prot · FU09120 · 1971-12-31 00:00:00 — Den har inte blivit bemött.Fru gjorde ett behjärtansvärt försök att få statsrådet att tatUl orda, men det lyckades Inte. VI får väl vara tacksamma för attfamUjeminlstern ändå gjorde oss den äran att vara närvarande I kammaren en Utenstund under debaitten. Vi får väl också hoppas att hon kommer att deltaga närpropositionen behandlas. VI får skäl att återkomma senare tUl en mer detaljeradgenomgång av propositionen. Felet med den konjunkturpoUtiska delen är att maninte - även om det kan vara motiverat att rikta stödet så att de som har detstörsta behovet får det största stödet - ser tUl att aUa barnfamiljer får någondel av förbättringen. Alla barnfamUjer har, som jag nämnde, drabbats aveffekterna. Av en tabell på s, 17 1 propositionen framgår att en trebarnsfamUjmed inkomst och därutöver inte får någonting av detta statligabidrag. Det är ändå inte någon exceptionellt hög inkonist för en trebarnsfamUjutan Ugger tvärtom i närheten av mittpunkten. Väldigt många barnfamiljer ivanUga Inkomstlägen, som drabbas av skatteprogressiviteten, kommer därför attuppleva det som att de sviks av regeringen. De marginaleffekter som ett inkomstgraderat stödåstadkommer kan man inte bara vifta bort. Det är allt fler människor som tyckeratt det måste löna sig att arbeta och som inte anser att poUtiken utformas ienlighet med den riktUnjen, SärskUt gäUer detta naturUgtvis för gifta kvinnor.Hela motivet för den stora skatteomläggningen från sambeskattning tUlindividueU beskattning var Just att man skulle göra det mer lönande för degifta kvinnorna att arbeta. holkar man ur den tanken genom attpå oUka sätt med daghemsavgifter, bostadstiUägg och annat - skapaen marginaleffekt, motsvarande den som sambeskattningen hade och som vi var i stort sett ense om skuUe tas bort. tycktes egenthgen hålla med om det här resonemanget, eftersom hon framhöll som en särskUd fördel med den enhethga daghemsavgift som man har i att den inte får marginaleffekter. Jag vill också påpeka - det finns anledning att återkommatill det mera utförligt - att det finns andra metoder för att rikta barnstödettiU dem som har det största behovet än att göra det efter inkomst. Man kanrikta det mera tUl flerbarnsfamiljer, man kan - som mittenpartierna föreslogtidigare - rikta det framför aUt tUl dem som har barn i de vårdnadskrävandeåldrarna. De metoderna har i stor utsträckning spelats bort med den uppläggningsom regeringen har. Jag hade tyvärr inte tUlfäUe att höra på oppositionens uppläggning av famihepoUtik en, men det har sagtsmig att hon ansåg att man i stort sett inte beaktade behovet av att ge ettsärskUt stöd till barnfamiherna just . Jag kan bara påpeka att den temporärasänkning av mervärdeskatten, som de tre icke-sociahstiska oppositionspartierna harenats om, naturhgtvis har en betydande ekonomisk inverkan just förbarnfamiherna. Även om den motion av och mig, som iStockholm anspelade på, bara är en enskUd motion och inte en partimotion, såhar det uttalats från aUa tre partierna att man är vUUg och anser det angelägetatt därutöver ge barnfamUjerna ett särskUt ökat stöd. Denna motion och de andramotionerna i ämnet är ju inte behandlade ännu, så vi får väl återkomma även tiUdetta. Jag viU bara som en sammanfattning säga att folkpartietoch under en följd av år har velat ge stödet åt barnfamUjerna enhögre prioritering i förhåUande till andra önskemål än vad regeringen hargjort. Jag tror att kan vara lugn för att den skillnaden kommeratt visa sig även . tog upp frågan om barntUlsynen, Det mesta avdet hon sade var bra, och jag kan instämma i det. Det enda jag inte förstod varvarför hon nödvändigtvis skulle ha med en hten spark mot i detanförandet, när hon talar för just det som har arbetat för - om detinte var så, att här skuUe spela en roll som ställföreträdare för regeringen; i så faU är det mera begripligt. sade att LO har drivit på under många, mångaår, och så frågade hon; när man talade om barnkrubbor, var fanns dåfolkpartiet I den här