prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Planerna sägs gälla att satsa en kvartsmihard på en ny pappershnje i . De anställda InomStora Kopparberg har I tidningarna fått redovisat att bolagsledningenshittillsvarande engagemang i har kostat mycket pengar. Man är ändåberedd att satsa på nytt, och kanske är det då pappersbrukspappermaskin som skaU byggas i . Detta har skapat stor oro, och fråganställs: Kommer mer och mer att förlägga sin tillverkning iutlandet och lämna åt sitt öde? Svaret som Industriministern har givit mig, och som jag nutackar för, är allmänt håUet och ger Inget klart besked om hur man skall se påfrågan. Vad de anställda Inom är angelägna att få reda på är:Kommer den poUtik som förs här i landet att fortsätta som tidigare en politiksom gör det möjligt för bolag att Investera I andra länder med risk för attproduktionen I minskar? Eller kommer regeringen att omvärdera sinpolitik så att man kan få en styrning av det privata näringslivetsInvesteringar I samhällets och lönarbetarnas Intresse? Arbetarna betraktar ju bolagsledningens planer som ettsvek och anser att regeringen görs medskyldig om den utveckling som pågårfår fortsätta. Överläggningen var härmed slutad. tidpunkten för tillsättande av utrednmg om beskattningen av pensions- ochkapitalförsäkringar Herr finansministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 11november intagna fråga, nr 366, och anförde: har frågat mig när regeringenräknar med att kunna tillsätta den av begärda utredningen om beskattningenav pensions- och kapltalförsäkrlngar. Jag räknarmed att utredningen skall bli tUlsatt omkring . Jag ber att få tacka för svaret. Det är två saker som gör att jag tycker det är önskvärtatt finansministern offentligt redovisar vad som händer på det här området. Fördet första har det gått ett drygt är sedan uttalade sig för enutredning. För det andra har det I pressen cirkulerat uppgifterom att det inte alls finns några planer på att göra en förändring avförsäkringsbeskattningen. hade en kvällstidning en stort upplagdartikel om pensionsförsäkringar som avslutades på följande sätt: "erkänner man att lagstiftningen på det här området är 'ovanligtgenerös'. Några funderingar på att ändra den finns dock för närvarandeInte." Jag tycker därför det är bra att finansministern nu harbekräftat att den här utredningen kommer att tillsättas , och jag villbara uttrycka en förhoppning om att den skaU kunna arbeta snabbt och att detinte skall dröja länge Innan vi har ett förslag tUl förbättrad beskattning avkapital- och pensionsförsäkringar. Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning om beskattningenav pensions- och kapitalförsäkringar Ang. tillhandahållandet av deklarationsblanketter Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Ang. tillhandahållandet av deklarationsblanketter Herr finansministern erhöUordet för att besvara () I kammarens protokoll förden Intagna fråga, nr 368, och anförde; har frågat om JagvUl medverka tUl att deklarationsblanketter finns tUlgängliga så attnågon fordröjning av den anledningen ej uppkommer I vad det gäller nästa årsdeklarationer. Blanketten för den allmänna självdeklaratlonen finns redannu tUlgänglig på länsstyrelserna. Den kommer dessutom att sändas ut Itvå exemplar tlU alla fysiska personer som kan antas vara deklaratlonsskyldlgavid taxering. Övriga blanketter kommer att finnas pä länsstyrelsernainom någon vecka. Nägon fördröjning av deklarationsblanketter torde såledesInte uppkomma. Ang. kreditmöjlig-hetema vid oprioriterade småhusbyggen HenBÖRJESSON I (c): Jag ber att få tacka statsrådet och chefen för för ett mycket positivt svar. