prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:t att det ifrågavarande betänkandet överlämnades tillgrandlagberedningen för vidare prövning av i betänkandet behandlade frågor avbetydelse för utformningen av nya grundlags-stadganden om revisorereller eljest av konstitutionell betydelse, 3) förklarademotionema 1971:1386 och 1971:1387 besvarade med vad utskottet i betänkandetanfört. Reservation hade avgivits av henarLarsson i Luttra (c), (), (), (m) och iSundsvall (c), vilka ansett att utskottet bort hemställa, 1) godkände deprinciper för riksdagsrevisionens organisation och verksamhet som framlagts av1970 års revisionsutredning i betänkandet "Statsrevisionen. Uppgift, organisationoch verksamhet", i enlighet med vad reservanterna anfört och med denändring som följde av bifall till motionerna 1971:1386 och 1971:1387, 2) skulle antagadet vid nämnda betänkande fogade instruktionsförslaget med ändringarna, att 7och 18 §§ utgick och att 8-17 och 1922 §§ som en följd därav benämndes 716och 1720 §§, 3) beslutade omändrad personalorganisation enUgt nämnda betänkande, 4) skuUe anhållahos Kungl, Maj:t Statsrevisionens uppgift, organisation och verksamhet Statsrevisionens uppgift, organisation och verksamhet a) att nämndabetänkande överlämnades till grundlagberedningen för beaktande i samband medberedningens övervägande av frågan om nya grundlagsregler om revisionen, b) att den nyainstruktionen utfärdades i , c) att 1949 årskungörelse angående skyldighet att tUlhandahåUa revisorer vissahandUngar och upplysningar m. m, ersattes med annan författning med beaktandeav vad som anförts i förutnämnda betänkande. Till detta betänkande hade fogats ett särskilt yttrande avherrar och i (båda fp). Hen (): ställning och dess möjligheter att utöva sinsjälvständiga kontrollmakt är självfaUet väsentliga och djupverkande frågor ivårt parlamentariska samhäUsliv, Ett betydelsefullt led i kontrollfuktlonensutövande är egna revisorer. Det bör således vara en gemensam åtgärdatt ge revisorema bästa möjliga fömtsättningar genom att ge dem en tiUräckUgtstark konstitutioneU ställning samt behövhg personal och andra resurser. Det var väl i detta syfte som talmanskonferensen i mars1970 tUlkaUade en utredning för att se över hithörande problem och komma mederforderhga förslag i förstärkande syfte. Utredningen har i sitt betänkande(Statsrevisionen. Uppgift, organisation och verksamhet) tagit upp en rad frågoroch i huvudUnjerna varit samstämmig. Entydiga skäl förebringas i målsättningenatt stärka revisionsinstitutet. Detta hgger också i hnje med det allmännakonstitutionella reformarbetet. Om dessa principer är utskottet enigt. Enighetförehgger också beträffande utökning av de personella resurserna för nästabudgetår. När det gäller den inre organisationen så arbetarrevisorema på avdelningar. Utredningen hade föreslagit denförändringen att vissa beredningsuppgifter skulle läggas i en särskilddelegation. Detta framgår av utkastet tlU Instmktion, §§7 och 18. I motioner har man uttalat tvekan inför denna förändringoch yrkat på att nämnda paragrafer skaU utgå ur instraktionen. Detta betyder enfrihet för varje uppsättning av revisorer att själva besluta om dessa inrefrågor. Denna hnje har också utskottet enats om och föreslår bifaU tlUmotionema. En stor principiell fråga är revisoremasgranskningsområde. I detta avseende kommer man in på frågan om en eventueU uppdelningav området för granskning mellan egna revisorer och riksrevisionsverket.Det måste klart slås fast att det inte vare sig är önskvärt eUer möjligt attdet sker en definitiv uppdelning härvidlag. Också detta var utredningen enigom. uttalade att granskningen bör inriktaspå frågor av principiell och generell innebörd. Utredningen har i sittbetänkande preciserat detta uttalande. Det måste vara angeläget att dessaprinciper läggs fast som grund för det framtida granskningsarbetet. En annan fråga som har diskuterats mycket är utredningensförslag tUl Kungl. Maj:ts kungörelse