prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — 3 protokoll 1971. Skolans inre arbete m. m. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: Jag är lacksam för att nuklart har sagt ut att utredningen om skolans inre arbete skall ta upp ävenfrågan om Ökad befrielse från skolgång för dem som är skoltrölla, vilket jaghar motionerat om. Däremot tycker jag det är beklaghgt att utskottet inte harfunnit sig böra la ställning till förmån för molionsyrkandet, men jag noterarmed tacksamhet alt frågan ändå skall tas upp i utredningen och alt vi kanskefår tiUfäUe att debattera den när utredningen blir klar. HertMÅRTENSSON (s): Utskottet har här haft att ta ställning tilldet yrkande som föreUgger från reservanterna. Ordval och innehåll ireservanternas kläm skiljer sig knappast från utskottets. Till vill jag säga att del, såvitt jag kanse, är otänkbart att utskottet skulle ta ställning till frågan om befrielsefrån åttonde och nionde årskurserna, när den hgger under utredning hos , Denbedömningen måste väl ändå vara riktig! Hert NORDSTRANDH (m): Jag måste än en gång understryka en sak. Låtvara att de s. k. klämmarna tekniskt sett har ungefär samma utseende. Men delär inte det som är avgörande. Del avgörande är vilka motiveringar som liggerbakom. Här skUjer sig utskottets och reservationens skrivning, och den senarebygger på motionen. Överläggningen var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i belänkandetnr 30 punkten 11 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller utbildningsulskottetshemställan i betänkandetnr 30 punkten 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 2 av m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Skolans inre arbete m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Nr 25 i anledning av Kungl, Maj,ts proposition angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 197 1 /72 i vad avseranslag inom verksamhetsområde Nr 26 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition angåendeöverenskommelser rörande en internationell telesatellitorganisation, Intelsal Nr 66 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition med förslagtill lag om ändring i förordningen (1930:247) om utrotande av nötbromsen, m, m. Nr 67 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslagtUl lag om upphävande av förordningen (1934:320) angående grunder för förvaltningenav viss kronoegendom, m. m. Nr 68 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslagtill lag om förbud mot dumpning av avfall i vatten, m. m. jämte motion. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 10Kontrollen över utländska investeringar i Kontrollen över utländska investeringar i Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 43 i anledning av motioner angående kontrollen över utländskainvesteringar i , 1 detta betänkande behandlades dels motionen 1971 ;1 3 av i Stockholmm,fl, (vpk), vari hemstäUts att skulle besluta att i lagen om rättför utlänning och utländskt förelag att idka näring här i riket upphäva 31 §samt i lagen om rätt för utlänning och utländskt företag all sluta svenskthandelsbolag eller ingå i sådant bolag upphäva stycket , dels motionen 1971:1074 av herrarHugosson (s) och (), vari hemstäUts alt i skrivelse tillKungl. Maj:l skulle begära alt Kungl, Maj,t framlade förslag tilllagstiftning, exempelvis i form av en utvidgning av inskräfikningslag,som gjorde det möjUgt att förhindra utländskt förvärv av svenskt företag sombedömdes vara av vitalt intresse alt behålla i svensk ägo. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:13, 2. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1074. 1. av i (vpk), som ansett all utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1971 :1 3 för sindel skulle anta i reservationen framförda a) förslag tilllag om ändring i lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelagatt idka näring här i riket, b) förslag rilllag om ändring i lagen (1968:557) om rätt för utlänning och utländskt företagatt bilda svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag, 2. avherr i (vpk), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:1074 hosKungl. Maj:l hemställde om förslag till lagstiftning som gjorde det möjUgt attförhindra utländskt förvärv av svenskt företag. (vpk); I motion nr 13 yrkar kommunisterna att 31 §i lagen om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här iriket, vilken innebär möjhghet för regeringen att bevilja undantag från den allmännaskyldigheten atl söka tillstånd hksom från andra bestämmelser, skall upphävas.Utskottsmajoriteten vill ha paragrafen kvar och