prot · FU09122 · 1971-12-31 00:00:00 — Det finns en huvudpunkt I det som sade och som tog upp där Jag kan helt Instämma,Självfallet får mte en fysisk riksplanering och en aktiv miljöpolitik leda tUlatt vissa delar av landet Inte skall få nya Jobb, nya arbetstiUfäUen, Särskiltviktigt I är detta naturiigtvis, som i sade, i dennorra delen av länet, och Tanums kommuner, som verkligen har storasvårigheter. Enligt rnln mening bör statsmakterna försöka stimuleramiljövänllg Industri tiU de områden där man avvisar mUjöfarhga investeringar.Det är något av en moralisk förpliktelse för en regering, som av mUjöskälavslår en ansökan om en tänkt lokalisering, att hjälpa kommunen till andra nyaarbetstUlfäUen, Därför skall de instrument som vi har och som vi kan skaffa ossnyttias mer målmedvetet: investeringsfonder, plunbeslut, långivning och annat.Befolkningen I har en rätt att ställa kruv på nya Industrier för atthindra uttunning och alltför stort beroende av turister och sommargäster. Mensamtidigt har landets befolkning I dess helhet och det snabbt ökande antaletsvenska och utländska Västkustälskare rätt att resa kravet att den härskärgården skyddas från stora risker och skonas från förstörelse. Det gavs många löften om den fysiska riksplaneringen underandra hälften av 1960-lalet, Vi fick veta främst av den dåvarande kommunikationsministernPalme att för miljöpolitiken skulle rlksplanerlngen bil ett av deviktigaste Instrumenten, Om man läser och talfrån finner man att åtskilliga principer skulle vägleda kommandelokaliseringar, 1970-talels första fall, då de principerna blev prövade, varraffinaderiet vid , går sprängsalvorna på Lysehalvön. Ett nytt område föroljeindustri har öppnats. På vilket sätt har man då vid beslutet omOK-raffinaderiet levt upp lill 1 960-talets löften? Får Jag ta principerna enefter en, 1) Den fysiska riksplanen skuUe vägleda kommuner ochföretag inför egen planering och egna lokaliseringar, så atl de från början riktade in sina ansträngningar I hnje med riksplanen. I fallet hade oeh att gä efter. De planerade I alla fall I brist på direktiv frånstatsmakterna. I det tomrum som dä uppstod drev kommunen och företagettillsammans fram den situation, som pressade en svag regeringatt godta en oljehamn för supertankers och ett raffinaderi vid . 2) Den fysiska riksplanen skulle, enligt uttalandena avherrar och , hindra regering och andra frän att behöva Improvlseru, närenskUda planfrågor skuUe föras tiU beslut. Man skulle få vägledning av enlångsiktig plan som fördelade marken, I faUet med OK-raffinaderiet kunde regeringen påverkaparterna nästan från början - om den hade velat göra det. Men man saknade enfysisk riksplanering för , och man vUle Inte skynda på det arbetet.Man drevs In I en situation då handlingsalternativen började upplevas sombegränsade. Och till slut Improviserade man fram en "samplaneradIndustriregion baserad på , , och LysekU",som det hette I regeringskommunikén. Motiveringen för lokaliseringen var ettkort och torftigt dokument på en tio sidor med en hel rad diskutablapåståenden. 3) Den tredje principen var att den fysiskarlksplanerlngen skulle ge tyngd och röst åt de miljövården som ofta kommer bort när man fattar delbeslut om lokaliseringar och planärenden. Men i var det just de värdena som kom bort vidbeslutsprocessen. Mitt på lägger man nu ett nytt oljecentrum. Därskall man ta In oljetankers, som är större än några andra båtar som någonsinhar gått in I svenska skärgårdar. Hur oljeskyddet skall skötas vet man Inte,Riskerna för kusten och vattnet fick inte påverka det beslut, därföretagsekonomiska kalkyler fiek fälla utslaget, 4) Den fjärde principen var att den fysiska riksplanenskulle grundas på fakta och överväganden, som skulle bil offentligt redovisade och diskuterade Innan man fattade beslut om planen. Så skedde aldrig I det här fallet. En föredragning avstatssekreteraren pä presskonferensen var vad allmänheten ficktill livs. De bedömningarna blev aldrig debatterade och remissbehandlade / ettsammanhang, innan man avgjorde lokaliseringen uv oljelndusttin till . 