prot · FU0963 · 1971-12-31 00:00:00 — Den faststäUda gränsen för fraklslödetär för högt satt, och för att uppnå största effektivitet mäste den sänkas ienlighet med reservaiionen. Vissa områden inom stödområdet kommer faktiskt alllämnas utan möjlighel tUl något som helst fraklslöd om inte avständsgränsensänks. Därför, herr talman, yrkar jag bifaU tUl reservationen I itrafikutskottets belänkande nr 3. Reservalion 2 behandlar transporlslräckor i ochFinland som grund för transporlslödel. Förelag i främsl och Norrbollensom har norska hamnar som ulförselhamn och sålunda nödgas föra varorna genomdelar av del är deras nalurliga transportväg fär därigenom för korttransportavstånd i för att bli kvaUficerade till Iransportslöd. Delborde då vara en självklar sak att även transportsträckan till den norskahamnen får läggas den svenska sträckan. Del mätte väl vara en rimligbegäran. Givetvis skaU dock transportstödet utgå för den del av transporten somutföres i , Men utan att man får tiUräkna transportsträckan i Norgeskulle ingel stöd kunna utgå, trols alt den sammanlagda sträckan väl kan varakvalificeringsgmndande. Det torde därför, herr talman, vara berättigat med etlbifaU tUl reservationen 2, Reservation 3 rör viklavgränsningen. Den föreslagnaviktgränsen, , är för hög, SärskUl de mindre förelagen, som oftalevererar sina produkter direkt lUI förbrakare, kan i många fall aldrig komma iåtnjutande av fraklslöd på grund av den höga spärren. Del kan dessulom varaprodukter vUkas råvaravikt varierar för olika varaslag. En sänkning lUl taxerad vikt torde härvidlag vara enda sätlel att garantera att den 16 aprU 1971 viktspärreninte orättvist förhindrar erhållande av etl fraktbidrag i vissa fall. Jag berdärför, herr lalman, all få yrka bifall ocksä lUl reservaiionen 3, Reservation4 gäUei stöd av transporter in tUl stödområdet. Del är inte bara transporterfrän stödområdet till avnämare av färdiga varor som behöver slöd. Även stöd avtransporter in lill slödområdel, och jämförbara områden, av råmaterialsom skaU förädlas i företag inom dessa områden torde vara lika behövligl förall därigenom förbilliga den färdiga varan. Bl, a, del norrländska näringslivelbehöver härigenom få de bättre möjligheter i konkurrensavseende, som fraklslödetkan medverka lUl, Dettagäller lika visst det norrländska jordbrukel, som befinner sig i en svärsituation bl, a, pä grund av de länga avstånden i fräga om transport avproduktionsfaktorer för jordbrukel och skogsbruket. All en ulredning i fräga omfraklslöd för jord- och skogsbruket av dylika förnödenheter kommer tUl ståndtorde sålunda vara hell motiverat liksom all en sådan ulredning snabbi sker säall förslag kan föreläggas höstriksdagen. Jag yrkar sålunda bifallUU reservaiionen 4, Slulligen har vi reservalion 5 belräffande stöd lUlpersontrafiken, I bygder med de långa avstånden spelar även kosinaderna för persontrafiken en beiydande roll. De höga kosinaderna härför är enbetydande faktor i konkurrensavseende. Här gäller del säväl järnväg, bussar som flyg. En samordning bör vara möjlig och nödvändig,Maximilariffer bör kunna komma in i bUden, och kostnaderna härför börnalurliglvis bestridas av statsmedel. Jag yrkarsålunda även här bifall tdl reservationen 5, Hen talman! Jag har här endast kort och rubrikmässigt berört reservationerna i trafikutskoltets betänkandenr 3, Jag har fattat mig så kort därför alt del är lidsnöd, I övrigl hänvisarjag liU de i reservalionerna anförda synpunkterna, som klart torde motiverareservationerna. HerrSELLGREN (fp): Det statliga transportstödet, som vi diskuterar , hartUlkommit efler en lång och ganska intensiv debatl. Höga fraktkostnader ochresekostnader som följer på stora avstånd visar sig mer och mer vara etl hinderför en aktiv regionalpolilik. Tillämpningen av trafikpolitiska beslulmed dess slarka betoning av koslnadsläckningskra-vet torde ha utgjort en avorsakerna lill den uppkomna debaiten. De som bor och driver förelag i norradelen av landel och i inlandet har inte bara den