prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Därför måste socialstyrelsenbefrias från den fortsatta handläggningen av detta ärende, och det kan juenklast ske på så sätt att man bifaUer motionernas yrkande. Jag yrkar blfaU tiU den fempartirservatlon som är fogad betänkande nr 35, HenBENGTSSON i (c): I motionerna 735 och 183 krävs attriksdagsbeslutet , som möjliggör tillsättandet av fluor ivattenlednlngsvattnet, upphävs. Det finns åtskiUigt som talar för attlagen skall upphävas. Låt mig här lämna några synpunkter som jag anser vara avbetydelse för denna uppfattning. Efter att ha gått Igenom en ansenhg del material på dettaområde har min uppfattning om fluoriderlngens skadliga verkningar ytterligareförstärkts. Också tveksamheten bland experterna ser bara ut att öka. Det är här många frågor som kräver sitt svar. Hur skallexempelvis doseringsfrågan lösas? Vem ansvarar för att rätt mängd fluorUllsättes I vattenreservoarerna? Man kan helt enkelt Inte garantera attfluorhaUen i vattnet är densamma då vattnet når konsumenten som den är vidvattenverket då man tiUsätter kemikalierna. Vilka bUr de skador som uppstår påmänniskor som tvingas dricka detta vatten - t. ex. hos de grupper som hder avnjursjukdomar samt diabetiker? Vilka medicinska följdverkningar kan komma attuppstå för ett spädbarn som överdoserats? VI har neurosedynet I färskt minne. Jag tycker att detborde vara ett statuerande exempel, så att vi ser till att giftkoncentrationenpå alla områdenavsevärt minskas I vårt land. Vad kan det bU för skador på de människor som bl.a. I sitt arbete tvingas tUl en stor vattenkonsumtion? framhåller exempelvis att man kan befara att 10procent av barnen får lindriga emaljskador på tänderna av fluor per litervatten, en skadefrekvens som kan stiga tUl vid , medan Intemindre än av barnen befaras få emaljskador vid en fluorhalt av 2,per hter vatten. Man kan heller inte utesluta andra skadeverkningar. Detmåste t. ex. vara angeläget att få veta vad som händer efter 10, 20 och 30 årsförbrukning av vatten med fluor. I en trebetygsuppsats vid I har gjortsen popula-tlonsundersöknlng bland husmödrar och studenter. Inte mindre än 263personer har utfrågats om sin kunskap och inställning till vattenfluoride-rlng.Resultaten är anmärkningsvärda. Majoriteten av de intervjuade tar ställning Ivattenfluorlderlngsfrågan. Huvuddelen av dem som tar ställning är negativa tUlen sådan åtgärd som fluorlderlng av dricksvatten. Man motiverar sin inställningmed att medicinska biverkningar kan uppkomma. I nr 69 av medlclnalväsendetssamling av författningar och chkulär m. m., utgiven av 1971,står bl. a. följande: "Fluortabletter skaU förvaras oåtkomhga för barn, dåbiverkningsrisk föreligger vid överdosering. Förskrivningen av fluortabletter sker lämpligen i sambandmed att kariesprofylaktlsk rådgivning beträffande -vikten av sunda kostvanoroch god munhygien lämnas barnets föräldrar t. ex. vid besök på barnavårdscentral.Eftersom fluormedlkatlonen kräver individueU dosering får kollektiv utdelningav fluortabletter som regel ske endast UU barn som under stöne delen av åretoch ej enbart vistas på ohka typer av vårdinstitutioner. Den Inomhu-vudmannaområdet för tandhälsovården ansvariga tandläkaren kan dock Isärskilda faU få tillstånd att ordna koUektiv utdelning enligtovan angivna doseringsschema grupper som sammansatts efter Individuellprövning. Småbarn kan genom bristande kontroll av sväljningsreflexen svälja nertandkräm vid tandborstningen. Tandkrämer innehållande fluor ellermer bör därför Inte användas UU barn . I detta sammanhang kanframhållas att det från rengöringssynpunkt Inte är nödvändigt med tandkräm UUsmåbarn. barn kan tandkräm som innehåller högst0,fluor användas med fluortabletter. Mängden tandkräm perborstnlngstUlfälle bör dock vara Uten en sträng på ca 1 /motsvarande envolym av en ärtas storlek. Munsköhnlng med fluorlösning bör inte förekomma iförskoleåldern vid samtidigt bruk av fluortabletter. Vid hög karlesaktlvitetrekommenderas 