angående skyldighet att tUlhandahåUastatsrevisionen uppgifter och handhngar. Särskilt ett avsrutt om attstathgt revisionsorgan skall varaskyldigt att verkställa undersökningar som revisorer begär harföranlett invändningar från vissa håU. Både som ledamot av utredningen och somreservant i viU jag för min del poängtera att någonavsikt att ändra nuvarande förhållande mellan riksdagsrevisionen och de Kungl.Majt understäUda revisionsorganen inte har aktualiserats. Detta har ocksåkommit tUl uttryck i reservationen och dess yrkande. Utredningenhar föreslagit att namnet skaU vara statsrevisionen och att statsrevisorerskulle vara titeln för de förtroendevalda som deltar i revisionsarbetet. Dettaförslag följs upp i reservationen, vari också poängteras betydelsen av attriksdagens revisorers organisation formas på . Ett bifaU tillreservationen är ett uttryck för detta och för den uppfattningen att rikthnjerså långt möjligt läggs fast . Detta hgger enhgt vår uppfattning i hnje medvad talmanskonferensen aktuahserade när den tillsatte utredningen. Jag skall nöja mig med dessa korta kommentarer i en mycket principieUoch betydelsefuU fråga. Jag ber att få yrka bifaU till reservationen. Stasrevisionensuppgift, organisation och verksamhet 1 detta anförandeinstämde (). Hen (): Betänkandet nr 37 från kan vid första påseendetsynas dölja stor oenighet. Detta är enligt min mening knappast det rättaförhållandet. Låtmig aUra först få understryka att såväl revisionsutrednings som iutskottsmajoritetens och reservationens skrivning kraftigt imderstrakits attriksdagens revisorer utgör ett värdefullt led i kontrollmakt. Vislår sålunda alla vakt om denna kontrollmakt och viU vidareutveckla ochförstärka den. har det rått enighet bl. a. om följande fyra punkter: De tre avdelningama i revisionen, på vilkarevisorema nu arbetar, bör bibehållas såsom vi i vår fyrpartimotion nr 1386begärt hksom för övrigt också krävs i den andra motionen, nr 1387 i ställetför den femmannadelegation som utredningen föreslagit och som till förfång fördet gemensamma revisionsarbetet enUgt min mening alltför mycket skuUe komma attdominera detsamma. bör enUgt vår uppfattning viariksdagsbeslut vara det utskott som kan ge revisionen uppdrag att verkställavissa utredningar. Revisionen bör ges stöne möjligheter att fuUföljasin uppgift genom att en personalförstärkning ordnas enhgt utredningensförslag. Förhållandet mellan revisorer ochriksrevisionsverket bör närmare prövas av grundlagberedningen, vUket tordekunna ske i samband med förslag tUl ny riksdagsordning. Vadsom efter dessa punkter återstår av utredningsbetänkandet är väl egenthgenantagandet just nu av en ny instruktion för revisorer ochfaststäUandet av namnet tiU statsrevlsorema. Förmin del tycker jag att sedan de av mig berörda ändringama, om 3 RiksdagensprotokoU 1971. Statsrevisionens uppgift, organisation och verksamhet vilkaenighet råder, utbrutits bör instruktionsförslaget överses. Närgrandlagberedningen utarbetat förslag tlU ny riksdagsordning förmodar jag attvissa ändringar bUr nödvändiga även i revisoremas instruktion. Jag har med detta inlägg velat någotkommentera det särskilda yttrande som i och jag avgivitoch vill därtiU yrka bifall tiU utskottets hemställan. Hen (): Jag har ingen annan mening än den som kommittill uttryck i utskottets betänkande, nämUgen att inteskaU ta ställning tUl revisionsutredningens förslag i dess helhet. Vi börawakta grundlagberedningens arbete när det gäller en ny riksdagsordning. Utskottet anför emellertid även att utskottet vid enförestående översyn av riksdagsstadgan under höstsessionen avser att föreslåatt granskningen av riksdagsrevisorernas berättelse skall överföras frånkonstitutionsutskottet tiU finansutskottet. Även om en sådan åtgärd vid detförsta påseendet kan verka praktisk och naturhg är frågan likväl inte heltproblemfri, varför jag föratsätter att finansutskottet i någon form beredestillfälle avge synpunkter innan ärendet förelägges kammare. Hen (): Med