besvärande tidsfaktorn attkämpa med, ulan drabbas även av förhållandevis höga transportkostnader. Det ärhär som kravel pä en tUlfredsstäUande transportförsörjning lUl viss del slagilslint. Främst fär transportstödet ses som etl led i den statligaregionalpolitiken och utgör som princip etl utomordentligt komplement tUldenna. Transportstödets tUlkomst har ocksä mötts av en allmänliUfredsslällelse. Fördelen med slödel är alt det är konkurrensneutralt meUande olika landtransporlmedlen och torde, som jag ser del, UU mycket ringa delskärpa konkurrensen mellan land- och sjötransporierna. För min del kan jagemellerlid inte se transportstödet i dess nuvarande ulformning annal än som enganska ofuUkomlig skapelse. Del är visserligen föreslaget som försöksverksamhetunder en Ireärsperiod med början del här årel. Men även som sådant bedömer jagdet som ett kort och nägol trevande steg mol elt verksamt syslem för utjämningav de slora avstånds- och kostnadsskUlnader del innebär att bo och verka inomhär berörda områden i förhåUande lUl det övriga landel. Det stora antalel motioner redan under första ärelstUlämpning lalar för all opinionen mot den snäva avgränsningen är stor och att utformningenbrister på många punkler. I proposiiionen 1970 angående det statligatransportstödet förutsäg ocksä föredragande statsrådet att del skulle kunnavisa sig nödvändigt att vidta jämkningar i bidragssystemet. motsattesig inle detta vid behandlingen av proposiiionen . har isitt belänkande nr 3, som vi nu behandlar, anslutit sig lUI denna uppfattningoch anför att även molionsledes gjorda yrkanden i viss utsträckning kan blitiUgodosedda. Det inlressanla är emellerlid att utskottet stannar med dettauttalande. Utskoltsmajoriteten avslår sedan genomgående aUa framstäUda motionsyrkanden!Var finns konsekvensen? Jag vUl be all utskottsmajorilelens talesman anför eltenda exempel på ell bifall. Jag frågar: Vad gagnar då elt positivt uttalande,när del inte följs av annal än avslag? Innan jag säger någonting om de olika reservationer somfogals lUl utskotlsbelänkandel vill jag helt kort beröra vad utskottet näslan iförbigående säger om de administrativa rutinerna. En viklig förutsättning föratt fraktstödet skaU ge den stimulans det är avsett att bli och för att delskall kunna utvidgas är alt redovisningssystemet uiformas sä enkell sommöjligl. Det bör kunna ske utan all göra avkall på konlroUmöjlig-helerna. En omfattandeoch detaljrik rapportgivning belastar administrationen såväl hos förelagen somhos del kontrollerande slalliga organet. För min del hoppas jag att det iinledningsskedel nu tUlämpade rrapporlsystemet skall kunna förenklas avsevärt. 1 grundkrUerierna ingår att transportsträckan i Sverigeskall översliga . Av proposiiionen frän framgår att under 1968från norra och norra uttransporterals 2 125 000 tonvaror och att godslransportarbelet uppgäll UU 625 miljoner tonkm. Det svararmol elt genomsnittligt transportavstånd inom pä , vilket i sin lur lalar för all vissa leverantörer inle uppfyller avständskravet förerhållande av fraklslöd, Områdel redovisar alltså av utlransporlernafrän del svenska stödområdet i sin helhel. saknar Ullgäng tUlegna hamnar, vilket lUl en del kan förklara den slora andelen landlransporterfrän delta område. Den lunga induslrin är också starkt företrädd här. Myckellalar för, som i Heden anförde, all ell avslåndsintervaU mellan201 och införes i transportstödet, Enligl en färsk tidningsuppgiftframföres krav pä transportstöd även i och all del borde ulgå fränlägst transporlsträcka. För min del sympatiserar jag med de motioner somaktualiserar behovet av en sänkning av avständsgränsen och anser all dellaborde prövas av en kommande riksdag. Då emellerlid motionskraven mynnar ul iomedelbar verkstäUighet utan föregående undersökning om kostnaderna kan jagtyvärr inte bilräda reservationen 1 såsom den har utformats. den 16 aprU 1971 5 * protokoU 1971. Fredagenden 16 aprU 1971 För många företag i norra är det naturligt attderas export går över