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. kreditmöjligheterna vid oprioriteradesmåhusbyggen Herr finansministern erhöUordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 12november intagna fråga, nr 369, och anförde: har frågat mig om Jag anser attkreditmöjligheterna vid de optioriterade småhusbyggen, som regeringenfrisläppte , bör förbättras. Enligt min bedömning är några särskilda åtgärderbeträffande kreditgivningen till privatfinansierade småhus inte erforderliga. Hen (): Jag får tacka finansministern försvaret, även om jag välInte kan beteckna det som särskilt positivt. När regeringen som en konjunkturstlmulerande åtgärdfrisläppte småhusbyggen som kostnadsram, så var det mångasom hoppades att man äntligen skulle kunna bygga det efterlängtade egnahemmet.Det var Inte fråga om några lyxbyggen, utan de som jag känner till låg Iprisklassen , men jag har fått reda på en rad fall därman kom tlU banken för att få låna pengar till ett sådant här bygge och ficknej. Det var i första hand byggnadskredltlv det gällde. 1 något fall motiveradebanken uttryckligen sltl nej med att den kvot för bostadskrediter som man ansågsig ha var fyUd för året - det gäUde naturligtvis de statsbelånadefastigheterna. Jag har från riksdagensupplysnmgstjänst fått besked om att varken regeringen eller hargivit några anvisningar eher riktlinjer till bankerna, att man även för dessabyggen som frisläppts skall lämna krediter för att möjliggöra byggena. Förstoch främst är det naturligtvis mycket tråkigt för dem som har hoppats på att pådetta sätt äntligen få bygga egnahem. Men dessutom vih jag säga, att omregeringen vidtar en sådan här åtgärd för att stimulera sysselsättningen, såstannar den alltså 1 viss mån på papperet och får inte helt och hållet deneffekt som man ändå hade tänkt sig att regeringen avsett. Jag är något överraskad över interpeUantensinlägg, eftersom jag tror att det bara är I undantagsfall som småhusbyggareblivit förvägrade krediter. Bankernas likviditet har nämhgen varitsådan - och är alltjämt sådan att de rimligtvis bör ha haft och harmöjligheter att lämna krediter, om vederbörande kreditmottagare bedöms så pass förtroendeingivande att banken efter sin reguhärakreditprövning anser sig kunna våga låna ut pengar honom. När det gäher bostadsbyggandet har staten endast tagit påsig förpliktelsen att garantera finansieringen för de statsbelånade bostäderna,oavsett om det är fråga om hyreshus eUer egnahem. Men eftersom vi var medvetnaom att det också fanns en hel del människor som ansåg sig kunna finanslera sinabyggen på egen hand, och när den allmänna sysselsättningssltuationen var sådanatt vi Inte ansåg det vara erforderligt att förvägra dem att bygga sitt hus, såtillkom detta extra påslag, alltså tUlståndet att sätta I gång s. k.oprioriterade. Icke statsbelånade småhusbyggen. Att gå längre än så harregeringen dock Inte ansett vara erforderligt vid detta tUlfälle, och jag trorsom sagt att det I dagens läge bara är I undantagsfall som en seriös byggarebhr vägrad kredit. Ang. semesterersättningen vid byte av arbetsgivare Hen (): Jag vet att man på centralt håll I ,I och I anser att likviditeten I bankerna nu ärgod. Det kan emeUertid vara htet olika med det på olika håll I landet. Och jagkänner till en rad fall där även tämligen solida köpare som begärt banklån harfått avslag. När jag då frågat banken om orsaken har man svarat, att man ansågsig ha fyllt sin bostadskvot. Men om det hade gällt en gammal bankkund, såkunde man naturligtvis ha gjort undantag. Utgångspunkten var emellertid att maninte hade möjhghet att lämna kredit för detta ändamål, och det beskedet blevnaturligtvis en besvikelse för dem som hade tänkt bygga ett egethem. De hadeläst I tidningarna att regeringen frisläppt småhusbyggena och att de därförhade möjligheter att bygga, men sedan lämnades aUtså detta besked även I enrad fall där vederbörande var solvent att det inte gick att få kredit. Frånderas synpunkt är det givetvis olyckligt att regeringen på detta sätt begränsarsina konjunkturstlmulerande åtgärder, och det betyder också att decbyggnadsarbetare som kunde ha fått sysselsättning med byggena Inte fick någotarbete. Överläggningen var härmed slutad. §11 Ang. semesterersättningen vid byte av arbetsgivare Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr i (vpk) i kammarens protokoll för Intagnafråga, nr 362, och anförde: i har frågat