prot · FU09135 · 1971-12-31 00:00:00 — § I Justerades protokollet för den 19 innevarandemånad. § 2 Herr talmannen meddelade utt , sombevUjuts ledighet från riksdagsgöromålen tills vidare. § 3 Upplästes följande kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om ledighetfrån riksdagsuppdraget för tiden frän oeh tillhöstsessionens slut för fullgörande av uppdrag som delegat vid . den 26/11 1971 Kammarenbiföll denna ansökan. § 4 Herr talmannen meddelade att enligt kammaren Inkommet läkarintyg var sjukskriven under tidenden tills vidare. bevUjades erforderilg ledighetfrån riksdagsgöromålen. Ang. behandlingen av ansökningar o/n vapenfri tjänst behandlingen av ansökningar om vapenfri tjänst Herr försvarsministern ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 23november intagna fråga, nr 385, oeh anförde: hur frågut mig om vilka kraftfullaoeh snabbi verkande åtgärder jag kommer all vidta för utt klara av den heltorimliga eftersläpningen da det gäller behandlingen av ansökningar om vapenfritjänst. resurser har ulhsedan dess tillkomstfortlöpande förstärkts. Salundj har kunsliet tillförts nya uänsler och de medelsom nämnden disponerar för utredningsmän hur kraftigt uppräknats. Antaletheltidsanställdu ulredure har denna höst kunnat fördubblas. Vidare pågarullljämt en nyrekrytering av utredningsmän som pä fritid skall biträda nämnden.Dä redun vidtagna åtgärder förväntas betydligt öka Ang. behandlingen av ansökningar om vapenfri tjänst ärendeunderlagetför den beslutsfattande nämnden, har denna förstärkts med ytterligareen ersättare för ordföranden. Frågan om ytterligare förstärkning ocheffektivisering av den beslutsfattande nämnden prövas . Deåtgärder som jag nu berört bedöms medföra att ärendebalansen kanbörja avarbetus. Jag håller mig fortlöpande noggrant underrättad om vapenfrlnämndensarbetssituation och är beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan visasig erforderliga. Jag tackar statsrådet för ett fylligt och snabbtsvar på min enkla fråga. Att vapenfrinämnden arbetar under synnerligen svåraförhållanden är Ju oss alla bekant. Då organisationen lades upp gjordes det medsikte på att det skulle vara ungefär 700 ansökningar . Förra åretuppgick de ca 3 000. kommer det enligt uppgift att bh ungefär 4 000.Det är givet alt det då blir en eftersläpning i behandlingen. Jag vill intealls rikta någon kritik mot det. Det år fullt naturligt. Jag är myckel tacksamför atl statsrådet har vidtagit de åtgärder som är vidtagna. Vi räknade som sagt från början med att det skulle vara700 ansökningar och är antalet tydligen ca 4 000. Jag har funderatpä vad denna ökning kan bero pä och försökt undersöka förhållandenu något. Jaghar kommit fram till - Jag skulle vara tacksam om statsrådet ville hjälpa migmed utt tala om huruvida min slutsats är riktig eller ej -att del är tre olikakategorier som söker vapenfri tjänst. Den första kategorin är de som vi räknat med från början,de som söker vapenfri tjänst av religiösa, etiska eller moraliska skäl. Det ärgivet alt dessa ungdomar ivrigt väntar på svar. Enligt uppgift kan det tu innan de får det. Den andra kategorin är de som av rent politiska skäl intevill försvara vårt land. Jag har inte nägon större respekt för den kategorin,det vill Jag säga, men de bör Ju ändå ha svar inom rimlig tid. Sedan har vi den tredje kategorin oeh den lyeker Jag ärden intressantaste. De har på sitt sätt "hjälpt till" att skapa dennamyeket stora eftersläpning. De vill av någon anledning skjuta pa sintjänstgöring så långe som möjligt. Det kan vara olika skål.familjeungelägenheler, civilt urbete eller studier. Framför allt de studerandehar enligt vad Jag har kunnat utröna funnit detta kryphål. De lägger in ansökanom vapenfri tjänst. De vet att del kan ta över två är Innan de fär svar. Deåsamkar statsmakterna, försvarsdepartementet och statsrådet extra bekymmer.Efter två år kommer så svaret. Ansökningen kanske är beviljad. Antingen sägerdä vederbörande att han har ångrat sig eller oekså kanske han tar