hänsyn tiU tiden skaU jag nöja mig medatt instämma med , Jag skuUe möjhgen bara göra det tiUägget att dettorde vara mer ovanhgt att resultaten från en så kvaUficerad utredning som dendet här gäUer hänskjuts till en något obestämd framtid. Här fanns det tUlfälleatt agera raskt, frånsett på en enda punkt. Detta har Inte begagnats och tordevara rätt säUsynt med tanke på formerna för utredningens tillkomst och desssammansättning. Jag anser i hkhet med hen att en röst på reservationenmarkerar intresse för en reform. HenPETTERSSON i (s): Vi skall erinra oss att denna utredning ficktvå frågor att syssla med; den ena gällde revisorernas KonstitutionellastäUning, den andra gäUde organisationen. Utredningen har föreslagitförändringar i grundlagen. Dessa förändringar kan inte genomföras definitivtfönän . Därför har utskottsmajoriteten ansett att vi bör skjuta påfrågan för att den skaU kunna sättas in i sitt rätta sammanhang när vi skallutarbeta en ny riksdagsordning. Avsikten är, som vet, att ommöjhgt skaU framläggas förslag tiU en nyriksdagsordning. Det finns därför ingen anledning att vi aUtför hårt binder ossnu utan vi bör låta frågan stå öppen. Vad som för övrigt är aktuellt är ju attriksdagsrevisionen förstärks personeUt. Förslaget om ytterhgare fem revisorerär tillstyrkt. Man bör också håUa i minnet att det skett en mycket starkupprustning genom besluten och 1969 - det senaste gällde den organisationsom träder i kraft fr. o. m. . Utskottet har också för sin del starkt understrukit frågan om kontrollmakt.Jag blev en aning förvånad när jag läste reservationen, där man säger att detfår ankomma på Kungl. Maj;t att ta StäUning tiU om detta är befogat detgäller frågan om samarbetet mellan de två revisionsorganen. Reservantema tycksi det stycket ha en något mjukare uppfattning än utskottsmajoriteten. Jag beratt få yrka bifaU tiU utskottets hemstäUan. HerrBOO (c): Jag skall endast bemöta vad utskottets ordförande sade om att vi ireservationen slagit fast att det är Kungl.Majt som har att göra awägningenmellan riksdagsrevlsorema och Kungl. Den passus som avsesförstår jag är den där reservantema skriver: "Det får ankomma på Kungl.Majt att ta ställning tiU om detta är befogat." Detta avser aUtså denkungörelse som Kungl. aUtid skaU utfärda. Av nästa mening framgår klartvad reservanterna menar: "Utgångspunkten måste emellertid vara attriksdagsrevisionens nuvarande befogenheter inte skaU beskäras," Det ärutomordenthgt viktigt att man har med denna mening i resonemanget. Ändringari den indirekta beskattningen FraERIKSSON i (s): Jag viU vitsorda att det är synnerligen väsentligt för revisorema medden förstärkning av personalen som kan väntas besluta . Deninstruktion som var föreslagen men som är uppskjuten är det Däremot inte pånågot sätt nödvändigt att nu besluta om, Riksdagsrevlsorema har allamöjligheter att arbeta på det rationeUa sätt som föratsattes. VI är överens omatt det är bäst om vi får behåUa möjUgheten att arbeta på avdelningar, vilketvi också har genom beslutet . Jagtror alltså att man har alla chanser att få den effektivitet som avsetts, ävenom inte beslutar om instraktionen . Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen av hen i Luttra m, fl,, och förklaradesden föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom viU att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 37 röstarja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej har kammarenbifalht reservationen av i Luttra Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Äridringari den indirekta beskattningen § 15 Föredrogs betänkande nr 38 angående regleringen /72 av tUl utskottet hänvisade utgifter under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m, m, Fmansutskottetsbetänkande nr 25 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemstäUt, § 16 Ändringar i denindirekta beskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 34 ianledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslag tUl