mig om jaganser det vara I överensstämmelse med semesterlagens anda att arbetstagare kanvägras semesterersättning I de fall där arbetstagaren på grund av arbetetsnatur och organisation formellt byter arbetsgivare med kortare IntervaUer . Semesterlagstlftnlngens konstruktion medför vissa problemför deltids- och korttidsanställda, tlU vUken kategori de personer herrSvensson avser med sin fråga enligt lagen är att hänföra. Ang. semesterersättningen vid byte av arbetsgivare Årets riksdag har behandlat motioner rörandesemesterrätten för deltids- och korttidsanställda. har I enlighet medsocialutskottets hemställan hos Kungl. Maj:t begärt en översyn av hithöranderegler. Denna översyn torde kunna ske I samband med den prövning av ohkasemesterlagsfrågor, som aktualiseras I samband med att en nordiskämbetsmannakommltté lägger fram sin rapport om möjligheterna en samordningav semesterlagstlftningen I de nordiska länderna. Hen (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Särskilt Inom transport- och hotell- ochrestaurangbranschen har tvister och oklarheter uppstått om semesterersättning.De berörda har varit av två kategorier, dels anställda som arbetar tillfälligtoch kortvarigt, dels sådana som arbetat stadigvarande men som formellt byttarbetsgivare med korta Intervaller. Det sistnämnda förekommer t. ex. I mindrehamnar, där uppdragen är kortvariga och där de arbetande byter arbetsgivareofta och t. o. m. dirigeras meUan ohka hamnar I samma region. Arbetsdomstolen har i dom nr 1964 uttalat sig om denförsta kategorin. En tUlfälligt anstäUd skall ha semesterersättning för månaddå arbete utförts minst för samma arbetsgivare, oavsett om dagarnaligger i en föhd eller ej. Detta ger emeUertid ingen ledning för det faU manarbetar den föreskrivna tiden men för olika uppdragsgivare och inte uppnår åttadagar för en enskild arbetsgivare. Framför allt kvarstår problemet för dem somarbetar fortlöpande men formeUt byter uppdragsgivare med kortare meUanrum. Detsista betyder att man I princip kan berövas semesterersättning, t. o. m. om manarbetat varje arbetsdag. Föhden bhr också en orimlig orättvisa meUan'olika grupperanställda. Den som under en månad arbetar för samma arbetsgivare fårsemesterersättning. Den som arbetar tiugo dagar men byter arbetsgivare medkortare Intervall än får Ingenting. Detta trots att han rimligtvisbort haft mer än den som arbetat . I hamnar med hamnarbetskontor har man mig veterligtlyckats lösa problemet genom att man kunnat beräkna och fördela utbetalningenav ersättningen på olika arbetsgivare. Men I hamnar utan hamnarbetskontor, eherI fall där den anställde dirigeras mellan olika hamnar, kvarstår problemetolöst. Det är uppenbart att en grupp arbetande här drabbas av enallvarlig orättvisa. Det är därför i hög grad påkallat med ett klarläggande frånlagstiftarens sida. Den som arbetar skall I princip ha semester ehersemesterersättning. Den som arbetar fortlöpande skall ha fuU ersättning,oavsett om vederbörande byter arbetsgivare eller ej. Är statsrådet beredd att redan härgöra ett klarläggande som kan ge de drabbade arbetarna deras rätt? Jag har själv i mitt svar fastslagit attdet här föreligger vissa problem för deltids- och korttidsanställda, och jaghar sagt att vi skall taupp dessa problem till prövning nu när vi får bl. a. ämbetsmanna-kommltténsrapport om samordningen av semesterlagstlftningen I . Jag kan försäkraherr att det Inte kommer att dröja särskilt länge Innan vi rapporten I vår hand. Hen i (vpk): Jag kan inte underlåta alt erinra om att detinte gäUer en översyn eller en ändring av gäUande regler utan att det gäUer entolkning av regler som redan finns, en tolkning som delvis redan har gjorts avarbetsdomstolen I dom nr 1964, och som alltså redan nu bör föras vidareför den kategori som jag här har berört. Det är uppenbarligen så att arbetsgivaren genom singodtyckUga tolkning av 7 § I semesterlagen har kunnat göra förtjänster. Varjedröjsmål med den här tolkningsfrågans lösning Innebär aUtså en förlust för deanstäUda som är