vapenfrifiänst. De "chansar" helt enkelt på att få väntu tva är och avverkaen del uv sina studier under liden. När beskedet kommer kanske de bara har etlår kvar av sina studier och de lägger då In ansökan om vanligt anstånd. Med de otillräckllgu resurser som vapenfrinämnden har hafthar dessa ungdomar fått en extra favör oeh del kan Ju inte anses vara råttvist. Jag skullesom sugl vuru mycket tueksam om statsrådet ville lulu om vilkenuppfuttning han har - om det kan ligga någonting I vad jag nu har anfört. Jaghar fått dessa upplysningar från studerande och jag kan naturligtvisInte säga att dessa upplysningar är helt riktiga, men det är Inte allsosannolikt att de är det. Först vill Jag säga alt det Ingalunda är 4000 som söker vapenfri tjänst. När antalet var som högst - det var rörde det sig om 3 000. är antalet lägre. Fram november månad detta årär det I varje fall 300 färre än som har sökt vapenfri tjänst. Antaletgår alltså ned. Det är alldeles riktigt av alt ställa frågan omvad han kallar grupp tre, som enligt uppgift, vilken Jag föreställer mig atthan har fått från studerande i , möjligen utnyttiar det förhållandet att dettar att fä sin ansökan prövad. Vi är medvetna om detta, och det är Jubl. a. därför som vi har ansträngt oss för att under detta år fördubbla denkapacitet som har stått förfogande för att avgöra ansökningarna. Jag trordock ändå Inte att det är ett särskilt stort antal värnpliktiga som skaffar siganstånd ett eller genom att först söka vapenfri tjänst och sedan, då defåll avslag, gör sin värnplikt. Att sädana fall förekommer vet vi. men Jag trorInte att antalet är särskilt stort. Jag kan tala om att det genomsnittliga antalet avgjordaärenden i vapenfrinämnden under årets tre första kvartal var 327 medan detunder månader avgjordes 448 ärenden. Det Innebäralltså att vi nu är på väg utt nå den kapacitet som krävs. Inte bara för attavverka de inkommande ansökningarna utan också den balans som finns. Ang. dataregistreringen av medborgare Ja, det är givet att försvarsministern mycket bättre änJag känner antalet ärenden. Jag fick uppgiften om 3 700 ärenden iår I en tidning. Det skall kanske I stället vara 2 700, Inte heller Jag tror alt det är fråga om etl stort antal,men företeelsen är litet irriterande för de lojala som ieke begagnar sig avdetta kryphål. Jag är glad över statsrådets besked att frågan kommer attdebatteras och tagas upp i unnat sammanhang. Då begriper de som tänker göraen ansökan av ifrågavarande slag att del inte är någon Idé. Med den nuvarandetakfen är väl balansen avbetad på ungefär ett halvt eller kanske etl år. Detkan för vederbörande betyda en rekommenduUon atl inte begagna sig av detkryphål som finns utan avstå frän att göra ansökan, på så sätt kan balansen uppnåsännu snabbare. Överläggningen var härmed slutad. Herr finansministern ordet för att be.svuru (!p) den 1 framställdainterpellation. nr 1 37, och anförde: har frågal mig om duluregislreringen uv Ang. dataregistreringen av medborgare medborgarerespektive statsanställda I centrala personregistret och statenspersonaladmlnlstratlva Informationssystem kommer att stoppas, till dess deväntade lagarna om sekretesskydd I dataåldern har trätt I kraft. När det gäller det centrala personregistret, somriksskatteverket utvecklar på regeringens uppdrag, har riksskatteverkethemställt att registret successivt får tas I drift under sommaren och höstennästa är, framställning är på remiss hosoffentlighets- och sekretesslagstlftnlngskommlltén, Mina stäUnlngstaganden Ifrågan kommer att redovisas i statsverkspropositionen. Med hänsyn en deluttalanden som gjort I InterpeUationen vill Jag doek i dettasammanhang framhålla dels atl samtliga uppgifter som avses Ingå I det centralapersonregistret enligt nuvarande lagstiftning är offentliga, dels attsystemutvecklingen gjorts på ett sådan sätt atl begränsningar kan ske I frägaom utlämnandet av uppgifter, om detta skulle bU aktuellt till föhd av ändradlagstiftning eller av annan orsak. Den av Interpellanten berörda kontrollen