ändringar i denindirekta beskattnmg-en jämte motioner. HenLARSSON i (fp): Först viU jag uttrycka min tillfredsställelse över den kompromiss somträffats i skatteutskottet när det gäUde guldsmedsskatten. Vi har tidigaredebatterat den frågan och det har varit många motioner. har viänthgen fått ett slut på det hela. Jag tror man kan säga att även ommotionärerna inte bhvit tillfredsstäUda, så är resultatet för branschen nyttigtoch bra. Vihar emellertid i anslutning till motionema fogat ett särskilt yttrande tiUutskottets betänkande när det gäUer hygienpreparaten. har det förtsdiskussioner om hygienpreparaten inte just det här preparatet som avsesutan andra saker såsom munvatten, tandkräm och schamponeringsmedel. De harsuccessivt undantagits från särskild varaskatt, det ena före och det andraefter och vad som kvarstår nu är hårmedel, rakvatten, parfymer,eau-de-cologne, badpreparat, nagelpreparat och deodoranter. Denhär skatten ger en del pengar, och för deodorantemas del rör det sig om ca 10rruljoner. Skatten utgår ju på av varans pris tiU detaljist, vartiUkommer sedvanUg moms. Momsen utgår alltså även på skatten i detta faU. För endeodorant som i handeln kostar ca skuUe det betyda, om densärskilda varaskatten kom bort, att den skulle bU bilUgare. Denskulle då kunna säljas för efter den normala avans som handeln läggerpå dessa varor. Vihar alltså givit förtur för hygienpreparat när det gällt undantag från densärskilda varuskatten. Jag tycker nog, hen talman, att när vi nästa gång fårutrymme för att ta bort en del av den särskilda varuskatten, är det på tidenatt den tas bort särskilt för deodorantema, som är den sista delen av dennagmpp av preparat. Nusäger visserligen utskottet att det kan vara htet gränsdragningsproblem, menjag tror att detta är starkt överdrivet. Redan enligt den här propositionen ärdet en deodorant som tas bort utan att man har något gränsdragningsproblem. DetgäUer alltså fotvårdspreparat, och det bör inte vara någon svårighet heller pådet andra området. Jaghar inget yrkande utan har bara velat med det särskilda yttrandet markera attdeodorantema, på grund av att de är hygienpreparat, nu bör stå i tur för attundantas från skatten. Hert (): Låt mig uttala hantverks- och industriorganisations ochguldsmedsbranschens organisationers tack tiU finansministem och skatteutskottetför att de nu änthgen, efter ett tiotal års motionerande och uppvaktande,framlägger ett förslag om guldsmedsskattens avskaffande och därigenom skaparrättvisa och konkurrens på hka vUlkor åt detta hederhga och konstnärligahantverksyrke hksom branschen i övrigt. Överläggningenvar härmed slutad. Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg tiU handikappade. § 17 Skattefrihet förkommunalt bostadstillägg till handikappade, va. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 36 ianledning av Kungl. Maj :ts proposition med förslag tiU lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) jämte motioner. I proposition 1971:104 hade Kungl. underåberopande av StatsrådsprotokoUet över finansärenden för den 26 mars 1971föreslagit att antaga vid propositionen fogat förslag tiU lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370). I propositionen hade föreslagits skattefrihet förkommunalt bostadstillägg tiU handikappade. Vidare hade föreslagits att vidberäkning av existensminimum vid beskattningen hänsyn skulle tagas tiUskattereduktion, I detta sammanhang hade behandlats de vidriksdagens början väckta motionema 1971:302av hen m. fl., vari hemstäUts bl. a. om utredning rörande möjhghetemaför fulltidsarbetande med särskilt låga inkomster att erhålla rätt tiU avdragvid beskattningen I enUghet med vad som anförts i motionen, 1971:303av m.fl., vari hemställts att beslutade attgrundavdraget för ålders- och förtidspensionärer inom folkpensioneringen fr.o, m. taxering skulle ökas tUl att vara av basbeloppet för ensampensionär och för var och en av pensionerade makar av basbeloppet ienhghet med vad som anförts i