norsk hamn eUer via /lUl ochRyssland. Inte säUan understiger avståndet tUl gränsen , vUket utesluter möjligheterna lUl transportstöd. Man kommer måhända dä i den situationen fär en förmånligare frakt, totalt selt, om transporten leds över annan hamneUer gränsstation. Sä kan exempelvis ell förelag i trakten av , somnormalt transporterar sina sändningar med laslbU över HaparandaTorneå ivingasgå via NorrtäljeNädendal för alt med UlnyUjande av fraklslödet uppnå lägstatotala fraktkostnad. En sådan styrning av godsslrömmen måsle undvikas genom alltransportstödet anpassas på del sätt som anförls i molionerna 263, 254, 258och 976. För mig synes detta vara ett exempel på sådana jämkningari bidragssystemet som utskottet ansetl del nödvändigt alt vidlaga, men som nulikväl avslagits. Jag yrkar därför bifall tUl reservaiionen 2, En av de mer besvärande avgränsningarna för erhållande avtransporlstöd är att den nedre viktgränsen för enskild sändning salts tUl verklig vikl. Inom parentes vill jag fästa uppmärksamhelen på att propositionen 1970liksom nr 1970 använder uttrycket"överstigande verklig vikl", medankommunikationsdepartementets informationsfolder anger alt varje sändningsverkliga vikt skall vara minsl . Jag hoppas all leverantörer som följerbroschyrens anvisningar inle blir utan stöd för sändningar vUkas vikt angettstUl verklig vikl. Del skuUe ocksä ha sitt värde omkommunikalionsministern eUer utskottsmajoriletens talesman om han harfullmakt lUl det uttalar sig på denna punkt. Transportstödet borde vara avsett att främja inte minsl demindre och medelstora företagen. Kundernas krav på regelbundna och snabbatransporter och slor spridning av mottagningsorter är nägra av hindren för altkunna ulnyltja rekommendationerna lill samsändningar, Elt transportstöd somgagnar och stimulerar den mindre företagsamheten borde över huvud taget inle hanägon nedre viktgräns. Den ärliga fraktomslutningen på vore entillräcklig avgränsning, IntUl dess att etl enkell redovisningssystem utformats,sä som jag inledningsvis anförl, borde viktgränsen ändå kunna sänkas tUl taxerad vikl. Jag betonar all taxerad vikl borde gälla och inle som verkligvikt. Med det anförda yrkar jag således bifaU även tillreservationen 3, I den motion som jag själv lillsammans med övrigamotionärer väckt-liksom i motion krävs en utredning om införandeav transportstöd även för transporter tUl siödomrädet för råvaror ochhalvfabrikat samt för varor för jordbrukets behov, I moiiveringen för avslag pämotionerna talas i utskottsutlåtandet om någonting annal. Utskottsmajoritetenanför att mförseln tUl stödområdet av högförädlade färdigprodukter inte kan gestransportstöd, då det i åtskilliga fall skulle kunna påverkakonkurrensförutsättningarna i ogynnsam riklning för den norrländska industrin.Något motionsyrkande i den riktningen har inle anförts. För hävdar jag att låg bearbetningsgrad för intransporterade varor ochhög bearbelningsgrad för ullransporlerade varor tillsammans Nr 63 medavståndsfaklorn borde kunna ulgöra de gmndläggande krilerierna Fredaeen den för etleffektivt transportstöd. Med nuvarande konslruklion gär stödet i i :i 1071 slorutsträckning förbi förelag som är i verkligl behov av transportstöd --------- för allkunna fortsätta att utvecklas gynnsamt inom stödområdet. För all Regionalttransportöka differentieringen av företagsamhelen inom områdel är detnödvän- stöd digt all få industrier som ulgär frän andra råvaror än dem somvanligen finns att lUlgä inom omrädei. Jag kan som exempel nämna plastindustrier,bagerier, läderinduslri, läderhanlverk, emballageindustrier osv. Mänga fler skäl lalar för att transportstöd bör utgå tUlintransporter av råvaror och halvfabrikat än dem som evenluelll talar mot ellsådanl slöd. Kommunikationsministern har i propositionen 1970 i aUlförstor utsträckning fäst avseende vid intransporten av högförädlade varor ochlitel för lätt gäll förbi råvarorna. Därmed har enligt min meningtransportstödet fäll en olyckligt snäv avgränsning. Slarka