prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — VI framhåUer också 1 betänkandet attmotionerna i vad de avser lokahsering ger en mycket sphttrad bUd och att detinte är möjhgt att göra en enhetUg bedömning av den effekt som ett blfaU tUlmotionsyrkandena skuUe få med hänsyn tUl det stora antal kombinationer av ohkaslag som är tänkbara. Det är förståehgt att företrädare för de orter ochregioner som inte har kommit I fråga I detta sammanhang har försökt att få enbit av den stora utflyttningskakan. Det är kanske också naturhgt att man harförsökt skära bitarna från den som har fått den största tUldelnlngen vidlokaUseringen, nämUgen Nonköping. Det är bara att konstatera att ommotionärerna hade fått sin vUja igenom skuUe de åsyftade regionalpoUtiskaeffekterna för nästan helt ha utebhvit. Det är glädjande att utskottet så enhäUigt som dock harskett har kunnat tUlstyrka förslagen i propositionen om val avlokaUseringsorter och att det finns så få reservationer trots de mångaskrivelser och uppvaktningar som har förekommit från berörda verk, fränpersonalen och från fackUgt håU, Det kan naturhgtvis I en del faU diskuteras omlokaUseringen av enskilda verk och myndigheter är den absolut riktiga eller bästa tänkbara lösningen. Det kan också bU oUka sorters bedömningar; bådeobjektiva och en hel del subjektiva bedömningar kan läggas på den här frågan. Ivissa faU har det varit svårt att ta ställning, kanske mte minst när det gäUerlokalisering tiU och . Det är nämligen en gång så, atttyngdpunkten för ohka verksamheter är förlagd tiU södra och meUersta ,att befolkiungskoncentratlonen finns där och att expansionen är störst Istorstadsområdena och deras omedelbara närhet. Också byggforskningen, SGU, domänverketoch skogshögskolan för att nämna några exempel som också tagits upp i vissamotioner och reservationer har en stor del av verksamheten förlagd tlU de härområdena. Elevunderlaget är större I söder när det gäUer utbildningen, ochnärheten tiU vissa forskningscentra är av stor betydelse i det härsammanhanget. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Det oaktat har vi från socialdemokratiskt håU stäUt ossbakom de föreslagna lokaUseringarna, framför aUt tlU . Utskottet harockså enhälhgt kraftigt understrukit att Insatser för de fyra nordhgaste länenbör beaktas i det fortsatta utredningsarbetet. Även om vi menar att denogynnsamma utveckUngen I dessa län knappast kan bemästras enbart genomlokahsering dit av delar av statsförvaltningen, anser vi att det skuUe kunnavara ett verksamt bidrag tUl förbättring av länens näringsstruktur. De härsynpunktema har närmare utvecklats i en socialdemokratisk motion, ochutskottet föreslår att motionen och vad utskottet anfört I denna del överlämnastiU delegationen för lokahsering av stathg verksamhet för beaktande i dessfortsatta arbete. Från socialdemokratiskt håU har vi reserverat oss när detgäher majoritetsförslaget om en utflyttning av mynt- och medahtUlverkningen tUlSöderhamn i stäUet för tUl EskUstuna. är ju också , och utantvivel har detta område arbetsmarknadsproblem; det har vi Inte bortsett Ifrån.VI har dock bedömt den här frågan ur principiell synpunkt, och det är närmasten fråga om ortskriterierna det gäller. VI har i betänkandet understrakit endast har enannan uppfattning på denna punkt att vi hksom departementschefen anser att deregionalpohtiska Insatser som är aktueUa bör koncentreras tUl ett begränsatantal regionala tiUväxtcentra och I första hand tUl sådana som kan tänkas fåbetydelse som storstadsalternatlv. VUl man uppnå i ohka avseenden attraktivaalternativ tUl de tre storstäderna i syfte att avlasta dem, så är detnödvändigt att koncentrera de resurser som står tUl buds. VI pekar också på att stathga verksamheter bör flyttasgruppvis där detta är möjhgt och att det är önskvärt att myndigheter medhkartad verksamhet förläggs tUl samma ort, vUket begränsar möjligheterna attsprida ut lokaUseringen tUl många orter, hksom att spridning tUl aUtför mångaorter Innebär att framtida