5) Den femte principen var att den fysiska riksplanen pånågot sätt skulle förankras I beslut I . Men beslutet om OK-rafflnaderiet fattades av regeringenensam. Det fick Ingen förankring genom något riksdagsbeslut. 1 enInterpellatlons-debatl i andra kammaren före beslutet vägradecivilministern t. o. m., trots alt jag pressade honom gång på gång, att idiskussionen redovisa sina synpunkier på ärendet, just med hänvisning till allde inte var angelägenhet. 6) Den sjätte principen var att den fysiskarlksplanerlngen, Innan planen fastställdes, skulle beskriva alternativ för markens användning. På det viset skulle man ge bättre underlag för vettiga beslut. Men någon alternativ plan för ny oljeindustri påVästkusten blev aldrig utarbetad. Man fiek aldrig möjlighet ull i sittsammanhang pröva andra möjligheter, andra länkbara lokaliseringar lör öppnandetav ett nytt oljeindustriomräde. t. ex. Hogdalsområdet, som ett alternativ tillLysehalvön. Bara en -lösning presenterades - när den redan hade blivitfastslälld av regeringen. 7) Den sjunde oeh sista principen, om man går tillbaka tillherrar Palmes och tal på 1960-lalet, var alt den fysiska riksplanen skulle präglas av en klart redovisad politisk värdering. Men närbeslutet om kom bar det alla tecken pä Den fysiska riksplaneringen m. m. Den fysiska riksplaneringen m. m. De rikthnjer för framtiden som man hängde på det var skissartade ochen typisk konstruktion i efterhand. Någon speciell politisk vUjeinriktning kanväl inte gärna hgga i utt låtu sig blndus av oljebolag och kommuner I föreningutan att awakta arbetet på en fysisk riksplanering. VI ser alltså hur spelet kring och iår stred mot de målsättningar som tidigare hade utlovats för den fysiskariksplaneringen. har vi t, o. m. sett hur regeringen fattade beslutet omBrofjorden I strid med andan I mihöskyddslagen. Man band sig för ett nyttoljecentrum mitt på för mUjöskydd hadefått säga sitt. Det tog vi upp I årets dechargedebatt här I . Vihar fått se hur nya fakta om främst svaveldioxiden I luften och försurningen avsjöar - framför aUt I - och marker har påverkat debatten. Men dehar Inte I huvudfrågan beträffande lokaliseringen fått påverka regeringen, somju band sig . vägrade att för sin delgodkänna den här lokaUseringen och lät I stället regeringen bestämma. Ochregeringen hade redan bestämt sig , motion, nr 450, tar jag upp de här problemen, kräveren alternativ plan för området kring och begär att Inga bindandebeslut skaU fattas om området non om man har en plan förvästkustens användning. Utskottet har svarat alt beslutet om redanär fattat - där blir det alltså Inga alternativ - och att man skall vänta medbeslutet om Högdal norr om tills "resultatet av pågående arbetemed den fysiska rlksplanerlngen redovisats och prövats av statsmakterna". Till det kan fogas främst två kommentarer. Den förstaåterfinns I det särskUda yttrandet av och ,Handläggningen av fallet var sannerligen Inte tillfredsställande,och det borde clvilutskoitet ha sagt Ifrån om. Nersmutsande industri skall inteplaceras vid våra kuster utan att man har en samlad plan för hur kusten skallanvändas. Den andra kommenturen bhr några frågor som Jag ställer tillcivUutskottet, Man skall alltså vänta med beslutet om oljekraftverk och unnatvid Hogdalsområdet till dess vi fått en fysisk rlksplunerlng för den delen avkusten. Då är frågan: Vud för slag av rlksplanerlng bhr det, och I vilka formerskall den beslutas? Skall vi tillämpa 1960-talets löften - ellerskall vi än en gång svika dem genom utt improvlseru oss frum som I falletBrofjorden? Kommer den fysiska rlksplanerlngen att ge kommuner,företag och regering en klar vägledning när det gäller att fördela mark förIndustri av olika slag, bostäder, frltldsllv och orörd natur? Kommer den fysiska riksplanermgen att ta stor och oftaavgörande hänsyn till de mUjövärden som man så ofta schabblat bort?Kommer planen atl förhindra att t. ex. förvandlas till något som