pådrivande debatten? Jag vet inte hur långt tillbaka Ihistorieskrivningen hon vUl gå, men om det räcker med kan man ändåkonstatera att var i pådrivande förökat barnstugebyggande. Det var när det tillkom ungefär tiobarnstugeplatser , LO kanske också hade något att säga - jag kan intekontrollera det exakt I detalj - men det är mte LO som företräderhär i , utan det är den socialdemokratiska regeringen och detsocialdemokratiska partiet. Och det var ändå detta parti som hade ansvaret förutvecklingen. Det går väl Inte för den som företräder socialdemokraterna attpåstå att har varit för Varför blev det inga resultat ? Jag tror att det vände , men utanatt göra aUtför mycket våld på verkUgheten kan man säga att den verkligavändpunkten för daghemsbyggandet var kommunalvalet , när det blev ettmajoritetsskifte i åtskUliga kommuner, som just hade stort behov av barntUlsynoch där den var väldigt eftersatt. Det berodde delvis på att man i ledningen dåfick partier - framför aUt - som hade gått till val på ettambitiöst daghemsprogram och som kände sig förphktade att förverkliga det. Detberodde säkert också i stor utsträckning på att man fick ett generationsskiftefrån medelålders och äldre socialdemokratiska kommunalpohtiker utan specielltpersonligt engagemang i frågan till yngre kommunalpohtiker i aUa partier. Men man kan kanske hitta enstaka uttalanden från pohtikeri aUa partier som inte andas så stor förståelse för barnstugebyggandet. Går mantUl handhngama skaU man emeUertid finna att den stora ökningen kom efter 1966års kommunalval i de kommuner som då fick liberal ledning -det tror jag inteatt kan förneka. Gå tUl handlingarna, och gå tUl ståndpunkterna iriksdagen! Sedan nämnde att det fanns något borgerhgtkommunalråd som hade reserverat sig mot de kommunala famihedaghemmen. Men detär väl ändå Utet oförsiktigt, , att ta upp just famihedaghemmen.Hur fick inte , och moderatasamlingspartiet I arbeta för att man över huvud taget skuUe fåstatsbidrag tUl familjedaghemmen - och få dem erkända som nödvändiga att sättaIn när daghernsbyggandet tar så - Innan regeringen gick med på det!Det lyckades , men det tog verkligen tid. vet jag att det finns risk för att det kommunala stödettill famihedaghemmen skärs ned, och jag beklagar det. Men vad är orsaken?Naturligtvis finns det en allmän orsak, nämUgen kommunernas dåUga ekonomi. Detfinns emellertid också en annan orsak, och det är statsbldragsbestämmelsernaför familjedaghemmen, I båda fallen är det regeringen som I stor utsträckningär ansvarig. Det gjordes från tre socialdemokratiskt leddakommuner häri en uppvaktning för famiheminlstern just om detta.Man säger: "Situationen inom barntlllsynssektorn är nu så tlUspetsad, flera kommuner tvingats begränsa famUjedaghemstillsynen huvudsakhgen pågrund av statsbidragsbestämmelserna," Skrivelsen är undertecknad av desocialdemokratiska kommunstyrelseordförandena i , och Botkyrka.Tycker att dessa statsbidragsregler är bra? Kommunernas ekonomi i allmänhet spelar naturligtvis ocksåin. Här säger att LO anser att man i viss mån har fått gehör försitt kongressuttalande I och med att statsbidraget tiU daghemmens driftkostnaderhöjs enhgt propositionen. Men de höjsju för att kompensera andrakostnadsökningar. Som sade kompenserar de visserligen intealltid kostnaderna, utan det slår litet ohka I ohka kommuner. Det är emellertidinte fråga om att ge något nettotiUskott tUl kommunernas ekonomi. Var det detsom LO tänkte på? Begär man inte mer med sitt Då är det nog inte bara jag som är besviken på LO och dessresolutioner. Det är också ganska oroande att regeringen ännu icke hartillsatt den utredning om fördelningen av kostnader meUan staten och kommunernasom begärde och som har begärt, I ettfrågesvar tUl fru talmannen lämnade finansministern uppgifter som tyderpå att det kan ta ytterligare innan man tiUsätter denna vUctigautredning som har begärt. Har man inte upptäckt inom regeringen vUkenoro det finns i aUa läger ute I kommunerna över kommunalskatteutveckhngen, eUervad