skäl lalar förbifall lUl reservationen 4, lUl vUken jag härmed yrkar bifall. Del skall erkännas, alt den mesl svårlösta frågan i helakommunikationsproblemaliken i del här sammanhangei är den som berör persontrafikenUU och frän slödområdel. Men del hindrar inle angelägenheten av all den fråganutreds skyndsamt och att ell förde berörda människorna positivt beslut fattas.Känslan av isolering förorsakad av höga resekostnader mäste brytas. Ulskoltet har här gjort en positiv skrivning genom att medinstämmande återge statsutskottets uttalande frän . Mananför alt med hänsyn tUl avständsfaklorns betydelse från lokaliserings-ochnäringspolitiska synpunkler är det angelägel all den forlsatla uppföljningen ikommunikationsdepartementets regi av transportstödet kombineras medöverväganden som innefattar kartläggning av person-transportbehovens styrka ochinriktning inom stödområdet och i anslutning därtUl möjliga och lämpligalösningar i-fråga om ulformningen av ell personstöd. Och sä lämnas frågan,sedan utskottet erinrat om del kartläggningsarbele som pågår ikanslUiusel och den resursförstärkning som i årels staisverkspropositionbegärts av departementschefen. Del är i och för sig bra, men reservanlerna anser all detmåste klarl ultalas att den här frägan ges prioritet och alt ulredningenpåskyndas. Frägan kommer att aktualiseras ytterligare i samband medulflyllningen av vissa statliga verk. Del är inle möjligl att lösa hela problematiken i ell endatag. Vissa lättnader borde egentligen kunna medges mycket snarl. Jag länker bl.a. på kravet på en taxemässig samordning mellan buss- och järnvägsresor ochspeciella taxor för järnvägs- och flygresor. Den personalförstärkning som erhåUes påkommunikationsdepartementet borde alltså inriktas på en skyndsam utredning isyfle att lägga till rätta de olägenheter som följer av boendel på sloraavstånd från centralort och landets cenirala delar. TiU viss del kan en sådanulredning även beröra den tUlsatta ulredningen om den regionala trafikplaneringen. Med det anförda vUl jag yrka bifall även lill reserva- 139 den 16 aprU 1971 1 dettaanförande instämde i (fp). Hen KOMSTEDT (m): Som reservant ber jag all fä inslämma iherrar i Heden och SeUgrens yttranden och yrka bifaU tUlreservationerna 2, 3, 4 och 5. När det gäller del särskUda yttrandet av mig vUl jag myckel kort anföra följande: Att svensk träindustri inom och stödområdet ivissa fall Uite kan tUlgodogöra sig det transporlstöd som regering och riksdaghar godkänt, beror pä de leveransformer, som denna industri måsle finna sig i,inle minst på grund av de utländska köparnas önskemål. Del har visat sigomöjligl alt få de ulländska grossisterna all medverka i del samarbete somerfordras för att klara den omfattande pappersexercis som blir följden omexportören önskar fä tUlgång tUl exporlstöd. Vi kan inte tänka oss annat än attmyndigheterna när de får klart för sig hur detla system i verkligheten fungerarrättar tUl missförhåUandet och ger träindustrin samma möjligheter som andraexportörer. Detta är endasl ett faU där transportstödet icke verkar pädet säll som man skulle vUja önska, och man fär hoppas alt efter eltärs erfarenhet verkligen ser över hela problemaliken på ell annorlunda säll. Jag hoppas att kammaren med anledning avrådande tidsbrist häller mig räkning för detta mycket korta anförande som ärmilt försia inlägg i denna kammare. HenSTJERNSTRÖM (c): Avsikien med transportstödet är all det skallulgöra ett verksamt regionalpoliliskt medel, och jag tror all del kommer all fåposiliva verkningar. Det finns dock några oformligheler som bör förändras förall slödel skall få den gynnsamma effeki vi hoppas pä. Förslag om dessaförändringar framfördes förra ärel när slödel beslutades, men jag noterar medtiUfredsstäUelse alt utskottets awisande hållning denna gäng är något mjukareän den var då. Jag har anledning alt inslämma i vad de tre föregåendelalarna har anförl. Jag har emellertid begärl ordel därför att jag som delnorrländska inlandels representant vUle ta