3-4 fluorpenshngar ." Det skulle ha varit av intresse att få veta hursocialstyrelsen mot bakgrunden av det upplästa har tänkt sig vattenkonsumtionenför varje enskild Individ om det nu skulle vara så att vi har fluorlderatvatten I kommunernas vattenledningar. Som jag ser det måste det här bh fråga omen verklig överdosering med okända följdverkningar. För de människor som såönskar finns det ju att tillgå tabletter, tandkräm m. m. innehållande fluor. Upphävande av lagen om tillsättning av fiuor till vattenledningsvatten 2 protokoU 1971. Upphävande av lagen om tillsättning av fiuor till vattenledningsvatten Enhgt professor ,medlem av vetenskaphga råd, är det tänkbart attfluortUlförsel via dricksvattnet skulle kunna leda tUl att århgen 500stockholmare behöver sjukvård och att 30 personer I staden avlider. I ett sådant läge kommer även frågan om ansvar ochskadestånd In. Oron är stor bland majoriteten av medborgarna om fluorenverkligen skall komma till användning I våra vattenledningar. Både karies ochtandlossningssjukdomar betecknas som folksjukdomar. För att komma tUl rätta meddem behövs ett samordnat tandhälsovårdsprogram, vilket vi motionärer påpekat. VI hälsar med tUlfredsställelse en aUmäntandvårdsförsäkring. Men vi vill inte ha någon sammankoppling av denna reformoch ett eventuellt beslut om Införande av vattenfluorlderlng. 1 stället vill viunderstryka, I Ukhet med , att man skah gå tlU roten med det onda,satsa på bättre kostvanor och förebyggande hälsovård. Vattenfluorlderlng har kommit tUl användning I andraländer, och har rekommenderat fluorlderlng avdricksvattnet. Utskottet hänvisar i vederbörlig ordning till dennarekommendation, men påvisar, vilket måste noteras I den här debatten, att manefter det kommit fram tUl misstankar om bl. a. skelettskador. I sin resolution av förklararVärldshälsoorganisationen att människan, trots alla bevis för motsatsen, är ibehov av en total daglig tillförsel av fluor. också förklarat att svenskarna hör till dem varsnormala fluortlUförsel Ugger närmast Idealet, I det att de får genomsnittUgt0,fluor från mat och dryck och från luften ochbetydligt stöne mängder från fluortandpastorna, finns det alltså enligt andan rekommendation Inget ytterligare fluoride-ringsbehovi . Användandet av vissa andra gifter, t. ex. hormoslyr, harvarit föremål för livliga debatter . Myndigheterna harvidtagit restriktioner för användandet av gifter i naturen. Det är en klarparallell tUl dagens ställningstagande angående fluor. Men myndigheterna idetta fall har Inte uttalat någon klar uppfattning om fluor.Osäkerheten är stor. Det är nödvändigt att vi avkräver myndigheterna ett klartbesked. TiUämpningen av fluorlagen faUer på socialstyrelsen.Det är ett stort ansvar som och andra myndigheter har. Jagifrågasätter inte viha att ta detta ansvar, men då frågan ärav så stor betydelse som här påvisats vore det rimligt att socialstyrelsenklart redovisar sina undersökningar efter hand som de hgger på bordet. Menförst har de som bär ansvaret för lagstiftningen fått ta del avrapporter från de konferenser som hållits i regi. Vad är motivet till att Ugger lågt? Detkan inte gärna vara något annat än att man viU awakta beslut I dag.Trots detta har man undanhållit redovisning av sittutredningsmaterial. Protokoll och handUngar från .socialstyrelsens expertkonferenserhar t. ex. Inte varit tillgängliga. Men experterna har själva deklarerat sinauppfattningar och alltmer entydigt uttalat betänkligheter mot atttillåta fluorlderlng. Ansökning om fluorlderlng görs av kommunala myndigheter.Det är riktigt att Inga kommuner utnyttjat möjligheten till fluorlderlng. Menmånga kommuner har föreslagits sådan, t. ex. I , där bl. a.Stockholmstraktens vattenverksförbund drivit frågan. Förbundet beslutade om ensådan åtgärd efter tillstånd från . Det är som haransvar för lagstiftningen om fluorlderlng av dricksvatten. Vårt samhälle måsteha lagar som kan förhindra samhäUsskadllga verkningar. Men det är inte håUbartatt ha en lag som gör att man kan riskera sådana verkningar. Mot den bakgrundenhar vi ansett att fluorlagen bör upphävas. Vi reservanter, som representerar samthga partier, harframhållit att enbart vetskapen om att fluor I grundvattnet har enkarleshämmande effekt på människors tänder får inte fresta lagstiftare ochmyndigheter att på konstgjord väg tUlföra vattenledningsvatten fluor. Ett rentoch friskt vatten är förutsättningen för aUt mänskligt hv på jorden. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifall tlUden reservatlon som är fogad socialutskottets betänkande nr 35. Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten HerrÅKERLIND (m): Som här har anförts är fluor ett gift som I vissutsträckning finns naturligt I vatten, men I allmänhet I mycket små mängder.Det är konstaterat att fluor har en förbättrande effekt mot tandröta. Mångaexperter menar att fluor kan misstänkas bidra eller ge upphov tUl olikasjukdomar. Efter att ha gjort dessa konstateranden vlU jag fråga:Behövs då mera av detta gift i vårt dricksvatten? Svaret måste ju bil nej. VI är väl alla oroade av den spridning av olika gifter somför närvarande sker. När vi försöker begränsa användningen av gifter, t. ex.inom jordbruket eller skogsbruket, så är ofta motargumenten att det Inte finnsandra alternativ eller att andra alternativ ställer sig för dyrbara. På det härområdet finns det, som också har påpekats, andra alternativ som Inteheller är särskUt dyrbara, om man vill nå samma eller rent av bättre resultat itandvårdsförbättrande syfte. Möjlighet finns t. ex. att använda fluorlösnlngar tlUsköhning av tänderna eller att använda fluoriderad tandkräm. Då behöver integiftet tUlföras kroppen, och man behöver på det sättet Inte ta några risker förandra biverkningar. Om fluorlderlng av dricksvatten tiUåts, så innebär det attäven de som inte har egna tänder tvingas konsumera en högre halt av detta giftän som de normalt skulle få i sig. För dem innebär det under inga förhållandennågot positivt, men däremot får även de bära de eventuella negativakonsekvenserna. Lagen om rätt att fluoridera dricksvatten antogs för nioår sedan. Flera kommuner har ansökt om att få fluoridera sitt dricksvatten medstöd av lagen. Men ännu, efter lagens tiUkomst, har ingen kommunpåbörjat fluorlderlng. Jag tycker att det visar att tveksamheten om detlämpliga i den här lagen är mycket stor. Detta är ju ingen partiskUjande fråga. Det är väl första gångensom det har hänt att företrädare för aUa i kammaren representeradepartier Upphävande av lagen om tillsättning av fluor tiU vattenledningsvatten undertecknat en gemensam reservatlon. Men det visar också,tycker Jag, att utformningen av vår framtida mUjö är en fråga som berör ossalla lika, oavsett vlUca poUtiska partier vi företräder. Ett sätt att medverkatill en förbättrad framtida mUjö kan vara att avskaffa lagen om rätt attfluoridera dricksvatten genom att rösta med reservationen. Jag Instämmer I yrkandet om bifall reservationen. Hen (); Som fjärde talare för reservationen skall JagInte uppehålla mig aUtför mycket vid vad tidigare här har sagts. Jag skall Inteuppehålla mig vid de olika åsikterna om fluors skadlighet eller oskadllg-het.Det finns ohka uppfattningar om den saken bland både experter och aUmänhet, ochdet räcker för mig att denna olikhet finns. Jag skaU I stället tala om några fårader I reservationens mitt - jag citerar; "Många människor uppfattar fluorlderlng avvattenledningsvattnet som ett Ingrepp I den personliga Integriteten, eftersomman Inte har någon möjlighet att få annat än fluorlderat vatten. Vetskapen omatt man på artificiell väg tillför vattnet ett gift skapar oro hos den storaaUmänheten." Det är klart att det har bUvit en oro bland allmänheten den har funnits länge - och -vi kan skämta om den och säga att det är kvasiförestäUningarom vad man åstadkommer genom att fluoridera vattnet. Men vi kommer inte ifrånden här oron den finns där och vi bör ta hänsyn UU den, när vi bestämmer ossför hur vi skall göra