organisatoriska förändringar försvåras. Viunderstryker vidare i betänkandet att kravet på en differentierad arbetsmarknadär väsentUgt med tanke på behovet av lämphga arbeten åt medföhandefamiljemedlemmar och ansluter oss i princip tUl propositionens rikthnjer för val av orter. Endast har som sagt en annan skrlviung på dennapunkt, och den återfinns i reservation nr 1. Det är därför ganska underhgt attföreträdarna för övriga oppositionspartier Inklusive vpk har gått Ifrånprinciperna när det gäUer . Regionalpohtiska skäl går ju också attanföra I fråga om EskUstuna, och denna kommun uppfyller väl kraven somstorstadsalternatlv. I denna omgång skuUe inte heUer EskUstuna få något annatän en del av mynt- och justeringsverket. Däremot kommer vUket nämntsförut av hen att enhgt förehggande förslag få fyra verk med 920tjänster och det får väl ses som en betydande förstärkning för det län i vilketockså ingår. Reservationerna i övrigt är uttryck för många spriddafunderingar och spekulationer. Jag viU göra några kommentarer. Låt mig då förstställa frågan tUl närmast tUl , eftersom honhar varit inne på reservationen 1: Vad menar man egenthgen när man talar omsatsning på ett stöne antal orter? VUka orter är man ute efter? VI har ju redanI utlåtandet talat om att andra orter kan komma i fråga i nästautflyttningsomgång. Vad menar man med att "lokaUseringsorter för statUgverksamhet måste ha en viss storlek"? Hur stora skaU dessa orter vara?Samtidigt står det i reservationen 1: "Det finns emellertid mte anledningatt som krav härvid förutsätta den högre tätortsgrad, som propositionen Ihuvudsak förordat." Hur stora skaU orterna vara, ? SkaU vi hastathga verk på 20 orter i landet, på 50 orter eUer kanske 100? när manhör , och andracenterpartister tala I gåtor om ortskriterier, kan man få sådanaförestäUningar. Det sägs att man "Inte helt kunnat biträda de principieUaöverväganden som Ugger bakom urvalet av orter". Vad avser centernegentUgen med detta? Det skuUe onekhgen vara Intressant med en precisering. När allt kommer omkring har ju även godtagitutlokahsering av stathga verk tlU ett visst antal stöne regioncentra. i är t. ex. själv belåten med lokaUseringen tUl , ochhelst skuUe ha sett att det kommit ännu fler verksamheter tUl Umeå.Varför då inte ett enda knäpp I detta sammanhang om , eUernågon annan ort? Är dessa orter för små även för ? i viU ju också lokahsera, t. ex. tUl Kristianstads- ochHässleholmsreglonen. Varför Inte då nämna någon liten ort i den regionen så attvi kan få reda på hur pass stora de här orterna skall vara som avsernär det gäUer utlokahsering av stathg verksamhet? Att man inte nämner några orter kanske beror på attcenterpartistema egentUgen är Uka goda kålsupare som de flesta av oss andra. VIsatsar gärna på ett stort och bärkraftigt regionalt centrum därför att vi anseratt det är ett betryggande sätt att rädda regionen från utflyttning ochtUlbakagång. Vi godtar principen om omflyttning mom regionerna, men -vi anserockså att om vi har åtminstone en ordenthg stödjepunkt I länet så påverkardetta även växtkraften på orter runt om I regionen, föratsatt att Inteavstånden är för stora. Tänk om nu centem viUe erkänna öppet att man stöder dessaprinciper I stäUet för att söka blanda bort korten genom tlU intet förpUktandereservationer det anser jag nämUgen att reservationen 1 är. Den för ju mtetUl något som helst konkret förslag. Varför har man Inte passat på ochföreslagit fler orter I Nonland för lokahsering? Det är ju tUl slut baraSöderhamn som man har stannat för i detta sammanhang. NI -vlU ge sken av attföra en annan poUtlk, men ni vågar Inte ta följdema och löpa hnan ut. Man kanju fråga varför ni inte är konsekventa. Det finns nämhgen mgen reservatlon tUlavsnittet mitt på s. 47, där bl. a. utskottet talar om att "andra välutbyggda regionala tiUväxtcentra kan bh lokahseringsorter för central statligverksamhet". Borde det Inte ha funnits en reservation även på den härpunkten? Eller erkänner centerpartisterna att det endast är väl