrag erhåUer någon form av indexreglering. är de tre oppositionspartierna i skatteutskottet ense om attbegära. Jag ber att få yrka bifaU tUl reservationerna1, 2, 3, 5, 6 och 7. den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. 1 detta anförande instämde herrar NUsson i Trobro,, , Hovhammar och Schött (samtliga m). HerrJOSEFSON i Arrie (c): I detta betänkande behandlar skatteutskottetett flertal motioner som tar upp frågor vUka diskuterades också i anslutningtUl förra årets stora skattebeslut. Även om det fördes en bådehäftig och livlig diskussion om förarbetet tUl skattepropositionen, var vi ändåi stort sett ense om målsättningen för skatteomläggningen, nämligen att denskulle innebära en total skattelättnad för de lägre inkomsttagarna. Trots dettafanns det ett antal punkter där meningarna var delade. Innan jag går in pådessa frågor vUl jag något ytterligare anknyta till den principiellamålsättningen för förra årets skattebeslut. Som jag sade var målsättningen att lätta påskattetrycket för de lägre inkomsttagarna. För att detta skulle kunna ske ochfå bestående verkan erfordrades det att man kunde hålla tUlbakaprisstegringarna och bibehålla ett fast penningvärde. har inte denförutsättningen uppfyllts. Risk föreligger därför att hela syftet medskatteomläggningen kommer att förvanskas. En stark prisstegring pånödvändighetsvarorna skärper genom den indirekta beskattningen skatteuttagetför de lägre inkomsttagarna som en lönestegring dels ökarprisstegringarna, dels genom det direkta skattesystemets konstruktion skärperuttagnings-procenten. En pris- och lönestegring medför med andra ordautomatiskt en skatteskärpning, och det kan ej vara tiUfredsstäUande. Vi har därförfrån och i motion begärt att en utredning skall göras föratt skatteskalor och grundavdrag i någon form skall värdesäkras, så att manförhindrar att inflationen medför en inte avsedd skärpning av skattetrycket.