kankomma att likna ett svenskt Ruhrområde? Kommer den fysiska riksplanen att grundas på fakta ochöverväganden som blir offentligt redovisade oeh diskuterade Innan man fattarbeslut om planen? Kommer den fysiska rlksplanerlngen att I sina grunddragförankras genom beslut I ? Kommer den skiss, som man påstår skaU läggas fram idecember , att utgöras av klart redovisade alternativ, kommer det alltsåatt bU flera förslag och Inte bara ett, sä man vet vad man har utt väljamellan? På de frågorna finns det ännu inga svar. Det material somplanverket publicerat är förstudier. Några förslag tUl rlksplanerlng är ännuInte publicerade. Den fråga jag vill ställa till civUutskottetssocialdemokrater är denna: Kommer den fysiska rlksplanerlngen att vara grundadpå de sju principer som slogs fast i regeringens uttalanden ?Eller kommer den att mera präglas av de ledsamma Improvisationer som ledde framtill beslutet om ? Kan vi få ett svar på den frågan? Det svaretavvaktas med spänning av tusentals miljövänner här I landet. Den fysiska riksplaneringen m. m. HerrÅBERG (fp); Jag ämnar inte på något sätt gå in i polemik med deföregående talarna. Men jag kun inte underlåta att säga nägra ord I dennafråga. Jag betvivlar på intet sätt den goda vUjan hos dem som hartalat om i synnerhet , Eftersom Jag är född i den bohuslänskaskärgården är det med en viss tillfredsställelse Jag lägger märke till attmänniskor från olika håU i vårt land är intresserade av denna kust. Men Jag harhela tiden som denna debatt har förts - Inte bara nu utanockså tidigare - haft en känsla av att debatten bhr alltförensidig och att det bara är vissa sidor som kommer fram. För att kammarensledamöter skall förstå min situation - utt Jag på ett sätt bhr i någon månkänslomässigt engagerad - kanske Jag får lov att tala om utt jag är född ute påen av de allra yttersta öurna I , så pass långt ut att Jagunder min uppväxttid efter vatie västlig storm fick hjälpa min mor att tvättasaltet från fönstren. Det kanske i någon mån förklarar atl jag på ett särskUtsätt känt och fortfarande känner för den bohuslänska kusten och skärgården. Jug vet alt miljö är ren luft, rent vatten, vacker naturosv. Men miljö är mycket mer än så, och det är på den bortglömda sidan Jag villpeka litet grand. Visserligen säger att man i oeksåhar rätt att kräva ökade arbetstillfällen. På den punkten är vi helt eniga, oehdet är väl ingen som har nägon annan åsikt. Men innan Jag hamnade i riksdagenhade Jag i ell 25-tal år haft den bohuslänska kusten som mitt arbetsfält. Jaghar under mer än två tre sommurmånuder rest i den bohuslänskaskärgården. Jag har vid otaliga tillfällen varit I dessa samhällen som saktamen säkert tynat och gått sin undergång lill mötes på grund av brist påarbetstillfällen. När vi I länets planeringsråd .som Jag tillhörde hade att laställning till lokaliseringen uv OK lill , satte vi oss noga In i vadfrågan gällde. Inom samtliga partier - både i hmdslinget oeh blandriksdugskamralerna - vur vi helt eniga om att vi inte fick låta ett sådanttillfälle ull skapa arbetstillfällen gå oss ur händerna. Del hursagts atl mun vid den bohuslänska kusten borde lägga renare Den fysiska riksplaneringen m. m. industrier.Det är vad bohuslänningarna väntat . När Jag undervintermånaderna december. har kommit till bohuslilnskafiskelägen eller andra orter och träffat befolkningen där kan jag försäkrakammaren att det är en helt annan situation Jag mött än den som mötersommargäster från olika platser i vårt land. Det är Inte ett vackert leende landskapdå. Jag har gått vid sidan av gamlingar som av omständigheterna tvingats stannakvar. Jag har hört deras bittra klagan när de pekat på hus efter hus som ståtttomma därför att barn och barnbarn måst flytta på grund av att det saknatsarbetstillfällen. Jag har hört de gamlas klagan när de säger: "Här boddeden och den; han arbetar nu i " osv. Jag har hört de gamla säga:"Ack hur Jag önskar att jag hade haft mina barnbarn här som många andragamla får ha." Jag har förstått hur