hänvisar till vad som anförts iproposition 1968, nämligen att undantagsbestämmelsen tillkommit för attunderlätta en svensk anslutning till de avtal som kan komma att ingås inom ramen för det Vilket internationeUt samarbete del i första hand varfråga om nämner däremot inte utskottsmajoriteten. Tillåt mig därför, herrtalman, att än en gång tUl kammarens protokoll få läsa in vaddepartementschefen i sin diktamen till statsrådsprotokollet yttrade i anledningav nämnda proposition: "Dessa undantagsbestämmelser var avsedda attunderlätta en svensk anslutning till EEC och innebar en anpassning av densvenska lagstiftningen till elableringsbestämmelser." Vad det handlar om är alltså en av många poUtiskaeftergifter åt monopolkapitalets EEC, som regeringen och de borgerligapartierna trumfat igenom. Enhgt utskottet är internationaliseTingen av näringslivettill fördel för svensk ekonomi. Utskottet borde här tala ur skägget. För vemsekonomi är internationaUseringen av näringslivet tiU fördel? Jag skall nämna ett exempel, I början av detta år köptesGevaha i upp av ett amerikanskt multinationellt företag, vilket harindustrier i ett 25-tal länder. Ägarna är helt okända. De befinner sigtroUgtvis någonstans i , Delta amerikanska företag har ett mål, attundanskaffa all konkurrens och därmed få dominera kaffemarknaden i ochi hela , Vad händer sedan, när de har nått detta mål? Enligt vadjag kan förstå har detta förelag laglig rätt att när det så önskar flytta överproduktionsresurser, forskningsresultat och kapital till sådana länder som harbiUig arbetskraft och andra för kapitahsterna fördelaktiga villkor. Alltså helti linje med elabierings-, kapital- och arbetskraftsbestämmelser.Men delta bekymrar inte ledamöterna i näringsutskottet ett dugg. Däremot är det stor oro bland lönearbelarna i vårt land,och den är berättigad. De är medvetna om att fritt fram för utländskt kapital ivårt land hksom fritt fram för svensk' kapitalexport innebär att folketsmöjUgheter till insyn reduceras. Den fackhga kampen försvåras. Vi kan hellerinte bortse ifrån att den nationella statsmaktens ställning försvagas, EEC-paragrafen 3 I är som det sägs i reservationen 1"ett slag mot den nationella självbestämmanderätten och mot folketsdemokratiska rättigheter". Jag villtill sist, herr talman, yrka bifaU till reservationerna I och 2. Kontrollen över utländska investeringar i HerrGÖRANSSON (s): 1 näringsutskottets betänkande nr 43behandlas och min motion, nr 1 074, som syftar tiU att få ettförslag om utvidgad etableringskontroU vid utländskt förvärv av svenskaföretag. De stora internationella företagen har bUvit en världsmakt. De har enproduktion som, om man lägger samman den, gör dem till den tredje ekonomiskaenheten i världen. De har med andra ord en produktion som visserhgen är mindreän USAs och men som är betydligt större än exempelvis Japanseller . De här företagen är i första hand USA-ägda. Därför fårdessa direkta amerikanska investeringar stor i världensekonomi. Man kan t. o, m, säga att den är överväldigande. Enligt uppgifter frånden amerikanska delegationen i hgger brut- Kontrollen över utländska investeringar i tovärdetav produktionen i dessa företag utomlands ett gott stycke över 100 miljarderdoUar . Räknat på basis av det totala värdet av deras utbud utgör deamerikanska företagen utomlands tillsammans den tredje nationen i världen, omman kan använda en sådan term som beteckning på dessa företag. Det ger trotsallt ett gott mått på hur imponerande och dominerande de är. Man kan naturhgtvis fråga sig; Var har dessa USA-ägdaföretag etablerat sig? I första hand var det i den tredje världen, där de storaamerikanska oljebolagen stod för investeringar för utvinning och transport avolja. Dessa amerikanska bolag ägnade sitt intresse i första hand åt oljeländersom , , , , de arabiska länderna på sydkusten avPersiska viken, och . I började de amerikanska bolagen alt etablerasig på allvar efter EECs tiUkomst. De hade redan tidigare fihaler framför allti , men i och med att EEC skapades fick man en stor marknad som utmärktpassade dessa amerikanska bolag. De placerade därför sina fihaler bakom EECsmurar och skaffade sig en nyckelposition med sin överlägsna teknik. Man kan för atl ta några exempel nämna att USA-företagnumera behärskar mer än hälften av bihndustrin i och nästan 40 procentav oljeindustrin i . USAs marknadsandel av den västtyskakontorselektroniken och dalasektorn rör sig om inte . 