berörda genom arbetsgivarens godtyckliga tolkning av gäUanderegler. Det är därför Jag är litet besviken över att man inte fränlagstiftarens sida på basis av gällande regler kan göra en för arbetarnapositiv tolkning . Ang. skissen tiU riksplan i vad avser Vad vi avser är självfaUet att få fram entUlfredsstäUande lösning och för att åstadkomma detta måste vi se överbestämmelserna i lagen på denna punkt. Det är det avgörande i detta sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. skissen till riksplan i vad avser Herr civilministern ordet för att besvara i (fp) I kammarensprotokoll för Intagna fråga, nr 370, och anförde: i har frågat om denriksplaneskiss, som inom någon månad kommer att presenteras, i de delar denberör , i aht väsenthgt överensstämmer med förslaget tUlRegionplan 70 för , De snart slutförda förarbetena för en fysisk rlksplanerlngkommer att redovisas I en departementspromemoria från ,Prome-motian beräknas föreligga klar . Hen (fp): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Det breda och öppnaremissarbetet kring förslaget tUl Regionplan 70 för är detkanske största samhälleliga samråd som någonsin har förekommit i vårt land -ett bra exempel på hur närdemokrati kan utvecklas. Men ständigt möter man nu idet remissarbetet frågan från enskUda människor: Hur stämmerregionplaneförslaget med riksplaneringen? Jag tvingas för min del alltid svara:Jag vet Inte. Det är ett hemlighetsmakeri kring riksplanearbetet som står Ibjärt kontrast Ang. skissen tiU riksplan i vad avser tUlöppenheten i reglonplanearbetet. Detta gör att många uppleverregionplaneremlssarbetet som en form av terapiverksamhet; det är Inte förankrati den självklart nödvändiga rlksplanerlngen, I sltl svar säger civilministern att vi får väntaytterligare en månad. Vad han säger är alltså strängt taget bara att det frånmitten av november tUl mitten av december är en månad. Det var Inte denupplysningen Jag hade väntat mig. Jag hade hoppats att få ett klart ja ellerett klart nej -ett klart ja hade naturligtvis varit det bästa. Då hade vi vetatvad vi har att gå efter I det remissarbete som befinner sig i sitt mest Intensivaskede det är nu uppgifterna behövs. Jag vill citera vad sade I ett anförande den 23maj 1966: 'En sammanfattande fysisk planering på riksnivå bör vara vägledandevid den regionala och lokala planeringen. Men det är Inte fräga om en centralism.Det måste självfallet bli fråga om en växelverkan," "Växelverkan"! Jag frågar mig om man tidsmässigtInte har växlat In på fel spår när det gäller synkroniseringen meUanreglonplanearbetet I och rlksplanerlngen. Närreglonplanearbetet är som intensivast är det ju angeläget att riksplanearbetetockså presenteras snabbt helst naturligtvis vid en samtidig remiss. En I regionplanedebatten ofta framförd synpunkt är att ensamordning av planeringen för hela måste komma UU stånd. Vissakontakter förekommer meUan kommuner 1 , men här vore ettbrett Initiativ från civUministem av stort värde. Jag vUl därför fråga omstatsrådet överväger något initiativ för att åstadkomma den kopplingmeUan regionplanering och rlksplanerlng som en bred Mälarplanerlng skulleInnebära. En annan fråga som också är aktueU gäller samordningen avde regionala planeringsresurserna. sköts regionplaneringen i länav , medan underlaget för den fysiska rlksplanerlngen tas fram genomlänsstyrelsens försorg. Jag vUl här aktualisera tanken på en praktiskförsöksverksamhet med tillämpad länsdemokrati. Innebärande att justI får huvudmannaskapet för all regional planering, alltså ävenden som svarar för - en samordning av regionens samladeplaneringsresurser. Först då ges möjligheter till en planering som bygger påsociala och ekonomiska värderingar och som täcker hela det regionala fältet. Det vore intressant att få höra civUministerns synpunkterpå den frågan. Det var oändligt många frågor som hen NorrbyvUle att jag skulle belysa inom ramen för denna frågedebatt och alltså som står tUl mitt förfogande. Det är en omöjlighet, och vlU herrNorrby ha en debatt av den