prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — Då jag , fru talman, på grund av utskottets avstyrkandeav motionen, avstår från att ställa nägot yrkande, vill jag använda tillfälletatt uttala en bestämd förhoppning om att pågående åtgärder ochöverväganden tUl lösning av de av mig upptagna frågorna med syfte att stärkapsykoterapins stäUning och stimulera tUl ökade psykoterapeutiska Insatsersåvitt möjligt påskyndas. Det gäller dock lidande medmänniskor - ofta tystaoch tåhga men ändå, som sagt, lidande medmänniskor - och då är det avhumanitära skäl en smula brådskande med här åsyftade åtgärder. Jag harInget annat yrkande än utskottets. FrökenSANDELL (s): Detta är en fråga som länge har varit på vägmot den lösning som och andra motionärer före honomhar önskat sig. Men som utskottet anför är väl den primära frågan I dettasammanhang att det finns kompetent personal för den vård som kan och skalllämnas, och det är huvudlinjen I utskottets skrivning. Psykoterapeutisk vårdkan bl. a. betyda samtal med personer som lider av psykiska störningar och kanantingen vara av förebyggande slag eller syfta till att läka psykiska defekter.Det är aUdeles klart att det är Uka betydelsefullt att människor medsjukdomstillstånd av denna typ kan få stöd och hjälp och även ekonomiskt bidragvid behandlingen härav som den som har en somatisk åkomma. Det är vi allaöverens om. Men det är också betydelsefullt att den behandling ellerförebyggande vård som därvid lämnas skall vara av samma kvahtet som densomatiska vården. Det är med den utgångspunkten som utskottet anser att mannu inte kan göra någon hemställan om en ändring I lagen om allmän försäkring.Man måste först kunna göra en avgränsning av den personkrets som jämte läkareskall bedriva Ifrågavarande form av psykisk hälsovård, och denna grupp skallbestå av legitimerade och för patientens behov väl utbildade vårdgivare. VI anser I utskottet att dessa frågorförst måste upp. dengrunden kan man sedan göra anspråk på ersättning från sjukförsäkringen förvård av ifrågavarande slag. Detta är anledningen till att utskottet nu haransett att de utredningar som pågår bör Inväntas. Dessa kan läggas till grundför ett I och för sig berättigat krav att ersättning skaU kunna utgå frånsjukförsäkringen även till den av motionärerna avsedda vården. Med det anförda ber Jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Hen (fp): VI motionärerhar Ju I sak Inte någon annan uppfattning än utskottet. Vad Jag villeunderstryka med mitt anförande var bara det förhållandet att det är bråttom meddenna fråga - hka väl som det är bråttom med mycket annat I fråga omsjukvården. Det var syftet med det anförande som jag hållit. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. En skyddslagstiftning för kulturhistoriskt värdefullabebyggelser och miljöer § 27 En skyddslagstiftning för kulturhistoriskt värdefullabebyggelser och miljöer Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 26 I anledning avmotion om en skyddslagstiftning för kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser ochmUjöer. HerrTURESSON (m): Jag tror Inte att Jag tidigare iriksdagen har besvärat kammaren sedan ett enhälUgt utskott tillstyrkt en motionmed mitt namn på. Jag betraktar Inte den här motionen som så märkvärdig att jagför dess skull i och för sig bör frångå den goda vanan, men det är klart att iett avseende var motionen litet ovanlig. Den var nämligen undertecknad avrepresentanter för samtliga fem I företrädda partier, vilket visaratt opinionen är stark och utbredd mot det ensidiga raserandet av våra gamlastadskärnor, och att folk I allt vidare kretsar och i allt större omfattningkräver åtgärder som bromsar rivningsraseriet. En ingrediens bland sådana åtgärder är planering och stoppför rivningarna, alltså rivningsförbud beträffande kulturhistoriskt värdefullabyggnader. Sådana åtgärder kan man naturligtvis utforma på olika sätt. 1motionen har vi pekat pä de franska erfarenheterna av den s. k. vilken förebild man än väljer, eller om man