utbyggdaregioncentra som kan komma I fråga för utflyttning av statUga verk? Litet klartext skuUe inte skada, eftersom ni har skrivitunder på detta. Och jag tror, hen talman, att det mte bara är vi påsocialdemokratiskt OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUseringav viss statlig verksamhet håU som är Intresserade avatt få någon form av svar på de här frågoma, utan de övriga I riksdagenföreträdda partiernas representanter vUl säkert också veta vad det är somcentern egenthgen menar, när man talar dunkelt om ortskriterier. Förfru skuUe jag också vUja påpeka att vi i betänkandet juhar godtagit att flytta ut verken I grupper där detta är möjligt och av ettvärde för verksamheten. När det gäUer kommer ju lantbruksstyrelsenoch att förläggas dit, vilket stämmer väl med de tankegångar somhar legat tUl grund för utlokaUsering I grupper. Jag konstaterar att fruNilsson I också är ensam reservant inte ens centerkoUegerna iutskottet har delat kanske I och för sig förståeUga men docklokalpatriotiska synpunkter. JagvUl i detta sammanhang konstatera att de lokalpatriotiska skälen I övrigtknappast har gjort sig påminda I utskottsarbetet. Hen Rimås t. ex. har ju mtevldhåUlt att TRU och delar av utbUdningsverksamhet skaUförläggas tiU Nonköping, trots att detta föreslogs i propositionen. Hen Rimåshar gått med på utredning, och han har väl närmast avsett att enheternaegenthgen borde förläggas tUl , Möjhgenkan man beskyUa för en viss lokalpatrlotlsm när han viU attsjöfartsverket skaU förläggas tUl , Det kan dock vara andra skäl somär avgörande för han har bl, a, föreslagit att arméns tekniskaskola skah förläggas tiU i stäUet för tUl och domänverket tUlJönköping I stäUet för tlU , Jag förmodar därför det framgick välockså av hen anförande att företagsekonomiska och andra skälväger tyngre än de regionalpohtiska skälen när det gäUer hen OskarsonsInstäUning I dessa frågor. Han talar om minskade lönekostnader,rationahseringsvinster osv, i detta sammanhang, TiUsammansmed representanter vlU hen också banta ner den del avskogshögskolan, som föreslås förlagd tUl , med ca 250 tjänster. Det äralltså bl a. en stor åderlåtning på och som henOskarson med viss hjälp av folkpartister vlU åstadkomma i den härutlokahseringsomgången. Och det uppvägs knappast av att de borgerhgarepresentanterna vUl utreda förläggningen av SGU på nytt och av att manföreslår att skaU få ca 50 tjänster. DeborgerUga reservationerna ger sammantagna ett negativt resultat för ett flertalreglonalcentra. Som vanhgt har man dock mte kunnat enas på borgerhgt håU mer änI ett par faU, och därför bhr mte utfallet särskUt stort. Ehest skuUe det somsagt hite ha bhvit så mycket kvar för exempelvis och . HerrFagerlund har mycket ingående behandlat personalfrågorna och redovisat deåtgärder som föreslås för att så smidigt som möjhgt och vUket understryks avutskottet på ett så generöst sätt som möjhgt söka lösa dessa. Jag skaU Intenärmare gå in på detaherna, men jag vUl gäma påpeka angelägenheten av attpersonalfrågorna kan handläggas på ett så bra sätt som möjhgt, bl. a. därföratt detta i sin tur betyder att utlokahseringarna lyckas genom att man kan fåkvahficerad personal att flytta ut,och det är naturligtvis av mycket stort Intresse för lokahseringsorterna. Detär mte så enkelt som hen NUsson i vid flera tUlfäUen har försökt göragäUande, att man Inte skaU flytta människor utan flytta arbetsplatser. Vibehöver faktiskt de personer som arbetar i de här verken, det är vi medvetnaom. Det är naturhgtvis ingen önskedröm för över 6 000statstjänstemän att stå i den situationen att man har att väha meUanutflyttning, omplacering eUer att gå över tlU ett helt nytt jobb. Jag viU hitepå något sätt underskatta problemen eUer förenkla dem. Jag har själv vid ettpar tUlfäUen upplevt s. k, tvångsförflyttning och vet därför vad jag talar om.Men å andra sidan kan man inte komma ifrån att den grapp som det här gäUeromfattas av aUdeles specieUa förmåner, oavsett om vederbörande väljer attflytta eUer mte. De i