vidternilnalfrågor kan ocksä lösas på elt godtagbart sätt. Det personaladmlnlstratlva Informationssystemet utvecklas av statskontoret Inom ramen för ett av regeringenlämnat uppdrag. Informationssystemet beräknas redovisas för regeringen undervåren 1972. varför jag för min del Inte har haft anledning ull överväga vuresig Innehåll eller tidpunkt för Införandet. Genomförundet av omlokaliseringenav statlig verksamhet har emellertid aktualiserat ell Informationssystem föratt klara främst omplacerlngsverksamheten. Stutskontoret har hävdat atlanvändningen av ADB är nödvändig, bl. a. med hänsyn de dalamängder somkrävs, och föreslagit alt Inom statskontoret utarbetade systembeskrivnlngar fördet personaladminlstra-tlva Informationssystemet läggs grund för det nuaktuella informationssystemet. Remissbehandlingen av statskontorets förslaghar avslutats oeh beredning av frågan pågår. I'ru (): Jug ber utt fä tucku herr finansministern försvaret pä min fräga. Det vur elt inycket lugnunde svur, och det gav Intrycketutt det inte finns något all orou sig för alls. Men naturligtvis är jug Interiktigt lugnad, oeh jag skulle därför vilju göra några ytterligare kommentareroch frågor. Del är först och främst myeket bra att detta svar harunderstrukit atl både eenlralu personregistret (CPR) oeh personuladmlnlstratlvaInformationssystemet (PAI) - de tvä stora stutllgu administrativa ADB-systemsom är under uppbyggnad - är lillkomnu på regeringens order oeh Initiativ ochatt hlltills Inte haft myckel att säga om när del gälleruppbyggnaden uv dessu system. VI far alltså anledning att återkomma delta,när vi får se vilka åtgärder som offentlighets- och sekrelessutredningen kankomma att framlägga förslag om. Belräffande det centrala personregistret understryker herrfinansministern utt de uppgifter som Ingår I detta syslem är helt offentliga.Men det argumentet bötiar bli ganska trudslitet i ADB-teknikens tid. Närregistren över alla hemliga uppgifter om medborgurnu blir sä storu, sälältillgungligu oeh så komblnerburu som de blir i CPR, ändrar faktiskt offentlighetenkring dessu uppgifter sin karaktär. Bl, a, sker det pä det sätt somjustitieombudsmannen beskrev det I ett föredrag : "Deträcker Inte längre att som skyddskrlterlum uppställa att användningen avpersondata som begärs utlämnade kan skada och förklena den enskilde. Denne börskyddas ocksä mot en användning som, även om den Inte direkt skadur honom, ändåmåste anses I onödan blotta hans ptivatliv," Vidare är det sä, utt Inte mindre än trettio oUka avnämareslår I kö för att få utnyttja CPR:s möjligheter. Främst I kön stärförsäkringsbolaget och . Om dessa skrev riksskatteverketI september till , att "det är för presumtivaavnämare av CPR viktigt att riktlinjerna vad gäller utnyttiandet av registretsnarast klarläggs, eftersom en anslutning normalt kräver förutrednings-och utvecklingsarbete". Det vill man ju livligt Instämma i. Hur dessa 30 avnämare kommer att utnyttia CPR är oekså avintresse. Inte bara för dem själva och för utan även förullu medborgare som är Instoppade I systemet och som Inte har minsta möjlighetatt kontrollera vilka uppgifter om dem som går ut och till vem de går ut. Vad beträffar sekretessfrågorna i mer teknisk mening ärfinansministern övertygad om alt det på ett godtagbart sätt går att lösafrågan om kontrollen vid termlnalförfrågnlngur. Det är en punkt där mun väldigtgärnu skulle vUja ha mycket mer Ingående Insikt I hur det verkligen kommer attgå , mer Ingående än man kan få i en Interpellatlonsdebutt - det skall jaggärna hålla med om - men just sä ingående Insikter som en dalaombudsman ellernågonting liknande skulle vara I stånd alt skaffa fram. Som jag framhållit I min Interpellation är experterna ganskaskeptiska mot nuvarande säkerhetsåtgärder vid terminalerna. Vidare är delsu,att när uppgifter går över frän en statlig myndighet lill en unnun, händerdel i vissa fall ull de ändrar sin sekretesskuraktär. Det som hos den enamyndigheten är skyddat, kan plötsligt bh myeket mindre skyddat, därför