är det fråga om? Slutligen skah jag be att få instämma varmt i vad fruSigurdsen sade om den aUmänna förskolan. Det är väldigt bra att det kravetframförs. Det enda som är svårt att förstå är - om man talar så varmt för detoch vill väcka opinion för det - varför man inte då instämmer i de motionerfrån och som viU att också skaU strykaunder detta krav. Det skuhe väl öka sannoUkheten för att det blir genomfört. () kort genmäle: Jag vUl bara fånga upp en tanke som herrRomanus gav uttryck åt och som skuUe kunna hjälpa oss ur en besvärhg situationgenom att å ena sidan ge oss den tid vi behöver för att efter att ha fåttfram vederbörlig utredning utforma en permanent famihepolitlsk reform, och åandra sidan ändå ge barnfamUjerna det extra stöd som de otvivelaktigt just nuär i behov av. Regeringen har själv anvisat vägen. När jag hörde hade hon, så vitt jag kan minnas, ett enda argument för attforcera fram reformen tih den I aprU: det ger I alla faU barnfamiljernapengarna tidigare. Men regeringen har genom det extra bostadstiUägg, som manhar tänkt sig skaU utgå , redan anvisat en framkomUg väg. Vad är detsom säger att vi inte ger ett extra bostadstillägg eller annan form avextrautbetalning också i aprU och därmed skaffar oss den tid vi behöver för attordenthgt genomarbeta den sluthga reformen? samtliga partier har gett uttryck för en vUjaatt som ett led i konjunkturpohtiken kompensera barnfamiherna som har råkatsärskUt Ula ut, alla kommer att stå för det. Vi kommer att i någon form ge enextra förstärkning, i varje fall . Det borde Inte vara svårt att nåenighet om att fortsätta på den vägen och i awaktan på ett riktigt gjortreformarbete ge provisoriska förstärkningar som kan göras så stora som vibedömer nödvändigt och som vi bedömer oss ha råd med men som inte binder varesig utgifternas storlek eller systemets utformning för framtiden. Det står i proposition att famihepolitiskakommitténs betänkande kan väntas . Jag trodde det kunde väntasomedelbart , någon annan uppgift har jag inte fått. Detkanske rent av vore möjligt att få det remissbehandlat och klart förriksdagsbeslut redan under vårriksdagen, men det vet jag inte. Om vi är beredda att hjälpas åt genom att provisoriskt ochtiUfäUigt täcka barnfamiljernas aktueUa behov, skuUe vi lugnt kunna ta den tidpå oss som behövs för att göra en riktig reform och inte en hafsig. FruSIGURDSEN (s) kort genmäle: Ja, , att jag i mitt anförandefann mig föranlåten att ge denna "spark" tUl berodde påden daghemsdebatt, som kommit upp här I kammaren när enligt uppgift talat om situationen I och det därefter blev debatt mellan frökenMattson och , varvid anfördes att det var som hadedrivit på byggandet av daghem och fritidshem. Jag har sagt att LO har varit pådrivande i den här frågansedan många år tlUbaka, säger då att jag inte sitter här somrepresentant för LO. Nej, jag sitter i som representant försocialdemokratiska partiet. Det gör också , det gjorde också SigridEkendahl . De hade också stor anknytning - och har detfortfarande - tUl det verkUga Uvet där behovet visas, i den fackUga rörelsenoch de motionerade vid flera tUlfäUen om daghemsfrågan I . Det äraUtså naturligt att vi Inom den fackliga rörelsen som också är politiker hardrivit den här frågan mycket starkt därför att vi har trycket på oss och kännertill behovet. gick tUlbaka i tiden. Jag kan gåtillbaka I tiden, för sedan minst så tUlbaka har vi Inom denfackliga och pohtiska arbetarrörelsen verkat för den här frågan. När talar om den vändning som skuhe ha skettdå det blev liberal majoritet I ett antal kommuner 1966, kan jag bara nämna ettnamn i sammanhanget, nämligen borgarrådet ,-0, i , somsannerhgen inte uttryckte den ideologi I de här sammanhangen som att har, VI minns och kommer alltid att med viss taicksamhetminnas de "insatser" han gjorde i den här frågan för de fick enmotsatt effekt. Nej, jag tycker Inte om statsbidragsregierna för vare sigfamihedaghem eller daghem, men enhgt de uppgifter vi har fått i är deunder omarbetning inom , och jag väntar och ser vilka reglervi får. Det sägs i uttalandet på , som var mycket långt - jag harinte kunnat läsa upp det I kammaren - att vi tycker att bestämmelserna borde haen annan utformning så att inte bidraget som liksom urholkas år , TiU slut frågar varför jag talar så varmt förallmän förskola men inte instämmer i motionerna från fp och c. Men jag sitterju med barnstugeutredning som skaU utreda detta. Vid ett tidigaretUlfälle här I kammaren har uttalat sin tilltro till att jag skalljobba för det här I utredningen. kan fortfarande hta på mig. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Den omständigheten att vi tidigare här harhaft en debatt om daghemsbyggandet i är väl Ingen anledning, fruSigurdsen, att fortsätta att rikta ovederhäftiga beskyllningar mot folkpartiet.Det är obestridligt att har drivit på I daghemsfrågan. Det kanbevisas här I , och det är ännu mera klart när det gäUer , Detär väl heller Ingen som förnekar den saken. Jag vetatt det Inom socialdemokratin finns en stark önskan att tala om1930-talet och om den tidens pohtiska historia. Men när det gällerdaghemsbyggandet är det mera Intressant att tala om vad som hänt under desenaste 20 åren, och aUdeles speciellt vad som händer . Det ärutmärkt att tidigare och och nuhär i har arbetat och arbetar för ett ökat daghemsbyggande och dåmobUiserar upp LO. Det är bara synd att det har haft så liten ochännu otUlräckhg effekt. Ansvaret härför har det parti som , och att företräder en mera reformvänUg riktning änmajoriteten i denna fråga är visserligen utmärkt, men inte heher det ger någotunderlag för att rUcta kritik mot , som i sin helhet företrädersamma reformvänliga uppfattning. Det var utmärkt att nämnde borgarrådetPer-Olof , Som själv sade har vi verkligen anledning attminnas hans insatser i denna fråga med tacksamhet. somfinansborgarråd tillkom det nämhgen dubbelt så många daghemsplatser i Stockholmsom då var finansborgarråd. Det är alltsåinte utan anledning som man talar om P.-O. som"Daghemshanson", Det är riktigt att bidragssystemet nu är under omarbetningoch att det kanske kommer något bättre, men det är ju ändå regeringen som haransvaret för de nuvarande dåhga bidragsreglerna, och då går det inte att skyllapå något borgerhgt kommunahåd, som har uttalat sig emot familjedaghem. Det ärregeringens regler - som vi här i har försökt att fåen förbättring av - som fortfarande gäher och som hindrar utbyggnaden av famihedaghemmen. Slutligen: jag har fullt förtroende för i barnstugekommittén för en allmän förskola. Vad jag Inte kan förstå ärvarför hon så energiskt värjer sig mot att få stöd för detta arbete. () kort genmäle: Beträffande det som sade omGöteborg vUl jag bara hänvisa tUl vad fröken sagt, nämUgen attdet är en socialdemokratisk plan som man fortsatt att bygga vidare på, sedanman fick borgerlig majoritet I . Vad beträffar kan jag också säga att den planman där har för utbyggnaden av barnstugorna har utarbetats inom sociahoteln,som här haft socialdemokratiskt borgarråd. Jag har själv varit med IStockholms stads och utarbetat denna barnstugeplan. Sedan förstår jag inte, herrRomanus, varför man i , när vi nu har en utredning som inom kortlägger fram sitt betänkande. Innan utredningen är klar med sina förslag skaUbiträda motioner som gäUer allmän förskola. Det har jag mycket svårt attförstå. FruERIKSSON i (s) kort genmäle; Jag är litet förvånad över att mobihseratså stor energi i denna fråga, när man inte ens från vid dettatillfälle, då det gällde att lägga fram konjunkturutjämnande förslag, har kommit mednågra sådana här förslag. Har haft svårt att vinna gehör i sitteget parti? Ar det därför som det bara har bUvit detta hlla förslag omförbättring av barnbidraget, eher vad är det som gör att nu bhr såupphetsad? Jag tycker att borde vara tacksam för att viäven i denna höstbudget har fått in någonting om daghemmen. Så ser vi det frånvårt håU, Vi har mycket svårt att förstå att nära nog koUapsar föratt han inte har varit med om att väcka