1Frankrike slår USA-bolagen för nästan hela den elektroniska industrin, för 90procent av produktionen av syntetiskt gummi och för avoljedistribulionen. Av detta framgår att i första hand köper USA-bolagen uppredan väl etablerade västeuropeiska företag. Men man bygger naturligtvis ocksåupp nya företag, och då satsar man sina resurser framför allt inom den s. k.expansionsinduslrin. UtveckUngen i vårt land när det gäller utländska uppköp avsvenska företag kan utläsas bl. a. ur material som sammanställts av och avser . Det framgår av detta material att113 utländska förvärv har registrerats under de nämnda åren och att tendensengår mot en fortgående ökning av de utländska uppköpen. sista år var således de utländskaföretagsförvärven i genomsnitt endast två stycken . Motsvarandegenomsnittssiffra för 1960-talets fem första år var närmare åtta, och undersista delen av 1960-talel är årsgenomsnittet drygt tretton stycken. Av dessauppgifter kan man också utläsa att bara i slutet av 1960-taletövergick svenska industriföretag tUl utländska industrier med sammanlagt 12 000anstäUda. En beräkning säger alt ungefär 70 000 svenskar är anställda iföretag som ägs eller kontrolleras av utländska intressen. Jag tror att det kan råda ganska stor allmän enighet omalt inte har något att vinna på att helt avskärma sig från utländskaföretags etableringar. För att trygga vår utveckUng behöver svenska företagibland etablera sig i utlandet, och utländska företagsetableringar i vårt landmåste också komma till stånd. I måttlig omfattning kan onekligen också dettaleda till all man får fördelar både när del gäller sysselsättning och när detgäUer bra och säkra arbeten. Dessutom får vi möjligheter att tillgodogöraoss den teknik som dessa gigantföretag besitter. Vi har i vårt land fått en ökadinternationell arbetsfördelning. Vi har ett handelsutbyte meUan länderna somaldrig tidigare befunnits möjUgl. Detta har onekhgen lett till att vi har fåtten ökad effektivitet och etl ökat välstånd i vår del av världen. Jag tror också att en ganska stor enighet råder om att vii vårt land skall bibehåUa öppna gränser. Vi vill ha ett alltmer ökathandelsutbyte med andra länder och därmed få en bättre integrering mellanfolken. Det är någonting som vi väl alla viU slå vakt om för att vi därmedskall få till stånd en avspänning i världen. Vi brukar också i många andrasammanhang, utrikespolitiskt, säkerhetspohliskt osv., slå fast att vi önskaratt utveckhngen i världen skall gå mot öppnare gränser och mot en bättreförståelse folken emellan. Vi har i motionen 1074 tagit upp dessa problemställningar.Vi har där ställt ett krav som jag skall återkomma tUl om . Vi skaUinte blunda för att en alltför stor utländsk företagssektor kan innebäraproblem för ett Utet land som . Därför bör en form avetableringskontroll instiftas på vissa områden. En utvidgning av 1916 årsinskränkningslag kan mycket väl tillgodose det syfte som vi motionärer har. För vår regering, som inte bara i ord utan också i handhngsträvar för en utjämnings- och jämhkhetspolitik i vårt land och som vUl ställasig bakom och tjänstemännens krav på fördjupadförelagsdemokrati, få insyn och merbestämmanderätt i företagen samt få ettstörre folkhgt inflytande, borde del enhgt vad vi motionärer anser varaönskvärt att utöva en viss kontroll av det utländska kapitalets investeringar ivårt land. Jag skuUe kunna la många exempel på vad som har hänt underde , där vi egenthgen inte kan göra annat än beklaga att företaghar övergått i utländsk ägo. Låt mig bara nämna kreditupplysningsförelagetSohditet, skofabriken , Findus och många fler företag, som det enhgt våråsikt borde ha varit av ett stort värde för oss att kunna behålla i svensk ägo. Många i vårt land tycks nu tro att sådana näringspohtiskainstrument redan finns, atl regeringen kan förhindra sådana köp, men så är ejfallet. Möjligheterna att konlroUera och faktiskt pröva utländska köp avsvenska företag förehgger nämligen i stort endast när det gäUer banker,gruvföretag och skogsföretag med vidsträckt fast egendom. I alla övriga fallinnebär utformningen av inskränkningslag endast en formellanmälningspUkl till Kungl Maj;t. Inga lagUga hinder förehgger aUtså för t. ex. GeneralMotors att köpa upp största exportföretag eller för någon annanutländsk intressent att bU ägare till vår flygindustri i , Också mångaandra exempel skuUe kunna tas fram, men jag skall nöja mig med detta. Med hänvisning till vad som anförts har vii motionen hemstäUt att i en skrivelse till Kungl begär attKungl Maj;t framlägger förslag tiU lagstiftning - exempelvis i form aven utvidgning av inskränkningslag - som gör det möjligt att förhindrautländskt förvärv av svenskt företag som det bedöms vara av ett Kontrollen över utländska investeringar i