tUl orda och peka på verkningarna avtransportstödet i inlandet. Vi har i motionen 976 pekat pä de förändringar som ärmotiverade, och det är hell otiUfredsstäUande att avvisa dessa förslag medhänvisning tUl all försöksperioden bör ulgå innan dessa justeringar utförs.Skall försöksperioden bli meningsfull, bör enligt min mening dessa uppenbarahinder avlägsnas. De norska hamnarna är för många inlandsförelag medexportvaror de naturliga ulskeppningsslällena. Vid hamnen i utlastasfrån svenska förelag normall 60 000 lon och förra ärel beroende päishinder i . Utskeppningen vid Hommelvik är lika slor som medeltalet förutskeppningen av skogsprodukter frän svenska förelag vid hamnarna på densvenska ostkusten. Förutom hamnen i är del etl flertal hamnar vid Trondheimsfjordensom utnyttjas av inlandssågarna, och leveransena av Nr 63 trävaror ochpapper ökar är för år denna väg. Del är för export tUl Fredaeen denEngland och andra länder i som delta utskeppningsslälle är i ji iqti gynnsamt,kan även komma i fräga. Men genom transport- ----------- stödetsutformning har utskeppningsalternaliv längre söderut i Regionalttransportblivit förmånligare. Transportstödets ulformning innebär alllsä enviss u snedvridning av valet av transportvägar. Stödels ulformning gynnar således frakterna längs efterlandel, medan frakterna UU de isfria hamnarna i missgynnas, rimmarUla med den mälsällning som sattes upp dä avtalet om Storlienvägengjordes med norrmännen. Dä fastslogs att negativa verkningarskulle elimineras. Men även ur andra synvinklar är del vikligt och rikligl allompröva fraklbidragsreglerna. Genom stödets ulformning styrs frakterna lUlvägar med jämförelsevis hög beläggning. Del vore fördelaktigt bäde ur ekonomiskoch trafiksynpunkt all i högre grad slyra transporterna tUl E 75 som harbelydligl lägre Irafikbeläggning än E 4, En omprövning enligl de förslag somframförs i motionen innebär dessutom att de inlandsförelag som missgynnasi förhällande till kustindustrin kommer i bättre läge. Del mäsle vara felaktiglatt hälla fasl vid gäUande regler och därmed upprepa något avlokaliseringspolitikens försöksperiod som innebar att inlandet halkade efter.Även fördes det fram förslag om ändringar men de avstyrktesmed samma argument som används av utskottet, nämligen alt del är fräga om enförsöksperiod, PoUlik är lydligen inle all vilja. Politik mätte vara att varaenvis. I lokaliseringspolitiken har man nu ändrat sig sä allinlandet prioriieras. Detta borde rimligtvis även gälla transporlslödel. Ivarje faU bör hinder för inlandsinduslrin undanröjas. Stödel mäste dessutomvara så anpassal att del slimulerar en fraktriklning som är nalurlig urekonomisk synpunki. För inlandels del är del med all säkerhet för exportvarornavästlig riktning. För att undvika onödiga gränseffekter borde det dessulomvara rimligt all ge ett lägre bidrag även för transporlslräckor mellan 20 och30 mil, Detla skulle ha direkt effekt pä inlandets exportindustri, och detmäste väl ändå vara av inlresse även för utskotlsmajorilelen. Också viktgränsen är etl hinder. Jag är medveten om skälensom anfördes när gränsen saltes lill . Men i våra bygder är del mänga företag som är specialiserade och tUlverkar lättare produkter. För dessa är detinle möjligt att komma i åtnjutande av fraklslödet. Det tyckerjag är felakligt.Det är önskvärl alt vi UU dessa glesbygder får småförelag, men för alt detskall vara möjligl måste de ganska betungande transportkostnaderna elimineras.Del är därför helt otUlfredsstäUande att 500-kilosgränsen finns. Det borde varatUlräckligl med 3 000-kronorsgränsen. Frågorna om transporter i västerled frän inlandet ärföremål för intresse på andra häU än här i . Näsla vecka skall ha sammanträde, och då kommer man all behandla frågor om samarbele med . Det borde vara etl rimligt steg på vägen i den strävan, som man är ganska enig om i inlandet, all undanröja de hinder som finns för transporter västerut. Nr 63 Herr lalman! Med hänvisning lilldel anförda ber jag att fä yrka bifall , , tUl reservalionerna 1, 2, 3, 4 och 5, --------------- Hen (): Regionalttransport- Herr lalman! Läl mig konstatera att del är knappl etl är sedan jag stöd stod i en talarstol - visserligeninle denna utan i en annan kammare - ochredogjorde för utskottsmajoritelens ställningstagande i anslutning lUI den dåframlagda propositionen om regionalt transportstöd, Utskottsmajoriteten anslötsig helt lUl propositionen. Det har redan nämnls här alt Iransporlslödet föreslogs påförsök , Den försöksverksamheten har pågått i tremånader. När utskottet behandlade ifrågavarande motioner om förslag UUändringar av stödets utformning hade det bara gått . Utformningen ärfortfarande densamma. Motionerna är i stort sett desamma som , Ingelväsentligt ulöver de erinringar som gjordes då mot stödets utformning harframkommit som stödel utgått. Därför kan kammarens ledamöter inte förvänta sig att jagskaU ha något nyll synsätt på dessa problem. Jag skulle helt enkelt, med lankepä tidsbristen, kunna hänvisa tUl fjolårets prolokoll, ly jag kommer inte altha något nytt att framföra. Men jag skall inte göra del fulll sä enkelt förmig. Innan jag emellerlid gär in på alt kommenlerareservalionerna ber jag alt liksom få hänvisa lUl den skrivningsom återfinns i trafikutskottets betänkande nr 3 - jag skaU bara göra del litetmer fuUständigt - där del sägs att utskottet vid fjolårets behandling av proposiiionenom transportstöd underströk all "verksamheten i enlighet medpropositionens förslag borde bedrivas som försöksverksamhet under entreårsperiod. Under denna skuUe en successiv uppföljning och utvärdering ske.Utskottet underströk vidare del angelägna i all med utgångspunkt härifrån ochmed beaktande av de allmänna erfarenhelerna ylleriigare överväganden skeddebelräffande stödels ulformning och tUlämpning efler försöksperiodensutgång," Och sedan kommer följande, som jag ber lyssnapå: "ansluler sig tUl de sålunda gjordauttalandena men vUl häratöver framhålla att del även under tillämpningsperiodenkan visa sig nödvändigt att vidta vissa jämkningar i bidragssystemet liksom ide adminislrativa rutinerna. Om så skulle bli fallel förulsäller utskottet allsådana ändringar kommer lUl stånd utan dröjsmål," Del är inte riktigt, som säger, att man skaUawakta försöksperiodens utgång innan man gör justeringar. Vi menar inom utskottsmajoriteten alt de krav, somframförts i motionerna och som stöds av reservanlernas skrivning, i storutsträckning blivit tiUgodosedda, Låt mig förtydliga mig något ytterligare. Jag har redan påpekat, men upprepar del än en gäng, att den försöksverksamhelsom del regionala transportstödet utgör pågätt endast , Erfarenhelerna är ännu så ringa att vi knappast vet Därför menar vi att om framtida erfarenheier skulle tyda 142 pä att det finns berättigade kravtiU förändringar skaU justeringar ske i denuppföljning som görs inom kommunikationsdepartementet.Man kan gott påstå alt dekrav som innefattas i reservalionerna innehåUer en önskelista i syfte att tillgodoseföretagens önskemål. Jag skulle utan större svårigheler kunna bidra tUl attförlänga denna önskelista. Låt vara alt detla sker i del vällovliga syflel allförbättra förutsätlningarna för förelag inom stödområdet, men i detsammanhanget ber jag att få påpeka all man inte får se transportstödet somnågon isolerad företeelse. Man måste koppla samman det med detlokaliseringspolitiska beslut som fattades av som beslutetom transporlslödel. Jag vUl inte redan nu påstå att det ekonomiska stöd somulgår räcker tUl för att främja ökad sysselsättning i tUlräcklig omfattninginom slödområdel, men jag vUl hävda att verksamheten pågått underalltför för att man skall kunna påstå motsatsen. Därför är det rimligtall avvakla resultatet av den nya lokaliseringspolitiken, i vUken jaginnefattar transportslödel, innan vi binder oss för nya kostnader. Jag skulle som en kommentar tUl , sommenar att politik inte skulle vara att vilja, ulan alt vara envis, säga, att manockså kan sammankoppla begreppen vilja och envishet.