atl delkommer I en unnan myndighets papper respektive dess ADB-system, Detta är enuppgift som sekreteraren i offentlighets- oeh sekretesslagstiftningskommitténlämnat. Jug kan ta ett exempel som han inle nämnde. Uppgifter om enskildapersoner som en läkare, en skolpsykolog eller en soeiulvurdare lämnat tillollku myndigheter kun seduii under vissa omständigheter i sammandrag oeh I enkanske Inte aUdeles exakt form återkomma hos en annan myndighet i handlingar,som då ur offentliga. Atl rätta till dessa förhållanden och rältu till destatliga dutabunkernas programmering efter de regler som vi da verkligen villha torde icke vara nägot som görs pä . I vue fall unser Jag ullsådana saker i mån av behov borde vura klara Innan CPR kör i gung nästa ur. Sedun har vi da PAI, det personaladmlnistrutivuInformuUonssysiemct. Oron för vud som kommer all hända där ur gunsku stor pumångu hall. Det är faktiskt Inte bara jag som är orolig. Försöksverksamhet pågår som bekant för fullt, och om jugfår citera vud skriver om det I sittremissyttrande. Ang. dataregistreringen av medborgare Ang. dataregistreringen av medborgare så sägerförbundet att man utomordentligt starkt viU betona vikten av att ofelbart säkragarantier skapas för att I den avsedda databanken uppgifter Inte kankomma I orätta händer oeh användas för kommersiella eller andra ovidkommandeändamål. påpekar att denna aktuahserade ochrelativt detaljerade databank för statstjänstemän torde komma att väckaIntresse och kanske också stark efterfrågan på uppgifter av skilda slag hosrörelseidkare I varierande branscher. SR förutsätter därför attpersonalorganisationerna ges tillfälle till Information och samråd om hursekretessfrågorna avses att bil lösta, och jag vill mycket starkt understrykadetta. Det är riktigt som finansministern säger I sitt svar, attvad man just nu håller på med att skaffa fram detta system är uppgifter omsamthga 100 000 statsanställda I , deras familjemedlemmar och andrauppgifter som är av betydelse för en eventueU omlokahsering. Men det är bara 6500 som skall omlokaliseras i första etappen och 1 7 000 i andra etappen.Vartill behövs då uppgifterna om alla de andra? Detta är uppgifter som bl. a.rör familjemedlemmars förvärvsarbete och deras eventuella pågående utbildning.Uppgifterna kommer delvis fram genom enkäter, och delvis har man hämtat demfrån registret över totalbefolkningen. Vidare finns 1 detta register uppgifterom avgängsvägar, dvs. vilka grupper av befattningshavare som fått annan fiänstäven när de bytt tjänst på eget Initiativ. Detta är ganska mycket uppgifter. Man frågar sig för detförsta om de verkligen behövs och för det andra hur länge de kommer att ståkvar. Hur kommer man att vara säker på att de alltid uppdateras? Man kan görajämförelser med ett annat register, nämligen Bankföreningensmlssbrukar-reglster. Personer som missbrukat sina eheekkonlon förs där upp påen svart lista, och sedun får de Inte öppna något nytt konto I nägon annan bankheller. Men del registret stryker ut slnu svarta får , åtminstonesäger man så. Hur länge kommer uppgifterna om de ännu inteutlokaliserade statstjänstemännen och deras famiheförhållanden atl stå kvar,och vad har tjänstemännen för möjlighet att kontrollera att uppgifterna där äroch förblir korrekta? Dessa frågor är så mycket viktigare som uppgifternatydligen inte bara är hämtade genom direkt utfrågning utan frän andra register,den enskilde tiänstemännen helt ovetande. Vidare kan man peka på sådant som uppgifter om blivandelärares psyken, som man försökt få fram genom s. k. attitydtest på lärarkandidater.I har lärarkandidaterna protesterat mot att de avtvingats djupgåendepersonhga bekännelser och stäUnlngstaganden under etl anonymitetsskydd som ävenprojektledarna erkänner vara undermåligt. Del skulle också vara roligt att vetavad det kan finnas för garantier för att den sortens uppgifter inle kommer attfölja de blivande lärarna under hela deras Uv eller så länge de finns upptagnaI Jag kun Inte låta bil att citera vad en annan