utformar ett eget .svensktsystem för planering och Införande av bevarandeplaner och modeller för hurbevarandet skall kunna gå till, så är det viktigt att man har planer som visarvilka kulturhistoriskt vårdefulla byggnader och vilka kulturhistorisktintressanta miljöer som man bör bevara. Och del är naturligtvis väldigt viktigtatt göra detta , innan våra kommunala gråvskopefanlastcr har rivit nerallt som finns kvar. En skyddslagstiftning för kulturhistoriskt värdefullabebyggelser och miljöer Om sådana planer hade funnits för t. ex. sedanskulle vi kanske här I ha kunnat ha kvar ur mångasynpunkter tiusande mUjöer. Naturligtvis hade vi då Inte haft det härprovisoriet att vistas , men det hade väl kunnat ordnas på någotannat sätt. Motionen har fått en mycket positiv och av verkligsamvetsgrann-het präglad behandling både av en hel rad remissinstanser, somsamtliga har tillstyrkt någon form av utredningsarbete syftande tillbevarandeplanering, och av kulturutskottet självt. Jag är övertygad om attkulturutskottets ledamöter, som samtliga har visat verkligt intresse för denhär frågan och förstått att det är ett Intresse som har brett ut sig vida blandsvenska folket, också har lagt ned ett mycket stort arbete på att tränga In Iproblemen och Inte skytt någon möda för att göra det. Jag tror man kan säga att utskottet har lyckats, eftersomett enhälligt utskott tUlstyrkt den utredning som begärdes i motionen. Självtycker jag kanske att det hade varit bättre om utskottet hade kommit till denslutsatsen att man skuUe uppdra åt en särskild utredning att verkställaarbetet, men det är för mig Ingen huvudfråga. Huvudsaken är att motionen ärtillstyrkt, och när Jag nu avslutar de här minuterna med alt yrka bifall tillutskottets hemställan, så vill Jag stryka under vad utskottet pekat på alldelesföre klämmen, nämligen angelägenheten av att utredningsarbetet bedrivsskyndsamt. HerrKÄLLSTAD (fp): Vid den s. k. ståndrätt eller offentligarättegång som ägde ram på underdomstolsllknande och teaterllknande former, där man behandlade frågan om Gamlastans upprastnlng eller förfall, sades det av någon atl frågan om bevarande avkulturellt värdefull bebyggelse är vår generations största fråga. Det får välsägas att det omdömet är tilltaget i överkant och överdrivet. Men även om delinte är vår generations största fråga, är det doek en viktig fråga och enbetydelsefull fråga. Det är riktigt som antydde attkulturutskottets medlemmar tagit allvarligt på denna fråga. Från sakkunnigthåll har det sagts atl vår nuvarande lagstiftning är otiUräcklig när det gälleratt förhindra rivning av kulturhistoriskt värdefull och intressant bebyggelseoch miljöer och för att garantera en rättvis upprustning. Det kan gälla Gamlastan här I , det kan gälla , det kan gälla , det kan gällaKungälv och mänga andra orter i värt land. Eftersom kulturutskottels medlemmar gjort en resa IHolland och för att närmare studera dessa förhållanden, bör kanskedenna sak Inte passera alldeles opåtalt I kammaren. Jag vill bara helt kort nämna att vid del besök vi gjordeI framgick som särskilt väsentlig den nya syn som vuxit fram, nämligenatt man vill skapa en helhetsbild av städer och byar. utgörande samlingar avfasta egendommar, också träd, vägar, gator, broar, öppna platser, kanaler ochdammar. De bildar tillsammans en hel miljö som är av allmänt intresse pä grundav skönhetsvärden eller speciell karaktär. Pågrundval av en godkänd stadsplan köper kommunen helt eller till störredelen In hus som ryms ut, restaureras och säljs eller hyrs ut till nyahyresgäster. Man kan höja standarden på ett helt bostadsområde. Nackdelen är dehöga kostnaderna och evakueringen av hyresgäster tUl andra bostäder. Man fårockså anföra besvär mot besluten om registreringen, för att nämna något omförhållandena som de utvecklats I . Jag skall inte uppta kammarens tid med att tala omutskottets erfarenhet av , men det kanske kan vara avintresse att nämna att i det kvarter av som vi hade tUlfälle att bese,, hade 176 fastigheter registrerats som