något förslag. Kom själv med ettförslag i stället! () kort genmäle: Jag förstår så innerUgt väl att är tacksam för vad som finns med i regeringens paket. Man har jufått lära sig att sänka anspråken när det gäUer famihepolitiska insatser frånregeringen. Jag är också tacksam för att det finns någonting med tiUbarnfamiljerna, även om det bara går till hälften av famiherna. Men kom inteoch säg, att inte har föreslagit någonting tUl barnfamiherna i denhär konjunkturpohtiska situationen. Säg det tih barnfamiljerna! "Om mansänker momsen , så betyder det Ingenting för er! " Hur mångakommer att tro er? Ingen, kan jag försäkra. Jag är alltså Inte ett dugguppjagad. Ännu nundre uppjagad bhr jag, närjag hör det här talet om kommunalpohtiken. Så mycket kommunalpohtlsk erfarenhethar även jag, , att jag vet, att lägga fram motioner om planer ochgöra upp planer, det är lätt. Och även I den kommun som jag kommer ifrån fannsdet socialdemokratiska planer. Men det socialdemokratiska kommunalråd som höUi pengarna släppte inte till några pengar. Då blir det inga daghem, hur finaplaner man än gör. Det var först när det blev en liberal ledning förfinansroteln i kommunen, som det byggdes några daghem. Det är skiUnaden det. HenNORDGREN (m): Några av gårdagens och dagens talare harberört de mindre företagens problem i det aktuella läget. Får jag med några ordytterligare belysa problemen för just de mindre företagen inom hantverk,handel, Industri och servicenäringar. De mindre och medelstora företagen utgör som vi alla veten betydande del av vårt näringshv och svarar för av industrinshela omsättning. Många av dessa tiotusentals företag är arbetskraftskrävande,och tUlsammans sysselsätter de ca 500 000 människor. Läget för dagen och utsikterna för framtiden är ytterstoroande för många av dessa företag och deras anstäUda. har ocksåsamhällsdebatten Uksom diskussionerna I dessa kretsar i allt högre gradkoncentrerats tUl näringslivets och arbetmarknadens problem. Bakgrunden är helt naturligt det bekymmersammasysselsättningsläget, de alltmer Illavarslande beskeden om konkurser,företagsnedläggelser, permitteringar, avtagande investeringsvUja och bristandetro på en framlida lönsamhet. Det har oroat inte minst den sektor som Jag häråsyftar. Den långvariga ovissheten om hurvårt land kommer att upptagas i EEC-lägret har hkaledes varit en osäker faktorför många av dessa företag. Ett flertal av dem är nämligen direkt eUer indhektberoende av den marknaden, antingen som exportörer av egna varor eller somunderleverantörer eUer serviceföretag tiU större exportföretag. Vi förväntaross därför en bättre och sakhgare information i denna även för vår sektorviktiga fråga, aUtså EEC-frågan, Hur anknytningen tUl EEC har påverkat demindre och medelstora företagen I de övriga länderna i EEC-området bordebelysas, TUl dessa problem har också kommit nya, somdelvis hgger utanför vår kontroll och som berör hela branscher och den enskUdaföretagsamheten I sin helhet. Strukturförändringarna slår aUt hårdare och krävermotåtgärder, SärskUt beklämmande är den i många avseenden företagsovänUga ochextrema ktitik av enskild företagsamhet som ständigt pågår i vårt land och varssyfte tydhgen är att misskreditera och skada företagen och företagarna. Det ärhög tid att såväl de styrande som massmedia, radio och TV tar klart avståndfrån den kritiken. Vid den konferens - Företagets dag 1971 som i ägde rum i i närvaro av representanter för regeringen komdessa synpunkter tUl klart uttryck, hksom kravet på ett samlat alternativ tihregeringens hittUlsvarande näringspohtik som med rätta betraktades somhuvudorsaken till den nuvarande arbetslösheten och oron inom före-tagarvärlden.Och när vi i går fick besked om de insatser regeringen föreslår för att avhjälpadet mycket aUvarhga läget på arbetsmarknaden hade vi verkligen väntat oss att iförslaget skuUe finnas åtgärder av t, ex. generell natur som i störreutsträckning skuUe medverka tUl reella lättnader även för denna sektor inomnätingsUvet, Men så var