typ som han nu annonserade får han komma Igen med enInterpeUation. Beträffande synkroniseringen mellan reglonplanearbetet ochrlksplanerlngen vill jag framhålla, att remisstiden för Regionplan 70 ärframflyttad tUl . Vad som I första hand är Intressant urreglonplanesyn-punkt när man diskuterar Regionplan 70 är, såvitt jag förstår,frågan om Det är naturligt så mycket kan jag redan nu säga att vi baserat riksplanearbetet på de målsättningar som gäher för denregionalpohtik vilken såväl regering som riksdag uttalat sig för dvs. att manbör eftersträva att dämpa StorstadstUlväxten. I länhar redan haft tUlfäUe att diskutera dessa frågor mot bakgrunden av denmålsättningen, och har för sin del rätt avsevärt reducerat debefolkningstal från vilka man utgår I Regionplan 70. Där finns alltså redanvägledning för den, glädjande nog, mycket breda debatt som kommer att föraskring Regionplan 70. När vi fått fram denna rlksplanepromemorla I mitten pådecember är avsikten, att även den skall skickas ut för en mycket bred debatt.VI hoppas att vi också då skall få det medborgarengagemang - Inte bara IStockholmsområdet utan över hela landet som bör finnas I dessa frågor. Ang. skissen tiU riksplan i vad avser HerrNORRBY I (fp): Jag hade kanske Inte väntat mig att få svarpå alla mina tUläggsfrågor till civilministern. Men eftersom han Inte svaradenågonting I sak på min enkla fråga, tycker jag att jag borde ha kunnat få svarpå någon av de frågor Jag nu ställde. Det är alldeles klart att remissarbetet när det gällerRegionplan 70 nu har avancerat så långt, att det material som tUlförs debattenefter 1 praktiken, på grund av den långa beredningstiden. Intei tUlfredsstäUande omfattning kan påverka de slutliga remissyttrandena -ochdärmed ge dessa tillräcklig demokratisk förankring från de tungaremissinstanserna, exempelvis kommunerna. Den nya befolknlngsprognos som Länsprogram 70 I dessreviderade form Innebär är ju redan under Inarbetande I regionplaneförslagetoch kommer alltså att beaktas I det fortsatta reglonplanearbetet. Men jag seren stor svårighet att få remissarbetet att bil vad det var avsett att vara justgenom att man saknar kopplingen rlksplanerlngen. Att sänka befolkningsprognoserna i regionplanen framställsibland som en slags trollformel för att minska Inflyttnlngstrycket på regionen.Den av nästan alla efterlängtade och eftersträvade lugnare utvecklingen iStockholmsområdet åstadkommer man naturligtvis Inte med hokus pokus medbefolknlngsprognoserna, utan den måste, som statsrådet sade, baseras påpolitiska värderingar och på rlksplanerlng, såväl fysisk som regionalpohtisk en rlksplanerlng som syftar till att göra villkoren bättre i andra delar avlandet, inte tUl att göra förhållandena i sämre. Det här låter ioch för sig självklart men är det Inte ens för alla regionalpolitiker . Själv tlUhör jag dem som välkomnar en lugnare utveckling IStockholmsområdet, baserad Inte på tvångsförflyttning av människor ochcentraliserat beslutsfattande utan på stimulansåtgärder och delegerat beslutsfattande.Jag tror att den metoden är möjlig att tUlämpa I praktiken. 1 det sammanhanget kan man peka på en rad andra faktorersom är Intressanta, bl. a. omlokahseringen av statlig verksamhet Inom Stockholmsområdet.Det är en viktig regionalpohtisk fråga, som hittUls I stor Ang. skissen tiU riksplan i vad avser utsträckning är försummad. Jag har så fort tUlfälle har givits här I passatpå att peka på den. Att stimulera utvecklingen I regionens yttre delar, t. ex.Norrtälje och , är en annan viktig fråga, som också ofta harförsummats I den regionalpohtiska riksdebatten. Förhållandena IStorstockholmsområdet får Inte undergå en försämring vid den fortsattautvecklingen, utan man måste Inrikta sig på en förbättring för landet I desshelhet. Förbättringar I kan exempelvis åstadkommas med enkonsekvent satsning på att förlägga arbetstillfällen nära bostäderna, t. ex.med målsättningen att av de förvärvsarbetande Inom regionen skaUkunna nå sina arbetsplatser på med kollektivatransportmedel. Jag