byggnadsminnesmärkenoch omkring 1 500 andra som kulturhistoriskt värdefulla och intressanta förmiljön. Målsättningen var att få en boendetäthet om 600 personerper hektar Inom en 20-årsperlod, att återställa grönytor I möjligaste mån, attfå bättre traflkförlng, att ordna parkeringsplatser I gatuplanet men främstunder marken, att skapa föratsättningar för traditionellt hantverk och göravärdefulla byggnader till bibliotek, kulturhus, bostäder ellerrepre-sentatlonslokaler för Institutioner och näringsliv, atl åstadkomma bättrelokaler för undervisning och rekreation samt att skapa separat gångtrafik. Paradlägenheterna skuUe sähas dyrt för att subventioneraenklare lägenheter. Planen skall I övrigt hindra lukrativ exploatering ochhålla nere fastighetspriserna, som det nämndes för oss. Grundtanken är såledesInte endast att bevara kulturhistoriskt värdefulla hus utan att rädda helamiljöer. Såvitt Jag förstår har I ,numera I varje fall, en stark vilja att föha just denna grundtanke. Alla deremissinstanser som hörts har tUlstyrkt utredning, men bara en av dem,, har ansett det lämpligt att utredningen uppdras åt denexpertgrupp som här ansåg att uppdraget helst skuhe anförtrostill. De övriga remissinstanserna anser att utredningsarbetetbör samordnas med pågående utredningsarbete Inom bygglagutrednlngen,saneringsutredningen och musel- och utställnlngssakkunnlga samtanförtros åt den sistnämnda utredningen. MUS 65, som den kallas, förordar attden i så fall, bl. a. för att tUlgodose behovet av politisk förankring, i dettasammanhang får ställning som expertorgan åt de parlamentariskt förankradebygglag- och saneringsberedningarna. Så talas det som sagt ocksä från fleraremissinstanser om behovet av skyndsamhet och om Interimistiska ålgärder. Utskottet har, som kammarens ledamöter sett, framhållitatt kontinuitet i bebyggelsemihön för många människor kan betyda en känsla avtrivsel och trygghet I tillvaron och att man vid sidan av de kulturminnesvårdandeIntressena, som har dominerat, efter hand har fäst allt större viktvid miljösynpunkterna. Jag har fattat det så att inte heller den svenskabyggnadsmlnneslagstiflningen av 1 960 ger möjlighet till effektiva åtgärder förbevarande av hela miljöer utan gäller enstaka hus och punktuella insatser. Av stor betydelse när det gäller atl bevara äldre miljöerär också de ekonomiska förutsättningar under vilka lagstiftningen kan verka. VI har därför I stor enighet, somframgår av utskottsbetänkandet, tillstyrkt att En skyddslagstiftning för kulturhistoriskt värdefullabebyggelser och miljöer Olje- och drivmedelsförsörjningen i , m. m. utredningengörs av bygglagutrednlngen som kan anlita musel- ochutställnlngssakkunnlga som expertorgan och arbeta I nära kontakt medsaneringsutredningen, som har att överväga frågor om sanering avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, 1 utskottets betänkande påpekas ocksåangelägenheten av att arbetet bedrives skyndsamt. Jag vill också, fru talman, uttrycka glädje över att vihar kunnat enas om ett så positivt uttalande. Det är min förhoppning att dennaför vår generation viktiga fråga skall finna en så snabb lösning som möjligt. Överiäggningen var härmed slutad. § 28 Föredrogs betänkanden: Nr 55 Ianledning av motioner angående avfallsforskning m. m. Nr 56 i anledning av motion angående bestämmelserna omunderrättelse till sakägare vid förordnanden enUgt naturvårdslagen Nr 34 I anledning av proposition med förslag tlU lag omregistrering av aktieinnehav Kammaren biföll vad utskotten I dessa betänkandenhemställt. § 29 Olje- och drivmedelsförsörjningen i Nonland, m, m. Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 35 I anledningav motioner angående olje- och drlvmedelsförsöUnlngen i , m. m. HerrSTJERNSTRÖM (c): Oljeprospekterlngen utanför medförnya Intressanta perspektiv även för vårt lands försörjning med olja. Den snabbastegringen I konsumtionen av olja och oljeprodukter har under senare är skapatväxande transport- och även miljöproblem. Den aktuelladiskussionen om lokalisering av oljeraffinaderier och över huvud tagetexploateringen av vårt lands kuster aktualiserar tillsammans medoheprospekterlngen I en översiktlig planering av hela skandinaviskahalvöns försörjning med olja. utredning om rörtransport av olja och gas, somutskottet hänvisat , har utrett förutsättningarna för en rationalisering avoljetransporterna genom plpe-llnes. Den Ingressvis åberopade utvecklingen haremellertid Inte kunnat beaktas av denna utredning. Det framgår av utskottetsutlåtande där man refererar utredningen. I detta referat heter del bl. a. attjärnvägstransport från visar sig "utgöra ett realistisktalternativ till nuvarande transportmetoder, om en samordning av olikaföretags transporter kan komma stånd och om visst vUlkor i fråga omJärnvägstarifferna uppfyUs. Utredningen säger sig Inte ha funnit skäl att Inomramen för sltl uppdrag I detah klarlägga lönsamheten av samordnadeJärnvägstransporter på den berörda sträckan." Det framstår som alltmera orealistiskt att på lång siktklara den norrländska oljekonsumtionen från depåer längs . Utvecklingeninom tankbåtstonnaget går mot mycket stora enheter, och det medför uppenbartbetydande risker att I så relativt begränsade farvatten som och ta In modernt tankbåtstonnage, 1 händelse av olyckor ärföroreningsriskerna I dessa begränsade innanhav självfallet mycket stora.Bottenvikens hamnar har dessutom normalt Ishlnder som försvårar ochfördyrar transporterna och i sig självt utgör en särskild risk i vad angåroljetransporterna. En förutsättningslös utredning beträffande Norrlandsförsörjning med oha och drivmedel förefaUer I dagens läge synnerligenangelägen. En dylik förutsättningslös utredning bör självfallet pröva hur dessaprodukter på fördelaktigaste möjliga sätt skulle distribueras tUl denorrländska konsumenterna. Man bör därvid till Ingående analys Inte endastuppta frågor om vilka hamnar som huvudsakligen bör svara för den ökadetillförseln ulan också formerna för distributionen, t. ex. ett ökat utnyttjandeav järnvägen. Där borde även komma In I bilden. Utredningen börockså till analys kunna ta upp frågan om lämplig lokall.serlng av ettoheraffinaderl för den norra delen av skandinaviska halvön. Oljeförsörjningen har självfallet stor betydelse förNorrland liksom för övriga delar av vårt land. VI strävar efter utveckling av näringslivet I den norradelen av landet och statliga Insatser görs. Den av oss föreslagnakartläggningen är ett led I utvecklingen av I synnerhet Inlandet. har avstyrkt vår framställning trots att utskottet självtpekar pä att ohetUlförsel via järnväg från är en realistisk möjlighetoch trots att utskottet vet att det finns hinder som behöver kartläggas ochavskaffas. Man gör det mot bakgrund av sittande utredning, men sägerman att den sittande utredningen kommer att ta upp frågorna omdistribution exempelvis via Järnvägsnätet och Inte heller frågorna om helaNorrlands olJeförsöUnlng på litet . Trots detta hänvisar man tUlutredningen. Det börjar gå standard-tänkande 1 hänvisandet till utredningar närman vill avstyrka motioner. Det är angeläget alt utskottet och bötiaranlägga en helhetssyn på Norrlandsproblemen. Det duger inte att ena gångenvidta en ätgärd, som är avsedd att stimulera näringslivet I , och vidnästa tillfälle uraktlåta att vidta åtgärder för att skaffa undan hinder somfinns för en utveckling av näringslivet där. Motionen har avstyrkts av utskottet och det finns Ingenreservation. Jag har därför Inget yrkande. Olje- och drivmedelsförsörjningen i , m. m. Den ena motionen går ut på, att man skallundersöka möjligheterna att transportera olja I rör från till lämpligort i mellersta . I den andra motionen, av , föreslås skall ha en förutsättningslös utredning av den framlida för.sörjningen 7 protokoU 1971. Olje- och drivme-delsförsörjn ingen i , m. m. av oljaoch drivmedel I . Utredningen om rörtransport av olja och gas, som denheter, tillsattes 1968 och finns refererad I trycket som hör till det härärendet, så jag behöver kanske Inte närmare berätta om den. Utredningen