I det här faUet. Om det Inte funnes några andra möjligheter att tillföraIndividen fluor I karlesförebyggande syfte, så skulle man kunna tänka sig att inödfall använda den här utvägen. Men finns det sådana möjligheter - det harredan förut anvisats flera ohka möjligheter, och jag skaU dra fram ännu en ochciterar då med. dr och tandläkare . Han är konsult itandhälsovård vid barnavårdscentraler och han har produceratsig i med en artikel, där han mot vattenfluorlderlng ställer enbarntillsyn vid barnavårdscentralerna för att barnen på ett tidigt stadiumskall få den fluor som behöver tUlföras kroppen få den redan då de behandlasvid barnavårdscentralerna. För att motivera detta använder han bl. a. en litettillspetsad formulering, precis av det slag som jag själv angav , och jagskall ordagrant citera honom: "En annan omständighet som talar motvattenfluoridering är den oro som många människor känner inför denna form avkariesprofylax. Denna oro är av psykologisk art och får näring av en flora avkvaslvetenskaphga artiklar, I vilka med okunnighetens vanUga tvärsäkerhetutmålas vilka ödesdigra konsekvenser en vattenfluorlderlng kan få förhälsan." Ja, så kan man också uttrycka det. Men det är samma sak -oron finns där. Om den har tUlkommit på det ena eUer det andra sättet kan varaganska Ukgiltigt. kommer i varje fall fram tUl att detförslag han lägger om en tlUförsel av fluor vid barnavårdscentralerna haråtskilliga fördelar, och jag citerar på nytt: "Det genomsnittliga förskolebarnets kariessituationoch den Inflammerade debatten kring vattenfluorlderlngen motiverar en utbyggdverksamhet på barnavårdscentralerna med natrlumfluorid tlU AD-vltaminer av dentyp författaren avser. Dengenomförda undersökningen pekar på vissa avgörande fördelar; 1) Det är av storpraktisk betydelse att kunna distribuera fluor genom en etableradorganisation. 2) Valfrihet.Föräldrarna har möjlighet att själva bestämma om barnet skaU erhäUa tUlskott avnatrlumfluorid eller icke. 3) Metoden ärenkel. 4) Adekvatdosering. 5) Alla barn oavsett bostadsort - kan bU föremål för denna form av kariesprofylax. 6) Metoden ger godeffekt med karlesreducerlng uppgående tlU I redovisatmaterial. 7) Småomkostnader." Det kan vara skäl I att stanna något Inför den sistapunkten, ty enligt uppgift i samma artikel har Investeringskostnaderna för detområde som tidigare kaUades beräknats tUl 2 mUjoner kronor,vartlU kommer ungefär en halv mUjon kronor i driftkostnader. Mot dettaskall då ställas kostnaderna för hans egen metod, . Åtskilligt talar för att vi här skaU vara försiktiga. Vivet ännu inte vilka rön vetenskapen kommer att göra när det gäller hälsovårdoch vilka krav som kan komma att resas på att fortsätta på den väg vi iiuslagit in på. Det är också en principieU fråga: SkaU vi använda vattnet tlUmassmedlci-nerlng eller Inte? Ingen InbiUar sig väl att detta är enengångsföreteelse och att vetenskapen aldrig kommer att göra anspråk på attäven I fortsättningen använda samma metod? Nej, när vi bedömer denna fråga trorjag det är skäl I att se den från principieU synpunkt och ta ställning tUl omvi verkhgen skaU tvångsmedicinera genom vattnet. Slutligen viU jag påpeka att vi här som i så många andrafall har att göra med en avvägningsfråga mellan glesbygd och tätort. Om vi gårdenna väg, så innebär det att glesbygden, som saknar centralt vatten, på sinkommunalskatt får vara med om att betala för att klara frågan för tätorten. Detär en Icke oväsentlig fråga. Om man har kunnat påvisa att fluortillförseln Ullkroppen hämmar karies och det bestrider jag inte så skaU de rönen kommasamthga medborgare tiU godo som önskar detta. Och det kan man göra på annatsätt än genom att massmedicinera genom vattnet. Jag yrkar bifaU till reservationen. Upphävande av lagen om tillsättning av fluor tiU vattenledningsvatten HenKARLSSON i (s): Frågan om fluoridering avvattenledningsvatten har varU föremål för många debatter tidigare I ,och den debatt vi nu för lär väl inte heUer bU den sista. har vi här I landet haft en lag som bemyndigarregeringen att efter framställning från kommun medge att fluor Ikarlesförebyggande syfte får tillsättas vatten som levereras förbrukare.Men lagen har tillämpats mycket restriktivt och är förbunden med åtskUUgavillkor. Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten Historien om fluor i vattenledningsvatten går tillbaka tUl1952, då stad började fluorera vattnet i en del av sina ledningar.Denna fluoridering avbröts 1962, då regeringsrätten hade yttrat sig emotdensamma. När så skedde framlades det förslag i frågan som är gällande lag.Men det Intressanta I sammanhanget är, att sedan lagen tillkom 1962 har Ingenkommun bedrivit någon fluorlderlngsverksamhet. Flera kommuner, däriblandförsöksstaden , har visserhgen fått regeringens medgivande attanvända sig av fluor men har Inte uppfyllt kraven att , somär tUlsynsmyndighet i detta fall. Inkomma med de närmare utredningar och beskedsom krävs för att få sätta i gång verksamheten. Sedan 1968 fickhand om tillsynen har det endast I ett enda fall förekommit att en kommun fåttmedgivande att använda sig av fluorlderlng, men detta medgivande har sedanöverklagats, och beslutet har sålunda inte satts i kraft. Det finns också flerakommuner som ligger inne med ansökningar om att få fluoridera dricksvattnet, mendessa har som sagt inte aktualiserats. Det är alltså på det sättet , attingen kommun bedriver fluoridering av dricksvattnet. Därför finns det, såvittutskottet kan förstå, Ingen anledning att nu ta bort den lag vi har. Ingenskada om det nu är det man menar skall uppstå - kan åberopas för lagensborttagande. Och vi brukar ju I vara försiktiga med att ändra pålagar. Det måste finnas mycket starka skäl för det. Reservanterna säger att de vill ha bort lagen därför attsaken kommit i ett annat läge. När antog lagen var denmedicinska och odontologiska vetenskapen överens om att fluoridering undervissa förhållanden inte skulle innebära några hälsorisker. skulle alltsåexpertisen enligt reservanterna vara mera splittrad. Vidare säger man attsocialstyrelsens a-waktande hållning UU fortsatt fluoridering är ett uttryckför denna spUttring. 1 själva verket är det, som jag omtalat, så att dekommuner som begärt fluorlderlng själva Inte kommit In med de handlingar somerfordras för att de skaU få vidta de åtgärder som behövs för fluoridering. Mankan alltså inte tala om att det finns någon splittring i I denhär frågan. Reservanterna menar också att det finns risker avmedicinsk art för skelett och benvävnader och att njurfunktionen kan rubbas vidhög fluoridering. Till dessa risker kommer också enligt reservanterna Juridiskaoch tekniska aspekter på frågan. Det finns vidare, som bl. a. , en oro hos en del människor för att dricka fluorlderat vatten.Reservanterna erkänner att fluor i vatten har en karleshämmande effekt men dekommer ändå fram till att man Inte bör få använda sig av den möjligheten Ifortsättningen. Sedan följer en sats, uttalad med verklig emfas, som lyder:"Ett rent och friskt vatten är förutsättningen för allt mänskligt Uv påJorden." Ja, jag frågar de ärade kammarledamöterna: På hur många ställen Idetta land och på jorden I övrigt finns det klara källvatten som reservanternahär talar om? Tyvärr är det på det sättet att vattnet inte alls är så rent somman vill göra gällande och som skulle vara önskvärt. I det betänkande som utskottet har framlagt åberopas bl.a. det uttalande som har gjort och de konferenser inomsocialstyrelsen som hölls 1970 och som man beräknar skall hållas när depågående undersökningarna skall redovisas. Det finns alltså skäl att awaktasocialstyrelsens översyn. sade tidigare att lagen hänger i luften. Hanåberopade också den konsumtion av vatten som järnbruksarbetare, glasbruksarbetareosv. Visst konsumerar vi vatten i ohka mängder det är klart. Men påmånga av de orter det gäller för resten nästan över hela landet - har man Jufluor I vattnet i någon utsträckning. Det är därför svårt för attsäga att det finns