huvudstaden boende erbjuds trots aUt en rikt differentieradarbetsmarknad med ett stort utbud av arbetstUlfäUen, Om man bortser från ettbegränsat antal speciaUserade tjänster har de flesta möjUgheter att finna nyasysselsättningar i , om de inte viU flytta ut och Inte heUer harbärande skäl att åberopa för att stanna kvar inom stathg verksamhet. Hur många ute I landet i övrigt har sådana förmåner? Hurmånga kan där väha att stanna kvar på bostadsorten, när de får bud omförflyttning från tjänster t. ex. vid SJ och postverket vid indragning avpost-, järnvägs-och lokstationer m. m.? Hen försökte glida över problematiken, när hanmenade att det brukar gå att få frivilhg arbetskraft vid förflyttningar, mennär det gäller indragningar och förändringar på detta område är det egenthgenfråga om något helt annat. Hur många kan t. ex. välja, när den enda Industrinpå en ort slår igen och det inte kommer någon ny? Alla som under de senasteåren har frlstäUts inom oUka branscher och det är ju ganska många somdrabbats; nortlänningar och andra har sålunda fått flytta utan attnågon slagit särskUt hårt på trumman för det har inte heUer haft de fördelarsom de nu aktueUa tjänstemännen förmodhgen kommer att få i ganska rikt mått. Dekommer nämhgen att bU mottagna med öppna armar av kommunalmännen, de fårkommunal Information i mängd, de bjuds på Introduktionsmöten, får lägenhets-och viUaanvisnlngar, får göra rundresor I kommunerna, möter Intresse ochmedverkan från arbetsförmedhngen och kommunen när det gäUer att fmna arbete förmaken osv. Det är kanske också htet överdrivna farhågor man hyser förlokaliseringsorterna och deras attraktmtet. Trots aUt är de kommuner som kommerI fråga I detta sammanhang ganska gott ställda när det gäUer bostäder, service,utbUdning, kultureUa anordningar, fritidsanläggningar m. m. Det låterbestickande när man I en folder från Aktionsgruppen mot utflyttning av statUgaverk talar om att man får lämna ordnade förhållanden, viUaträdgård ochsommarstuga I skärgården osv. Vi kan lätt få den uppfattningen att livet iStockholmsregionen är toppen, när vi tar del av aUa uppvaktningar ochskrivelser I denna fråga. Tydligen finns det higa sovstäder med dåhg service.VI har Inte hört något om bostadsbrist, långa restider och bUköer, ingenting omhöga hyror eller ett högt kostnadsläge. Det är ju bra om Inte de berördastatstjänstemännen har OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet drabbatsav aUa dessa problem, som vi i landsorten så ofta får höra talas om när detgäUer storstaden. Man måste dock konstatera att utflyttningsorterna kanställa upp med betydUgt bUhgare bostäder, vlUor och sommarstugor. Restiden tUljobbet överstiger säUan halvtimmen, och oftast kan man promenera. Det finnsfaktiskt en hel del fördelar med att bo i en mte aUtför stor ort, men som dockhar tUlräckUg service för att konkurrera med storstaden. Och kommurukatlonerna ärtrots aUt så pass goda att finns mom rimhgt avstånd frånlokahseringsorterna. Som en av företrädarna för mottagarkommunerna viU jagockså förutskicka att vi i kommunerna skaU göra vad på oss ankommer för attmedverka tiU en så smidig Inflyttning som möjhgt, vilket ju är en förutsättningför att detta konststycke att flytta ut verk och utbUdningsanstalter skaUlyckas. VI kommer att medverka tUl att det lyckas! Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottetshemställan I samthga punkter utom punkten 21, där jag yrkar bhaU tUlreservationen 9 av hen m. fl. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandhngar. i Mahnö (vpk) kort genmäle: Jag vUl kort säga några ord tUl , Det är ju så att de här ortskriterierna skaU tUlämpas påserviceinstitutioner och administrativa enheter, men de kan rimhgt-vls hitegäUa rena tUlverkningsenheter då skuUe ju inga Industrier kunna läggas Inågra andra orter än storstäder och storstadsalternatlv. Det är helt klart vaddet gäller. Det är som har missuppfattat hela saken. Det var mycket Intressant att höravad fra Hömlund sade gentemot dem som I fortsättningen önskar en starkareaccent I utlokahseringen tiU , Hon sade att man ändå i första handmåste tänka sig att utlokahseringen skall ske tiU de delar av landet där vi harde stora befolknlngskoncentratlonerna utanför . Jag tror att tänka på vad hon säger, så att hon inte råkar säga vad hon egenthgentänker, nämligen att detta i vissa stycken mycket väl passar hi i det aUmärmakoncentrationstänkande som är ett led i regeringens regionalpohtik. Om man drevden principen skuUe ju utlokaliseringen I första hand stärka debefolkrungskoncentratlonsområden som Ugger i närheten av , , osv. och Inte i första hand de områden som bästbehöver det. Jag undrar vad partis Nonlandsrepresentanter sägerom en sådan tolkning av utflyttiungspohtlken. FraNILSSON I (c) kort genmäle: Jag konstaterar att i bötian avsitt anförande använde ordet "änthgen" änthgen har det efter aUadessa utredningar komrrut ett förslag. Likaså konstaterar jagmed tUlfredsstäUelse att unlversltetsutbUdningen fått en god spridning. och jagvUl I det sammanhanget erinra om partimotion i den frågan. Fra Hömlund frågade vad vi menar med en satsning på ettstörre antal orter, när vi också säger att de måste ha en viss storlek. Som jagsade i mitt anförande har vi ett aUdeles för dåUgt underlag för att vetahur stor en ort skah vara för att kunna ge den omkringliggande bygden aU slagsservice. SklUnaden meUan socialdemokraterna och oss är att man frånsocialdemokratiskt håll viU satsa på ett mycket htet antal orter, s. k,storstadsalternativ, under det att vi vUl sprida denna lokaliseringsverksamhetmer ute I länen. Jag nämnde i mitt tidigare anförande också länscentra ochandra utveckhngsorter. Vi menar att man mte får ge efter för centrahstlskaprinciper, utan man måste låta fömuftet tala, 1 det sammanhanget viU jag starktunderstryka att vi i det här a-vseendet mte är några kålsupare tUlsammans medsocialdemokraterna, står för vår uppfattning även om socialdemokraterna gåremot oss när det gäller vår lokaliserings- och decentrahsermgspohtik, Gördls Hömlund drog som socialdemokraterna aUtld gör uppsådana exempel som och , Det är socialdemokraternas sätt attaUtid misstänkliggöra decentraUserlngspolitik, Varför skuUe för övrigtinte och kunna vara med i det här sammanhanget? Det får denundersökning som jag har efterlyst ge svar på. Jag vUl betona att vi har påpekat att vi önskar enomflyttning mom också, detta för att bereda arbetstUlfäUen ute Ilandet. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HerrOSKARSON (m) kort genmäle: hade vänhgheten att höja mig överregionalpohtisk trångsynthet och lokalpatriotisk enkehlktnlng. Det är vältacknämhgt jag får ta berömmet för vad det är värt. Men I samma andetag gavhon nug naturUgtvis kängan, att jag pungslår , och Falun-Borlängepå vad dessa orter skuUe ha fått. Det är klart att ett sådant slag aUtid vetvar det tar de här orterna har ett stort behov av lokahserlngsobjekt. När jaggjort min bedömning har jag faktiskt försökt, som jag sade i rrutt tidigareanförande, att granska de sakskäl som verkUgen fhms, och då har jag kommit framtUl denna slutsats. Jag beklagar höU jag på att säga att så ärförhållandet. Men, , detta är ju inte det sista vi gör i fråga omlokaUseringspoUtik. Jag hoppas att vi kan återkomma både vad det gäller stathgUtlokaUsering och vad det gäUer annat lokahseringspoUtiskt stöd och att dessaorter då verkUgen Ihågkoms. Det är min förhoppning. Låt mig säga om , som ocksåvarit inne på, att detta verk inte har den stora betydelse urlokahseringspohtisk synpunkt som man kanske vUl göra gäUande. Verket har 1 500anstäUda. Av dessa är endast 290 anstäUda centralt övriga ca 1 250 är redanspridda över hela landet. Sedan vUle göra gäUande att jag gled över depersonalpoUtlska problemen när jag talade om frivUUghet eUer icke frivUUghetvid flyttning; hon hänvisade tUl aUt som sker i samband medindustrlnedläggrungar o. d. Ja, visst är det riktigt, men jag försökte Inte OmlokaUsering av viss statlig verksamhet aUs ghdaöver den saken. Vad jag talade om, , var