bittert det känns för dem, Inte minstnär de sagt: "Jag ser mina barnbarn , påsommaren och vid högtider." Detta, ärade kammarledamöter, är också en fråga om miljö.Och det är en viktig fråga, såsom Jag ser det och såsom jag vid mångatillfällen upplevt det. Jag har velat peka på detta därför att jag tycker attdenna sida av saken alltför kommit bort I debatten. Såväl som har talat om"ett nytt Ruhrområde" när det gäller den bohuslänska kusten. Jag trorInte att man behöver befara någonting sådant. Jag skall Inte gå In på riksplaneringsfrågan som sådan,men jag kun inte underlåtu att betona vikten av det Jag här nämnt. Jag tror attdet var som var inne på att avgörandet av Brofjordenfrågan var etthafsverk. Jag kan inte hålla med om detta. Jag har full förståelse för att manvill hu en vettig och riktig rlksplanerlng - det är på sin plats att man kräverdet:, men det kan ändå inte betecknas som ett hafsverk när vi som känner länetoch känner till förhåUandena är rörande eniga Inom samtliga partier om attdenna chans måste tas. Jag kan inte vara med om att kalla det ett hafsverk.Eftersom Jag - som Jag sade tidigare - har varit med och tagit mitt ansvar idenna fråga i och läns planeringsräd vill Jag här gärnadeklarera att Jag Inte ångrar att Jag gjorde det. HerrTORWALD (c): Ursprungligen hade Jag Inte tänkt delta i debatten, men endel påståenden av och andra miljöaktivister gör atl Jag måstereagera en smula. Det är ganska förvånande att dessa anser att ett raffinaderisom skuUe bil placerat vid skuUe ha utomordentligt negativaeffekter på mUJön, medan däremot samma raffinaderi placerat Inom därvi redan har ett par raffinaderier skulle ha oanat goda effekter. Del ärenligt mitt sätt att se ett cyniskt agerande. Det Innebär att de menar att detInte skuUe göra någonting att man gör mUJön ännu mer olldUg där den redan ärtämligen förstörd. Det skulle alltså Inte vara socialt vällovligt att se lUlalt göteborgarna inom sin egen stad har fritidsområden, lämpliga att utnyttja.VI har nägra sådana ute vid Torslandu, men dem ville manförstöru med placerandet av ett raffinaderi där. Det är, anser vi, gott och väl att man får avlägsetbelägna fritidsområden, men de kan I princip tyvärr bara utnyttjas av de merbesuttna, under det att fritidsområden Inom stadens hank och stör bhrtUlgängliga, och är tillgängliga, för de arbetare och mindre inkomsttagare somär sysselsatta där. Det har också I några sammanhang lämnats exempel på attSvartedalens sjöområden, för övrigt även sjöar i min egen hemtrakt, skulle hablivit försämrade och försurade beroende på tUlkomsten av anläggningarna IStenungsund, Det är orimligt, eftersom de sjöarna befinner sig sydost omStenungsund och vi där har förhärskande sydvästliga vindar. De befinner sigdäremot nordost om ; och därför är det ganska naturhgt att om någonförsurning har uppkommit så har det skett på grund av de raffinaderier somfinns I . Det är mycket möjligt, och forskarna är ganska klaraöver detta, att en hel del av de negativa effekter som kunnat uppmätasantagligen Inte bara kommer från utan kanske t. o. m. så långtIfrån som från kontinenten. I vart fall torde man inte kunna hävda attlokahseringen av kraftverk m. m. till har medfört dessaförsämringar I bl. a. område. Dessutom tror Jag att de allvarhguste skadorna frånsvavelnedfall och annat trots allt har vållats skogen - och de skadorna får vinog försöka motverka på oUka sätt. Jag skulle vUJa säga att det naturiigtvis ärväsentligt att vi på allt sätt arbetar för en bättre miljö, men en miljö utanarbetsplatser är snart ingen miljö. Om det inte frän både regeringens och vårsida ageras kraftigt för att få arbetsplatser till exempelvis dessa områden imellersta och norra dör de områdena; och det blir ingen död i skönhetutan det bhr en död i förfallets tecken - och det vUl vi inte medverka tiU! Den fysiska riksplaneringen m. m. HerrGREBÄCK (c): var Inte riktigt belåten medhandläggningen i utskottet av hans motion, men vad utskottet haft att håUa sigtill är ju yrkandet i