harframlagt sitt delbetänkande om rörtransport av oha, och eUer februarikommer delbetänkandet angående transport av gas. oljekonsumtion är Inte särskilt stor om vi jämföross med de stora konsumenterna I världen, och den är heller Inte särskilt storom vi gör en lönsamhetsbedömning beträffande transportmöjligheterna. Man har.tycker Jag, något missuppfattat utredningens skrivning I det förstabetänkandet, om man ensidigt ser på förslaget att rörtransportera olja frånVästkusten till MeUan.sverlge. Rörtransportutrednlngen har I första handrekommenderat rationaliserad järnvägstransport. Skälet till detta är attkonsumtionen trots allt Inte är större I MeUan.sverlge än att rationaliseradjärnvägstransport blir billigast. Konsumtionen I Norrlandsområdet är betydligt mindre. Denfinns kartlagd I utredningens betänkande. Den är förhållandevis så liten attnägon rörtransport Inte kan övervägas utifrån ekonomiska synpunkter. Attanvända den rationaliserade järnvägstransporten på det goda järnvägsnät somfinns från till de flesta stora konsumtionsorter I Norriand är detenda möjliga tekniskt och ekonomiskt. Detta är skälet till att utredningen gått längre när det gäller rörtransport av olja till Norriand. Man har Inomrörtransportutrednlngen bedömt att det skulle bli dyrare per matt transportera ohan från till t. ex. I rörledning ochsedan transportera ul den till konsumenten med bil jämfört med att transporteraden med järnväg. En av motionerna berör dessutom lokalisering avraffinaderi. Det har Ju blivit en fråga som det delvis gått känslor 1. Om viskulle ha det riktigt ekonomiskt ordnat skulle hela betiänas av ettenda raffinaderi. Av kommersiella skäl har vi emellertid flera. Det mindrekonsumtionsområde som utgör kan bara betjänas av ettinlandslokali.seral raffinaderi under en förutsättning en helt förstatligadohehandel. Orsaken härtill är all man måste ha en regelbunden och jämnavsättning av raffinaderiets produkter. Jag föreställer mig att Inte vare sigherr Ängström eller vUl ha en förstatligad oljehandel, men om devill det är jag naturligtvis inte främmande för en sådan tanke. Rörtransportutrednlngen kominer alt framläggabetänkandet angående naturgas. Jag kan skvallra så mycket ur utredningen attJag säger att transport av naturgas är ekonomiskt realistisk. Det kommermöjligen att påverka hela frågan om oljeförsötinlngen, och det är det tungaskäl som ligger bakom när utskottet säger att vi bör avvakta denna samlade bedömningav hela transportsystemet beträffande vår energiförsörining Innan vi tarställning. Det är också skälet för mig när Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 30Visst villkor för koncession för framdragande av elektrisk starkströmsledning Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 36 I anledning av motion om visst villkor för koncession förframdragande av elektrisk starkströms-ledning. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1971:1095 av (), vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle begära utredning och förslag I syfte att som villkor förkoncession till kraftbolag skulle föresktivas att ersättning för framdragningav alla slag av ledningar skedde till berörda fastighetsägare. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1971:1095. Reservation hade avgivits av herrBötiesson I Glömminge (c), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1971:1095 hos Kungl.MaJ:t begärde en utredning rörande villkor för koncession för framdragande avelektrisk starkströmsledning I enlighet med vad reservanten anfört. 