dataexpert,nämligen professor , har sagt om Just sådana härsituationer: "Med riklig Ullgång data kan medvetandet om brlsternu Iunderlaget försvagas och de på underlaget baserade slutsatserna tillmätas högregrad av giltighet och tillförlitlighet än de egentligen förtiänar." Ju större de statliga Informationssystemen bUr och julättare det blir att koppla ihop uppgifter från det ena det andra - t. ex.från med alla dess långtgående analyser av de inskrivnaspsykologiska och sociala status med uppgifter som eventuellt kan hämtas frånarbetsgivare, skatteverk och polis desto viktigare är det att insynen från deenskilda i detta väldiga maskineri verkligen håller takt medInformationssystemens tillväxt, och jag är Inte absolut säker på att den gördet för ögonblicket. Jag vUl därför slut anföra fem punkter som angårkvaliteten från medborgarnas synpunkt - på de statliga ADB-systemen, och jagvill gärna veta om de kvalitetskrav som jag här ställer upp även ligger herrfinansministern varmt om hjärtat. VI får Inte låta offentlighetsprincipen förvandlas avdatorerna en förevändning för myndigheterna att undandra sig Insyn och kontroll. VI måste haInformationsspärrar som hindrar att data som har Insamlats för ett syfte avstaten på okontrollerat sätt används för ett helt annat syfte, som Inte varavsett från början. Medborgarenmåste ha rätt att veta vad som stär I hans personliga data, hur de än frånbörjan har insamlats, och ha rätt att korrigera dem. VI måste ha ettverkligt tlllförUtllgt tekniskt kontrollsystem vid användandet av data, så attvi kun vura fysiskt säkra pä att de bara kommer fram behörig person. Medborgarenskrav på skydd mot för mycket Insyn och onödigt Inträngande I privatlivet skallgå före förvaltningens krav på förenkling och rationalisering av arbetet Isådana situationer, där ett sådant val måste göras. Vilka utsikter finns det ätt dessa krav kommer att bli tillgodoseddaI de datasystem som utarbetas pä regeringens direktiv och under dessöverinseende? Ang. dataregistreringen av medborgare Jag är inte beredd att på rak arm redovisamina egna uppfattningar om Interpellantens fem punkter. Jag vill nog först sematerialet och sedan dra slutsatser om det i det materialet finns någonting sombestyrker de farhågor som Interpellanten framför. VI har för det första det centrala personregistret, somriksskatteverket nödvändigtvis behöver. Det är ju bara en utbyggnad av detgamla folkbokföringsregistret, och kravet att svenska folket skall varufolkbok-fört shpper vi aldrig undan. För att man Inte genom detta skall göranågra angrepp på personlig Integritet oeh sekretess har emellertid, som framgårav mitt Interpellationssvar, rlksskatteverkets hemställan om att fä taregistret I bruk översänts till offentlighets- oeh sekretesslagstiftnings-kommittén,där det sitter ledamöter frän denna kammare som har att bevaka justIntegritetsskyddet för den enskUda medborgaren. När del gäller det andra systemet, detpersonaladmlnlstratlva Informationssystemet, hur jag meddelat att regeringenunder kan beräkna att få det redovisat från statskontoret, som nuutarbetar delta. Vi har också ansett del erforderligt med en vissregistrering av personaldata med hänsyn till lokaliseringspolitikens kruv. Ang. dataregistreringen av medborgare betraktarJag de uppgifter som här skull tas fram som högst banala och opersonliga. Detär födelsedata, utbildningsfrågor - t. ex. vilka examina man har bakom sig, omman pussar till det och det. Det är Ju de vanliga data som varje arbetsgivarebehöver när det är fråga om personalärenden. Det kan vara något så enkelt somatt man ur ett datamaterial fär besked om när vederbörande kommer upp mot dennedre pensionsgränsen; del är Ju rätt mänskligt om arbetsgivaren får reda pådet med hänsyn till utannonsering av platsen och - om det rör högretjänster -bedömningar om hur han skall ersättas. Jag betraktar följaktligendetta som tämligen banala frågor. Skulle det visa sig att man I sin dataiver ger sig In påområden som är kränkande för den personliga