motionen, 1971:308av herrar och , vari hemstäUts bl, a. att beslutade atti skrivelse tiU Kungl. anhåUa om utredning och förslag tiU riksdagenbeträffande 1. en översyn av skattereglerna för inkomsttagare medsärskilt låga inkomster i syfte att skapa möjUgheter för fuUtidsarbetande medsärskUt låga inkomster att erhålla avdrag vid beskattningen enhgt i motionenangivna grunder, 2. en samordning av skatteregler och bidragsregler förfolkpensionärer i syfte att undvika en alltför hög marginalbelastning vidstigande inkomst i enlighet med vad som anförts i motionen, 1971:584av herrar och i , vari hemstäUts att i skrivelsetiU Kungl. Maj:t skulle anhålla om åtgärder i syfte att från skattephktiginkomst undanta kommunalt bostadstillägg tiU handikappade, Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg tiU handikappade, m. m. 1971:600av m, fl,, vari hemstäUts att beslutade att kommunaltbostadstillägg tiU handikappade i beskattningshänseende jämstäUdes medkommunalt bostadstiUägg tiU folkpensionärer, 1971:609 av fraKristensson, 1971:611 av fraKristensson och fröken , vari hemstäUts 1. att 50 § 2 mom. kommunalskattelagen ändrades så attordet "väsenligen" utgick, 2. att bestämmelsen om inskränkning i rätten tiU extraavdrag för nedsatt skatteförmåga för bam som åtnjöt allmänt barnbidrag utgick, 3. att maximibeloppetför extra avdrag höjdes till , 1971:627 av i Gäddvik och fm . A, medanlednmg av proposition 1971 ;104 samt motionerna 1971:584 och 1971 ;600 skulle antaga det vid propositionen fogade förslaget tUl lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen att punkt 1 av anvisningama tiU 50 § erhöU viss av utskottet i förtydUgande syfte föreslagen lydelse, B, skuUe avslå följandemotioner, nämUgen 1. motionen 1971:10 2. motionen 1971:302, i vad den behandlats i dettabetänkande, 3. motionen 1971:303 4. motionen 1971:308, i vad den behandlats i dettabetänkande, 5. motionen 1971:609 6. motionen 1971:611 7. motionen 1971:627. 1. avherrar NUsson i Trobro och (båda m), vilka ansett att utskottet under B 6 bort hemställa, attriksdagen med bifaU tiU motionen 1971:611 beslutade, att 50 § 2 mom,kommunalskattelagen (1928:370) skulle ha av reservanterna föreslagen lydelse, 2. av henar i Trobro och (bådam), vilka ansett att utskottet under B 3 bort hemstäUa, attriksdagen med anledning av motionen 1971:303 i skrivelse tiU Kungl, Majtbegärde förslag tiU nästa års våniksdag angående ökning av folkpensionärernasgrundavdrag i enlighet med vad i motionen anförts, 3. av herrar i Bäckmora (c). Josefson iArrie (c), i (fp), NUsson i Trobro (m), (), () och (), vUka ansett att utskottet under B 2 och B 4 bort hem ställa, attriksdagen med bifaU tiU motionerna 1971:302 och 1971 ;308, i vad de behandlatsi detta betänkande, i skrivelse tiU Kungl, begärde utredning och förslagtiU beträffande 1, enöversyn av skattereglema i syfte att skapa möjligheter för fulltidsarbetande med särskilt låga inkomster att erhåUa avdrag vid beskattningen enligt i motionerna angivna grander, samt 2. ensamordning av skatteregler och bidragsregler för folkpensionärer i syfte att undvika en alltför hög marginalbelastning vid stigande inkomst. Hen (): betänkande nr 36 är försett med tre reservationer, tlUvilka jag har anslutit mig. Reservationnr 1 föranleds av motionen 611, vari yrkas att om skatteförmågan är nedsatt pågrund av långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom, underhåU av närståendeeUer annan därmed jämförUg omständighet skall den taxerade inkomsten kunnaminskas med upp tUl . Detta yrkande sammanfaller med yrkandet imotion 609, som gäller dialys i hemmen för njursjuka personer. Utskottets majoritethar inte velat biträda detta yrkande utan hänvisar tUl att hjälp bör lämnasgenom bidrag i stället för avdrag vid beskattningen. Dessutom hänvisas tUl attohka kommunala bidrag utgår. Nuär situationen för njursjuka patienter mycket allvarhg, och samhällets samladeresurser är alldeles otiUräckUga. VI får i vårt land omkring 500 nya