1 del här betänkandet från näringsutskottethar vi behandlat en motion av om ersättning till markägare förframdragning av vissa kraftledningar. Jag har råkat bil ensam reservant I denhär frågan, och jag vill gärna med några ord antyda varför. Jag ansluter mig helt till motionens syfte och tUl de Imotionen framförda synpunkterna. utgår del ersättning förkraftledningar som är av en viss storleksordning, men tUl vad vi kallar för detnormala bygdenätet eller Iransformatorområdet, där man själv är konsument,erhåUes Inte några ersättningar för det Intrång som görs. Innehavaren av enbostadsfastighet, en Jordbruksfastighet, en Industrifastighet e. d. kan kommai den situationen att elektrisk ström matas till hans fastighet utan att delsker några anläggningar på fastigheten, utan att han får någon stolpe där -eller kanske han får en. Sedan kan det vara en Jordbruksfastighet Inom sammaområde som får många sådana här stolpar som intrång på sin mark. Man räknar för de tlesta samfälligheter med att där skallkostnaden fördelas efter nyttan och de kompensationer som ges skall anpassasefter storleken av de olägenheter som vederbörande råkar ut för.Kommers-kollegium har i sitt yttrande sagt att man bör hålla fast vidsynpunkten att för bygdelransforniatorer skall markägaren medge intrång när hansjälv har anslutning. finns del ett avtal mellan dåvarande RLFoch Svenska elverksförenlngen. och det är regler utöver del avtalet som visyftar på och som vi vill åt. Svenska elverksförenlngen har gjort några uttalanden somJag Inte gärna kan underlåta att något polemisera mot. Föreningen säger all detskulle bil ett otympligt administrativt arbete, om man skulle reglera de här Intrången,och det skulle dra med sig höjda taxor. Visst villkor för koncession för framdragande av elektriskstarkströmsledning Visst villkor för koncession för framdragande av elektriskstarkströmsledning underförståttatt man erkänner att enskilda personer får bära de här bördorna för andrasangelägenheter. Dessa synpunkter kan jag omöjligen ansluta mig till. Det finns visserligen utredningar som arbetar I närhetenav det här området, men de kommer säkerligen Inte att behandla de problem sommotionären är Inne på. Den ena utredningen härstammar och kallas försakkunniga med uppdrag att utreda frågan om sakrättsllgt skydd för vissaledningar. Jag har funnit att man här tänker försöka få fram en form för attåstadkomma detta skydd utan Inteckningar. Det kommer således Inte att beröradet här området. Den andra utredningen heter, med ett krångligt och långt ord,kraftlednlngslntrångsutrednlngen, men Inte heller den kommer In på det härområdet, utan den är avsedd att se över de normer som finns enligt de principersom redan fastslagits. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. HerrBENGTSSON I (s): Som sade hävdarmotionären att fastighetsägaren i mänga fall - ibland kanske mot sin vUja - medkraftbolagen måste träffa överenskommelse om att utan ersättning upplåta markför framdragning av egna men även andra abonnenters servicelednlngar. På grundhärav har både motionären och reservanten hemställt om en utredning I syfte attse till så att de markägare som blir utsatta för Intrång får ekonomiskgottgörelse härför. framhöll, vilket utskottet också harpoängterat, att det har träffats en överenskommelse mellan . Den träffades 1966 och reglerar ersättningen förbestående skada och Intrång genom luftledningar för detahdlstrlbutlon avelektrisk energi. Vad högspännlngslednlngarna beträffar är det Ju så - vUketväl också är medveten om - att ersättning förintrång alltid utgår. Vad lågspännlngslednlngarna angår, som sig ganska Ingående vid, delar Jag uppfattning att detnaturligtvis kan drabba en markägare ganska hårt när ett större antalstolpar placeras på hans mark och Intrånget därmed kan bli rätt betydande. Förandra markägare däremot kan Intrånget bil myckel Undrigt. Därvidlag är praxissom bekant litet varierande I olika delar av landet. Man har sagt attmarkägaren får finna sig i ett visst Intrång, och detta minimllnlrång - om jagså får kalla det - varierar från den ena landsändan till den andra. Det finnsinga fasta normer där. Slutligen är det på det sättet, som också , att krafllednlngslntrångsutrednlngen sysslar Just med dessa frågoroch räknar med att vara färdig med sltl utredningsarbete under första halvåretI 972. Då har vi sagt I utskottsmajoriteten att det Inte kan vara särskiltvälbetänkt att , när vi vet att utredningen befinner sig I slutskedet av sittarbete, skriva till Kungl.