motionen. Det är uppdelat i två punkter, av vilka denförsta är "utt riksdugen i skrivelse till Kungl. MuJ:t uppmunar regeringenatt I arbetet på förslag till fysisk riksplan för också låtuutarbeta alternativ, där området vid Brofiorden hålls fritt från supertankersoch oljeindustri". Det kunde väl inte bli annat än avslag på det yrkandet,eftersom detta är ett passerat stadium. Det finns inga möjligheter att kommamed ett alternativ nu när spadarna redan har satts i jorden. Utskottet harhandlat helt sakligt i detta fall. I punkt 2 är yrkandet "att Inga bindande beslutfattas om lokalisering av miljöfarlig industri till området kring tagit ställning till de centrala principerna för Västkustensframtid". Utskottet har från Inhämtat att så Intekommer att ske, utan man kommer att avvakta vad riksplanen redovisar, och sedankommer fallet att prövas I vederbörilg ordning. Det Innebär alltså närmast ettbifall till yrkande på den punkten. Den fysiska riksplaneringen m. m. menar jag helt allmänt och jug tänker inte fördjupamig i någon längre debatt I de här frågorna eUer miljöfrågor I det härsammanhanget att endast kan ta ställning tUl de principer som skahvara grundläggande för den fysiska riksplaneringen. kommer väl aldrigatt kunna lägga sig I den regionalpohtiska bedömningen för enskUda företagsplacering här eller där, utan sådant måste överlämnas till de regionalpohtiskaorganen. Vi får hålla oss tiU principerna och ange ramarna för handlandet Ifortsättningen. Vi har i stället fått tUl stånd en reglonpolitiskdebatt i den här frågan. Jag förstår att riksdagsmännen från kännersig engagerade, men egentligen är det principerna för den fysiska riksplaneringensom vi borde debattera. Sedan skulle jag kanske för ordningens skull också säga ensak som faller tiUbaka på ett yttrande i betänkandet nr 22 men som har sambandäven med betänkande nr 24, Utskottet har ingalunda stått likgiltigt för behovetav samordning meUan den fysiska rlksplanerlngen och övrig planering, VI slår jufast I betänkande nr 22: "Inte heller har utskottet funnit anledning attnu påkalla någon åtgärd I fråga om samordningen i stort av regionalutvecklingsplanerlng samt fysisk planering, miljöprövning m, fl, åtgärder avkoncessionskaraktär. Utskottet har förutsatt att förslag även I sådan riktningkommer att föreläggas ,'' VI förutsätter helt enkelt att så skull ske, men vi får Juavvakta förslagen Innan vi kan ta upp de frågorna till debatt. HenMATTSSON I (c): efterlyste bl, a, det materialsom nu behandlas i departementet. Det är väl Inte säkert att vi har fåtttillgång till allt material, men vi fick i alla faU vid början etterbjudande från att anmäla Intresse för materialet, såskulle vi fortlöpande få det. Jag anmälde mig som Intresserad av att få ta delav de Inventeringar och rapporter som undan för undan kominer i det härarbetet, och jag har med jämna mellanrum fått nya handlingar fråncivildepartementet. material finns alltså I alla falltUlgängliga , om mun inte också till detta skall räkna länsprogrammen,som bötiar strömma In och som väl får räknas I meter. När det gäUer InnehåUet I riksplanen sade jagInledningsvis att man kanske skal) ha klart för sig att det här kommer att rörasig om principer. Jag fruktar att kommer att bU besviken, om hantror att riksplanen skall vara ett facit som det går att slå I så fort ett nyttproblem skall behandlas. Jag tror inte att man vare sig kan eller skall ge enriksplan en så detuljerud utformning. Enligt min och mitt partis mening skallen rlksplanerlng Innehålla de regionalpohtiska målsättningarna och de medel ochmetoder man vill använda för att genomföra dem. Eftersom vi också har andra parter inblandade Iplaneringsarbetet -kommuner inte att förglömma, även om här sammanhanget vill räkna dem tUl kategorin skumma parter - är detnödvändigt att vi håller planeringsarbetet på så lågt plan som möjligt.Därigenom kan vi påverka detta arbete inte enbart I utan även i Som Jag ser saken skall rlksplanerlngen åtminstone till den del densysslar