faU varjeår, och tyvärr kan Inte aUa behandlas. Sjukhusen räcker inte tUl på långa tag i vissa landsting finns över huvud taget inte någon plats alls och endamöjligheten att på kort sikt hjälpa aUa dem som behöver hjälp är atthemdialysbehandlingen får ökade möjhgheter. Hemdialysbehandlingen kostardessutom inte mer än 40 a av vad lasarettsvård kostar.Lasarettsvården kostar per patient ca , medan hemdialysenkostar 40 000 a 50 000. Denna kostnad för hemdialys torde med säkerhet kunnanedbringas, om dialysapparaturen kan inhandlas i stöne omfattning än . Vadden kommunala bidragsgivningen beträffar, så finns det ingaklara normer för bidrag, utan detta får avgöras från fall till fall. Jag anserdärför, herr talman, att det ur såväl ekonomiska som medicinska och socialasynpunkter finns skäl för staten att här gå in som bidragsgivare. Reservationen2 avser yrkandet i vår partimotion om skattefrihet för folkpensionärema. Jagtycker att det nästan borde räcka med att läsa vad utskottet har skrivit ommarginaleffektema för så blygsamma extrainkomster som 3 200 respektive 2 800kronor det gäller gift respektive ogift pensionär för att utan tvekan kunnabiträda vårt yrkande. Man kommer upp i 93 procents marginaleffekt och dåanses ändå detta enhgt utskottets betänkande vara en förbättring i jämförelsemed tidigare regler! Utskottet har lyckats att med en krystad motiveringavstyrka vår motion. Trots de marginaleffekter som uppstår påståsfolkpensionärema ha en gynnad ställning vid beskattningen, och vidare påståsatt det inte är möjligt att komma till rätta med problemet utan betydandeavsteg från skatteförmågeprincipen. Så våra folkpensionärer får väl ifortsättningen trösta sig med att de ändock i sämsta faU får åtminstone 7kronor kvar på varje intjänt hundralapp. Jagtycker att vårt krav är mycket rimhgt och att man borde stimulera defolkpensionärer som viU jobba litet i stället för att så hårt straffbeskattadem. Reservationen3 berör samma problem och där yrkas att vi skall få en utredning som skaU kommatUl rätta med skattereglema så att de nuvarande höga marginalbelastningamaförsvinner samt att låginkomsttagarna skaU få bättre behandhng iskattehänseende. beaktas inte de ökade effekter som uppnås genom attsamtidigt som skatterna ökar så minskar bostadstiUäggen, Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg tiU handikappade, m. m. Skattefrihetför kommunalt bostadstillägg tiU handikappade, m. m. Jagber, herr talman, att få yrka bifaU tiU reservationerna 1, 2 och 3 vidskatteutskottets betänkande nr 36. HerrLARSSON i (fp): I reservationen 3 begär vi reservanter som omfattar samthga treoppositionspartier en utredning och förslag till om en översyn avskattereglerna i syfte att skapa möjhgheter för fuUtidsarbetande med särskiltlåga inkomster att erhåUa avdrag vid beskattningen samt en samordning avskatteregler och bidragsregler för folkpensionärer i syfte att undvika enalltför hög marginalbeskattning vid stigande inkomst. Vaddet gäller den första gruppen med särskilt låga inkomster, så är det många somhar det verkligt bekymmersamt med sin ekonomi, VI anser att det bör finnassärskilda avdragsregler även för dessa människor i hkhet med vad som införtsför en del andra grupper. knyts denna förmån till vissa grupper som givetvishar verkhgt behov Därav på grand av sjukdom, arbetslöshet eUer särskilt storförsötiningsbörda. Men andra fulltidsarbetande, som Inte kan nå annat än ensynnerUgen blygsam Inkomst, har givetvis samma behov att få lindring genomsärskilda regler. Detfinns betydande grupper i samhället som är i det läget att inkomsten är så lågatt den inte räcker till försörinlngen. En översyn och utredning om detta ärväl det minsta man kan begära, och det vore orimhgt att blunda för att storasådana grapper finns i vårt samhälle. Vi är alla ense om att höja delågavlönades inkomster, men människor som inga avtal kan hjälpa att få ut högrelöner får man inte bara lämna åt sidan, utan samhällets ansvar bör vara hka föraUa,