stathg verksamhet det ärden vi diskuterar . Jag talade också om de erfarenheter jag har från detområdet, nämhgen att man i de alha flesta faU - mte samthga, det skuUe varaomöjligt kan komma fram tUl en friviUig uppgörelse när det gäUerförflyttningar mer tUlfäUlgt och även . Låt mig sedan säga tUl att jag verkUgen hoppasatt dessa lokahseringsorter, som får nya stathga verk, ordnar den förtjusandeslghtseeingturen med middagar o, d. som fra gett dem uppdrag attordna. Det önskar jag den personal som skaU flytta ut. () kort genmäle; Hen kan väl ändå inte förneka fakta,ViU man flytta arméns tekniska skola tUl i stäUet för tUl ,plocka bort merparten av tjänstema vid skogshögskolan ur förslaget, flyttadomänverket tUl I stäUet för tiU osv, då har man väländå trots allt ringa Intresse för de regionalpohtiska frågoma och då är detnog så att andra faktorer tUlmäts avgörande intresse. Sedan vUl jag också säga tUl att 290tjänster inte är så htet. Jag tror att vUken ort som helst skuUe vara tacksamför att få ett verk med så många tjänster. Man kan också beklaga ; det känns väl ganskadystert att vara ensam om så många reservationer som dock är. i har åter varit uppe och talatom valet av orter och om ortskriterier. Man blev hite särskUt mycket klokare avdet. Jag måste fråga mig; Varför har Inte I det här sammanhangetföreslagit förläggning av verk tiU fler orter? NI har ju Inte kommit med någrakonkreta förslag i utskottsbetänkandet det är bara ni är med på,men det är ju fler än ni som gått med på detta. Det fhms även Norrlandsorteratt väha på, och har som sagt haft chansen. Jag frågar: Varförhar ni mte tagit den? , säger fra NUsson, kan kanske komma att bära uppstatUga verk, VI får väl se i fortsättningen om och kommeratt våga påstå det. Den kommunen har ju mte så många tusenInvånare. Jag tror att det kan bh Utet svårt att på den orten rekryteraarbetstagare tUl tjänsterna. säger sig ju bara viha flyttaarbetsplatsen, medan arbetskraften skaU tas från orten. Sedan kan man även fråga om tror att det finnsett nästan obegränsat antal statUga verk i detta land så att det räcker tUlalla orter. TiU i viU jagsäga att jag inte har talat om att vi skaU flytta företag i huvudsak tUl desödra delarna av landet. Jag har påpekat att vi trots vissa problem är bereddaatt lokahsera tUl och att vi också har visat detta. Det har jag sagtgentemot de reservationer som fmns. Det är bara som kanmissuppfatta så. Jag skuUe vUja påminna hen om Ritsem. Där gjorde juhen så att han stäUde mUjöfrågoma före lokaUseringsfrågoma. HenOSKARSON (m) kort genmäle: NaturUgtvis måste säga att jaghar ringa helstskuUe hon kanske vUja säga inget Intresse för de regionalpohtiskasynpunkterna. Låt mig bara konstatera att detta påstående är direkt felaktigt.Jag hyser det aUra största intresse för dem. Det har jag bevisat i andrasammanhang. Jag är övertygad om att jag också får tUlfäUe attbevisa det. Såsom jag sade både I rrutt anförande och i min rephk harjag försökt att göra en awägning och en bedömning med sakskäl som grund. Jagsade redan I mitt tidigare anförande att jag inte kan gå med på att denregionalpohtiska målsättningen får göra våld på sakskälen. Det är aUtså pådenna grund jag har stått när jag gjort dessa bedömningar och kommit fram tUldet resultat som jag här har redovisat. Sedan tror att jag skuUe vara dyster av attvara ensam. Jag vet inte. kan det vara riktigt skönt att vara ensam, höUjag på att säga. Det sägs ju att ensam är stark men kanske inte när det gäUerreservationer. Jag tror dock hite att jag gör Intryck av att vara särskiltdyster. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet i (c) kort genmäle: Jag vUl tUl säga att när detgäUer propositionen 29 har vi i aUa faU framlagt tre från propositonena-wlkande förslag. De gäUer SGU, TRU och . Vi menar att det var mestförnuftigt att mte göra för stora ändringar i förehggande förslag. VI har IStäUet uttalat våra principieUa värderingar inför kommande etapper. Jag viU därockså hänvisa tUl mitt första anförande.