Kontrollen över utländska investeringar i vitaltintresse att behålla i svensk ägo. I utlåtandet har inte dessa tankar helt vunnit utskottetsgehör, men i har i reservationen 2 godhetsfullt burit framherr och mitt yrkande. Den motivering som i dennareservation har använt sig av överensstämmer dock inte med den innebörd vårmotion har när del gäller denna fråga. Jag skall inte försöka ta upp någondebatt med vare sig eller om skiljehnjerna - de ärför kammaren väl kända - utan jag nöjer mig med delta tal som ett bevis för attde åsikter som styr oss mot samma slutsats är skilda. Jag yrkar bifaU till hemställan i reservationen nr 2, Dåjag inte kan ansluta mig till den ändring i utskottels motivering somföreslagits i reservationen yrkar jag den ändringen att det avsnitt på s, 7 iutskottets motivering som börjar med "Motionärernas synpunkt att" ochslutar med "motionärerna önskade uttalandet" uteslutes urmotiveringen. Jag kommer, för att förtydliga mig något, att yrka bifaUtill reservationen 2, Men eftersom jag icke kan godta den motivering herrSvensson har utnyttjat sig av kommer jag atl ansluta mig till den andra delenav motiveringen i utskottets hemställan. I detta anförande instämde , och (samthga s). HerrHAGLUND (s): De problem som motionärerna här har behandlat ärsynnerhgen intressanta, och de har bhvit ännu mer intressanta sedan herrGöransson redogjorde för dem. Jag tänker inte ta mycket lid i anspråk för attytterligare diskutera ärendet, som är väl känt för kammarens ledamöter. Det äremellertid naturhgt att problemen behandlas i . Om det är någontingsom vi har diskuterat och kommer att få diskutera här är det de internationellaproblem som de multinationella företagen och den snabba tekniska utveckhngenför med sig. Vi kan inte gå förbi dessa problem i . Jag vill aUlsåpåslå atl del som har aktuahserats av motionärerna är av synnerligen stortintresse, och jag tycker all del som utskottet skriver också är synnerUgenintressant. har redogjort för den socialdemokratiskamotionen. Den kommunistiska motionen, som har redogjort för,vänder sig i stor utsträckning mot den lag som antogs av riksdag omskyldighet för utlänning och utländskt företag att hos regeringen eller annanmyndighet söka tillstånd atl här driva näring. Regeringen har enhgt denna lagmöjlighet att medge vissa undantag från skyldigheten alt söka tillstånd.Kommunisterna vill upphäva den lagen, men utskottet yrkar avslag på derasförslag. Det skaU erkännas att kommunisternas förslag är analogtmed deras inställning till EEC, Romfördragel och fria kapitalrörelser. Deskriver att de är motståndare till departementschefens diktamen till statsrådsprotokoUetom underlättande av en svensk anslutning till EEC, och det är då logiskt att deockså yrkar upphävande av lagen. Den socialdemokratiska motionen har, vill jag påstå, Utet mer nyanserattagit upp detta problem. När jag säger nyanserat menar jag alt det är alltförensidigt att bara la upp dessa stora amerikanska investeringar som är bekantaför alla inte minst genom boken avServan-Schreiber som utkom och som gav mycket intressantasiffror och tog upp hela detta problem. Jag tycker att det är ensidigt att manbara skaU se på de utländska förelag som etablerar sig här i och somger som sade sysselsättning ål ca 70 000 människor. Vi skallkomma ihåg det tycker jag är viktigt i denna internationella värld - att vihar svenska företag som etablerar sig i utlandet. Det har beräknats att dessaföretag där ger sysselsättning åt nära 200 000 människor. Det finns folk som idetta resonemang och i dessa diskussioner vill vidga debatten och vidgabegreppet. De vill t. o. m. gå så långt att de säger att det är svårt att sättaen stämpel och prägel på var förelagen och industrierna är belägna ochetablerats. Man viU t. o. m. säga att de förfogar över hela världen som sittfält. De är stora exportörer. Direktören för det stora företaget som ärmoderföretag till Findus har sagt att "vi har en marknad över helavärlden". Om man sedan försöker sälta en stämpel på de storaföretagen så sätt stämpeln "" på , världens störstaföretag, ett förelag med en omsättning på 121,5 miljarder. Men ett sådantföretag vill jag nästan betrakta hka mycket som ett världsföretag som ettamerikanskt företag, Samma är förhållandet med i med en omsättning på74,7 miljarder, , också , med 73,8 miljarder, , ,med 48,7 miljarder och , som vi väl känner till, USA-företag som är uppe i36 miljarder. Jag tycker att vi skall nyansera debatten en aning. Jagskulle tro att ingen i detta riksdagshus vill påstå att vi bara skall se pådessa etableringar och företag som är i vårt