föreställer mig att vi när det gäller attnå det resultat som vi eftersträvar, nämligen att dämpa storstadstillväxten, äröverens om att det är genom de regionalpohtiska åtgärderna som detta skall ske,ahtså Inte genom den fysiska riksplaneringen. i säger ju själv att man har tagithänsyn till detta och arbetar In I Regionplan 70 de befolkningstal som mankommer att räkna med Inom regionalpolitiken. Det är riktigt att det inte ärbefolkningstalen som skaffar oss denna utveckling utan åtgärderna Inomregionalpolitiken. När det sedan gäller den fysiska rlksplanerlngen är det jufråga om hushållning med mark och vatten. Där kan man I stort sett säga - jagskaU lugna även på den punkten - att det finns en del avStockholmsområdet, som är av betydande riksintresse nämligen Stockholmsskärgård, och jag kan utan vidare framhålla, att de Intentioner som därvidlaggäller för den fysiska rlksplanesklssen är väl kända också för regionplanerarnai . Jag tror inte att det är nägon risk för att det inteföreligger en mycket god överensstämmelse på den punkten. 1 övrigt finns det i stort sett inte några markresurserInom , som kan ställas till övriga riksintressens förfogande,därför att markresurserna kommer att behöva disponeras för det Invånarantal mankommer att ha I . Jag tror sålunda Inte att det är så stora problem när detgäller att hantera denna remissbehandling som jag trots allt tycker att herrNorrby vUl göra gällande. Men jag har känt till oron bland dem som nudiskuterar dessa frågor, och därför är jag tacksam för att jag har fåttmöjlighet att på detta sätt ytterligare förtydliga, att den oron kanske Intebehöver vara så motiverad. Överläggningen var härmed slutad. § 13Ang, tidpunkten för nedläggande av fångvårdsanstalten på ordet för att besvara i (s) I kammarensprotokoll för Intagna fråga, nr 365, och anförde; har frågat mig närJag avser att lägga ner fångvårdsanstalten . Vid finns en centralavdelning med 171platser för såväl personer dömda till fängelse som häktade, enkronohäktesavdelning för häktade med 158 platser, en psykiatrisk avdelning med66 platser samt en kvinnoavdelning med 20 platser. Platsantalet kommer den 1 januari1972 att reduceras med omkring 175 platser genom att kronohäktesavdelnlngenstängs och centralavdelnlngen används för häktade. Detta möjliggörs genom atten särskUd häktesavdelning Inrättas vid fångvårdsanstalten samt genom attde som avtjänar fängelsestraff placeras på andra fångvårdsanstalter. Frågan omnedläggning av den resterande delen av centralavdelnlngen är beroende av närInflyttning kan ske I de häkteslokaler som skaU Ingå I det nya polishuset ikvarteret . Enligt den tidsplan som man nu arbetar efter skall husetvara färdigställt . Den psykiatriska avdelningen vid anstalten är numerahuvudsakligen enbart rättspsyklatrlsk klinik. Möjligheterna att skaffaersättningslokaler har undersökts I ohka sammanhang. pågårförhandhngar med landstingskommun angående förläggning av denrättspsykiatriska kliniken till . 1 avvaktan på resultatet avförhandlingarna är det Inte möjligt att ange vid vUken tidpunkt den nyakliniken kan tagas i bruk. Som framgår av vad jag nu har sagt kommer vi sannolikt attbehöva utnyttja om än i begränsad omfattning ännu en avsevärdtid. Jag konstaterar detta med stort beklagande. Ang. tidpunkten för nedläggande av fångvårdsanstalten påLångholmen FruERIKSSON i (s): Jag ber att få tacka för svaret. Jag känner starkt med justitieministern, när han slutarsitt anförande med att säga att han med beklagande konstaterar att LångholmenskaU behöva vara kvar såvitt jag förstår med 250 fångar tUl. Justitieministern har en släkting långt tUlbaka I tiden -för nära 1'som I representerade prästeståndet. Han sadeatt han misstrodde korrektionssystemet och menade att det närde brottet ochbefordrade brottsligheten. Jag har en känsla av att justitieministern har sammasunda misstro, och därför hoppas jag att den prognos som ställs förLångholmen skaU hålla. Den har nämligen ställts , och det har tUloch med varit bestämt att skulle läggas ned .