Integriteten, har vi som sagtuppmärksammat det genom den offenthghets- och sekretessutredning som arbetarmed frågorna och som har fått tillfälle att se på de förslag .som läggs fram. 1 sak är det väl egentligen Inte någon skillnad mellanInterpellanten och mig, om vi är överens om att det linns saker och ting somvarje person bör ha rätt att ha för sig själv. Sä långt är vi aUtså helt eniga.Jag kan emellertid Inte underlåta att göra en reflexlon. Jag satt I går medledningen för en mycket väsentlig organisation 1 det här landet och diskuteradebl. a. de här frågorna, och då fick jag många anmärkningar mot att Inte statenhade utvecklat sitt datasystem pä ett snabbare och effektivare sätt. a. att arbetsförmedllngsverksamheten, som Ju också är en fråga om att testavilka uppgifter en person duger lill, genom en sådan utveckling skulle blisnabbare och effektivare. Man har således ett Intresse uv att använda datatekniken ieffektivlse-rlngens syfte, och det Intresset kan ibland konfronteras medintresset hos den enskilda Individen av att ha sin person för sig själv. Jaghoppas att vi som hanterar de här frågorna skall kunna ha ett sådant förtroendeför varandra att det sunda förnuftet oeh därmed också den riktiga kompromissenblir resultatet. Jag tackar finansministern för det här svuret med, men jugskulle vilja ställa en fråga. Min Interpellation gick egentligen ut pä entidsfråga, nämligen: Vilket kommer först, det färdiga CPR-systemet eller denfärdiga offentlighets- oeh sekrelessutredningen'.' Det skulle vara väldigtroligt att få höra om denna fråga över huvud taget går att få svar pä eUer omdel går atl få någon antydning om svaret på den. Jag har Inte direktundersökt när offentlighets- oeh sekretessutredningen kan vara färdig. Jag vetatt den hur arbetat energiskt. Det kan emellertid tänkas all den kommer efter,och det är Ju därför som den har fått de här ärendena för ett remlssytirunde,för den händelse den skulle behöva la på sig. HerrHUGOSSON (s): Intresset för Inlegrltelsfrägornaoeh ADB-frägorna blev stort hos i samband med folk- ochbostadsräkningen 1970, Föredebatten om den var det Ingen frän sida som drev de här frågorna Iriksdagen. 1967 Interpellerade jag dåvarande justitieministern de här frågorna, och han hävdade dä att Integritetsskyddskommltténeventuellt skulle ta upp dem. Vid närmare undersökning visade det sig att såinte skulle bil fallet. Dä var vi ett antal socialdemokrater som 1969motionerade I frågan, och resultatet av den motionen blev bl, a, attoffentlighets- och sekretesslagstlftnlngskommlttén kom för att se överdetta viktiga område: integritet I datasamhäUet, Del var Inte bara denoffentliga sektorn som skulle granskas utan även den privata, speciellt påkredltupplysnlngssldan, VI fick ocksä en särskild kredllupplysningsutred-nlng. Jag gläder mig åt att man är Intresserad för de härfrågorna I . De fem punkter som här har tagit upp återfinnssamtliga I den motion som och jag väckte 1969 men som på Intet sätttycktes vara av Intresse för när den behandlades I allmännaberedningsutskottet. Jag vlU med detta ha sagt att vi - jämfört med alla andraländer, tror jag - har kommit väldigt långt på det här området. VI harutredningar på gång som håller pä ined lagstiftningsarbete. Jag sitter med Ibåde offentlighets-och sekretesslagstiftnlngskommlttén oeh kreditupplysnings-utredningen,oeh jag har ingen anledning alt här närmare diskutera vUka överväganden somäger rum I de här båda kommittéerna. Men jag kan säga sä mycket som att enspecieU datalagstiftning kommer att föresläs av offentlighets- oehsekretesslagstiftningskommlttén, och jag tror att det kommer att ske underförsta hälften av . För att man skall få en fullständig kontroll pä dethär området är det Inte endast erforderligt med en allmän lag, utan man måsteockså gå In och göra förändringar I tryekfrlhelsförordnlngen. Ett ärende därlänsstyrelsen I vägrude lämna ut uppgifter från sinamagnetband överklagades nämligen, oeh regeringsrätten ansåg alt dennaInformation är ullmän liundllng.