inte faUet -vi kom som vanUgt i andra hand. Däremotnoterade vi i går med stor tillfredsställelse att de borgerUga partierna enatsom ett förslag som i större utsträckning än regeringens tUlgodoser även demindre och medelstora företagen och deras utveckling. De av regeringen föreslagna åtgärderna är i huvudsakavsedda att främja InvesteringsvUjan hos de stora, kapltaUnlenslva företagen.De arbetsintensiva företagen inom hantverk, handel, service och mindre industrihar i stort sett glömts bort I sammanhanget. En verklig stimulans åt dessaföretag är t, ex, att den specieUa tvåprocentlga löneskatten-arbetsgivaravgiften - avvecklas, I nuvarande sysselsättningsläge är det Iförsta hand angeläget att företagen behåUer sin arbetsstyrka och helst utvidgarden. En skatt på lönekostnaderna - på arbetskraften - är I detta läge enUgt minuppfattning helt felaktig. Regeringens och utomordenthgt hårda ochosmidiga kreditpohtik har hkaledes skadat många annarsutveckUngsbara företag vår sektor och bidragit till driftsinskränkningaroch företagsnedläggelser. VI anser därför all kredltpolitiken skah handhas så,att företagen Inte utsätts för så plötsliga kastningar och kreditstopp somskett och som utan tvivel har förorsakat skadeverkningar. Vi önskarett företagsvänUgt skattesystem som Inte minst ur Interna- tioneU konkurrenssynpunkt utformas med hänsyn tUlfamUjeföretagens möjligheter att överleva. Ett rimUgt rättvisekrav är också attindividuell beskattning införs för makar som arbetar i familjeföretag, oavsettföretagsform. Dagens snabba förändringar stäUer ökade krav påföretagaren. Vi anser därför att samma stöd skah ges tUlföretagsledarutbUdningen som till annan vuxenutbUdning. Sluthgen är det också önskvärt med ökad satsning påföretagareföreningarna och på , så omfattande teknisk, ekonomisk och marknadsmässig konsultservice kan ställastUl denna sektors förfogande tUl rimhga kostnader. Detta var kort det skuUe vara det i en såhär lång remissdebatt. Får jag sluta med att säga att min förhoppning är attdet paket, som regeringen presenterat och som innehåUer en del även för osspositiva förslag, och det gemensamma förslag tUl sysselsättningsstimulerandeåtgärder som oppositionspartierna lagt vid utskottsbehandlingen skall kunnakombineras eller samordnas så, att även den betydelsefuUa sektor inomnäringhvet jag här berört får rimliga möjhgheter att utvecklas och medverka tUlökad sysselsättning och fortsatt välstånd. Fru andre vice talmannen tUlkännagav att anslag utfärdats tUl sammanträdets fortsättande kl, 19.30. HenHAGLUND (s): Trots att jag har tillhört I 12, 13år, är jag så pass självgod att jag vill påstå, att jag har lyckats finna enspecieU anledning tiU att ytterUgare sätta kammarledamöternas tolerans på prov,VUken kan då denna speciella anledning vara? Naturligtvis hade jag räknat med att näringshvet och dessproblem skulle få en aUsidig belysning och en framträdande plats i höstensremissdebatt, och aUa vet att så har bhvit faUet, Med anledning av gårdagensdebatt och den tidigare offentUga debatt som har skett på konferenser och itidningspressen kan Jag inte undgå att ställa frågan: Kommer inte bilden avIndustriförbundets dhektör Iveroth, arbetsgivar-generalen och kanskeäven ordförande fram på näthinnan? Varför har vårt partipolitiska nomineringssystem fungeratså Ula att t. ex. chefspropagandist icke har ståtthär i denna talarstol och fått tUlfäUe att slänga ut sina säkrapåståenden och svartmålningar beträffande statsmakternas ekonomiska politik?Möjhgheten att dhekt få diskutera med landets statsminister och finansminister svenska anser jag skulle varit mycket värdefuUt ui demokratisksynpunkt. Om nu kammarens ledamöter delar min uppfattning att destora och betydelsefulla intresseorganisationer som ochexempelvis utgör icke är tUlräckligt representerade ilandets högsta beslutande församhng, så frågar man sig naturligtvis: Vems ärfelet? Ja, inte kan det vara socialdemokratins och regeringspartiets. Detta harväl dagens och gårdagens debatt visat.