med den fysiska planeringen omfatta principerna oeh tillgodoseendet avde områden, där staten genom en särskild lagstiftning har bestämt hur vissaändamål skall tillgodoses, t, ex. naturreservat och Uknande. Men i övrigt kandet inte bh fråga om annat än vissa principiella anvisningar om markensdisposition. framstäUde nästan den fråga som jag självhade tänkt framföra, när vi nu diskuterar ett i och för sig passerat stadium.Han undrade var OK;s anläggningar skulle ha placerats. Frågan skulle kunnaställas till . Var I landet skulle de ha legat? Eller menar herrAhlmark att vi inte skulle ha den här typen av industri över huvud taget? Skallvi Inte ha någon petrokemisk industri i landet, skall vi inte bygga utkraftverksindustrin? 1 sä fall är stäUningstagandet korrekt och konsekvent medmUjövärdsengagemangel, Men det är nog riktigare att se på mUjövården på detsätt jag mycket koncentrerat försökte göra I mitt första Inlägg; det gäller attsatsa på tekniska åtgärder och på utvecklingsåtgärder samt lagstiftning föratt komma till rätta med de problem som vi är medvetna om finnes. Jag accepterade clvilulskottets bedömning av det aktuellaärendet i den nordligaste delen, dvs. och tidigare diskuterat dennu sak i kammaren. För att ledamöterna skall bligeografiskt orienterade vill Jag nämna ytterligare en sak. Kanske vi Inte enskan kalla detta för ett nytt industriområde, eftersom vi redan vid sammafjordar. och , har tre stora Industristäder I värtgrannland , nämligen , Sarpsborg oeh Fredrikstad, Det är alltså en igrannlandet myeket kraftigt växunde region. Planeringen får Inte göras på detsättet att man inte tror att det finns någonting bortom . Jag skulle vilja nämna ytterligare en sak.Miljövårdsdebatten skulle vinna på att vi inte haussar upp den och liknarVästkustområdet vid ett framtida , Den inventering av industrinsefterfrågan på anläggningar som gjorts har fått en helt felaktig beskrivning Ipressen. Den har även behandlats pä ett märkligt sätt av TV. Riksdagsmän i fick ta delav en skrivelse ställd till radiochefen. I denna protesterar verkstadsklubbar,SlF-klubbar oeh SALF-klubbar vid de petrokemiska industrierna i motden utformning som man har givit ett reportage från Det heter iskrivelsen bl. a.: "Som avslutning på reportaget informerade reporternSveriges befolkning om, att det fanns runt många naturligabadplatser, men att dessa Icke kunde användas pä grund av den gravanedsmutsningen av vattnet, utan att man badar i stället i bassäng. Somillustration visades en bassäng byggd för att betjäna slmskolornu I Stenungsundoch således avsedd för Icke simkun-nlga barn. Denna uppgift är en klar medveteneller omedveten lögn." Den fysiska riksplaneringen m. m. HenHENRIKSON (s); I oeh för sig skulle det kunna varaöverflödigt att ytterligare orda I den här frågan, men eftersom vissa frågor med direkt adress till utskottets socialdemokratiskaledamöter Den fysiska riksplaneringen m. m. fann jagmig föranlåten att begära ordet. Man kan möjUgen ställa sig undrande tillvarför ställde sina frågor med adress till de socialdemokratiskaledamöterna då ett enhäUigt utskott står bakom betänkandet, även om ett särskUtyttrande är fogat tiU detsamma. När det gäUer frågan om att uppföra ett oheraffinaderl vidBrofiorden - det finns för övrigt en redovisning i utskottets betänkande på s,10 -vill jag säga att handläggningen av den frågan har skett helt Iöverensstämmelse med den lagstiftning som gäller. Det föreföU pånågot vis som om viUe ifrågasätta handläggningen av det ärendet.Jag har åtskUUga gånger lyssnat tUl utgjutelser i sådana härsammanhang. Det må vara honom obetaget att ivra mycket starkt för en god mihö,men han tar miste om han tror att han står i någon särstäUning i detsammanhanget, Möjhgen skulle särställningen kunna beskrivas som så att herrAhlmarks sätt att angripa dessa frågor är något ensidigt. Det kan måhända beropå - med anknytning till Brofjordenfrågan att han själv är på bekvämt avståndfrån de förhåUanden som den landsdelen befinner sig i.