några absoluta risker för de järnbruksarbetare och andra somdricker det. åberopade också att eskimåkvinnornas barnmed modersmjölken insöp fluor som utgjorde en fara för deras verksamhet Iframtiden. Jag har ingen aning om hur det är med statistiken över dödsorsakeroch skador som kan åberopas bland eskimåerna, men jag har en känsla av atteskimåerna är minst lika friska som folk I andra delar av världen. Och förresten, hur är det när äter potatis? Då får han ju också I sigfluor utan att han själv tänker på det. säger vidare att han begärde attmotionerna skuUe remitteras tUl . Det är riktigt att utskottetInte medgav den remissen. Det berodde helt enkelt på att vi visste attsocialstyrelsen hade dessa expertundersökningar på gång. svarhade självfallet - jag är övertygad om det - blivit att man i avvaktan påresuhaten av dessa undersökningar inte vill tUlstyrka att lagen upphävs. Dettager aUtså inte motionärerna anledning att säga att en remiss Ullsocialstyrelsen hade lett till ett annat ställningstagande. Undersökningarna är nu snart slutförda. Varför då Intelugna sig det halvår - eller vad det kan vara fråga om - för att sedan taställning när vi har alla fakta från på bordet. höll en mycket sakkunnigföreläsning om fluorens verkningar. Jag kan naturligtvis inte ta upp kampen medhonom i fråga om sakkunskap på alla de områden han berörde. Men när herrBengtsson säger att vi ingenting vet om vad som händer med dem som under 30eller druckit fluorlderat vatten vill jag rekommendera attstudera vad som hänt med befolkningen I som haft enförhållandevis hög fluorhalt I sitt vatten. Kan påstå attuppsalaborna har fler skelettskador eller benvävnadsskador än man har på andrahåll I landet? Det är för resten Inte bara som har en betydandefluorhalt I sitt vatten, utan det har även en hel del andra orter. redogjorde för en undersökning i Umeå.Förutsättningen för att man skall få ett svar är naturUgtvis att man ställerfrågor. Eftersom inte i alla avseenden redovisade frågorna ärdet svårt att dra slutsatser av svaren. nämnde också att det på fluorförpackningaranges att fluor bör förvaras oåtkomligt för barn. Det är väl riktigt att manser UU att barn Inte får vare sig medicin eUer fluor I sig I några storamängder. och andras vaksamhet på det området tycker jag visaratt man handhar detta med all den omsorg som är erforderlig. Det vore mycket mer att säga med anledning av Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten anförande,men Jag skall ytterligare bara ta upp vad han och även sade om oronhos många människor. Om man bedriver en kampanj mot fluor, så som exempelvisherr har gjort, förstår jag att många människor känner sigoroUga. Hur skulle det vara om man i stäUet försökte lugna människorna genomatt säga att det här kan visserligen vara farhgt, men för att vi skall bilfullständigt på det klara med den saken och kunna dra några definitivaslutsatser måste -vi veta mer. sade att detta var första gången I helahistorien som det förekom en fempartireservatlon I . Om så nu är faUetär det inte så egendomhgt; det är ju först nu som kommunisterna fåttutskottsrepresentation och har möjhghet att reservera sig. tog upp frågan om principen. Den princip somherr efterlyste fastslog vi 1962 när lagen infördes; vi tog då ställningi princip frågan om fluorlderlng av vattnet. Hen hade också ett Intressant resonemang omglesbygd och tätort. Han sade att glesbygdsbefolknlngen får vara med och betalafluorlderlngen I tätorterna. Det är möjligt att detta är riktigt när det gällerjust fluorlderlngen. Men om man undersökte vart de kommunala utgifterna överlag går tror Jag att man skulle finna att det i stället är så atttätortsbefolkningen får vara med och betala för glesbygden. Jag säger dettabara som en replik på vad det avseendet sade. Det finns åtskiUigt mer att säga på detta område. Jag villbara åberopa ett par Interpellationssvar, som socialminister har lämnat.I ett svar har han redogjort för UppsalafaUet, som jag talade om i min repliktUl .