land utan vi skall tycka att delär naturligt att även svenska företag i med dessa internationellakontakter och internationeUa förbindelser etablerar sig i ullandel. Som exempelkan jag ta SKF, som är ett av största företag och betraktas som ettmäktigt företag. Det är världens största tillverkare av kullager medtillverkningsenheter i 15 länder och försäljningsavdelningar i 120 länder. Detta ärbara plock ur högen. Vi skulle kunna ta fram flera sådana. Utskottet har självklart diskuterat de problem sommotionärerna berört och har, som vi sagt, i långa stycken kunnat ansluta sigtill de tankegångar som framförts bl. a. i den socialdemokratiska motionen.SkUlnaden består i att vi tror på de möjligheter till kontroU som finns i formav etableringsrestriktioner, regler för utländska företags näringsverksamhet iSverige genom fihaler osv., inskränkningslag, pågående överläggningarom gemensamma marknaden och formerna för samarbetet. I delta sammanhang skriverutskottet: "Utskottet anser sig emellertid ha anledning att räkna med allKungl. Maj;t fortlöpande och i synnerhet i samband med nu pågående överläggningarom formerna för samarbete med den gemensamma marknaden (EEC) uppmärksamt följerutveckhngen och - i den mån internationeUa åtaganden och överenskommelsermedger det vidtar de åtgärder som kan vara befogade." Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag, vilket isin lur innebär avslag på motionerna 13 och 1074, Kontrollen över utländska investeringar i 3* protokoll 1971. Kontrollen över utländska investeringar i HerrHOVHAMMAR (m); Vi har ibland haft en debatti vårt larid om de utländska investeringarna och om de s. k. multinationellaföretagen. Det är ganska naturUgt att denna debatt och att dessa frågorställts, ty som aUa känner till kommer vi in i ett internationelltsamarbete, ett samarbete över våra gränser där också de stora företagen har enmyckel stark ställning. Det är två motioner som vi har att la stäUning tiU.Den ena har ett socialdemokratiskt ursprung. I den slår man först fast att enganska stark ökning har ägt rum när det gäller såväl utländsketablering i som svenska företags etablering i utlandet. Motionärernahar kommit fram till del enligt min mening positiva resultatet alt förekomstenav utländska etableringar i får betraktas som en fördel för den samladesvenska ekonomin. De anser bl. a. alt nya produktionsresurser på så sätt byggsut samt att nytt kunnande tillförs oss. De är således ganska positiva till attutländska förelag etablerar sig här. Däremot intar de en htet mer restriktivhåUning till tanken att utlänningar skall köpa in svenska företag. Därför villde att vi med lagstiftning skaU förhindra att utlänningar köper svenska företagsom det kan vara av vitalt intresse att behålla i svensk ägo. I motionen frånkommunisterna går man fram i gammal välkänd stU, vill jag påstå. Man säger attutländskt kapital är etl hot mot svensk självständighet, atl det medförödesdigra närings- och arbetsmarknadspolitiska konsekvenser osv. Att anpassasvensk lagstiftning till regler som gäller inom EEC är - för att citera vad somstår skrivet i motionen "en begränsning av folkets demokratiskarättigheter". Det senare har vi hört ganska frånkommunisterna, inte minst vid den aktuella EEC-debatten. Man kan stäUa den berättigade frågan; Hur är lägel iverkUgheten? Innebär förekomsten av ett ökat antal utländska företag i direkt hot? betänkande nr 43 talar sitt lydUga språk.Vi får där veta atl del bara finns 29 utländska företag sometablerat sig här genom s. k. fihaler. Del är inte heller så värst mångautländska förelag som har bildat dotterbolag eller köpt in sig i svenskaföretag det rör sig om ca 2 800 , dvs. Underåren 1966 1969 förekom 118 svenska köp av utländska företag, medan utländskaköp av svenska förelag stannade vid 61. Siffran för antalet anstäUda i företagi som ägs eller kontrolleras av utländska intressen är ca 70 000. HerrHaglund har nämnt alt svenska förelag i utlandet sysselsätter i runt tal 200000 personer. Efter dessa konstateranden frågar man sig osökt: Visarinte dessa siffror att aUt tal om hot mot svensk självständighet, ödesdigrakonsekvenser osv, är mycket överdrivna? Sanningen är i stället, vilket desiffror som jag nämnt visar, att svenska etableringar i andra länder spelar enbetydUgt större roU än de utländska intressena i , Faktum är ju altinånga svenska storförelag, t. ex. SKF, har fler anställda utomlands än i vårteget land. Vad skulle hända om man i dessa länder konstaterade all dettakapital utgjorde ett hot mot dessa länders självständighet för att användakommunistiska bedömningar?