prot · FU09122 · 1971-12-31 00:00:00 — Ja, då skaUJag be att få säga så här: Det finns församhngar, inte minst i storstäderna,med mycket duktiga och driftiga församhngsmedlemmar som kanske har den uppfattningen,att vi skall se till att vi demonstrerar vår enighet och ekumenik medgemensamma nattvardsgångar av det här slaget, och så råkar det finnas prästerdär som är tveksamma. Då skall man samråda med kyrkoråden. Jag förstår att detmåste uppkomma situationer då prästerna upplever detta som ett tvång. De vUlinte strida med sin församling men själva har de en annan övertygelse. Justdärför tycker jag det var lyckligt att Kungl, Maj:t Inte skickade någonproposition tUl rUcsdagen för att få det här ordnat på lagstiftningens väg. sade att här är inte platsen för diskussion iden här frågan. Men har ju själv gett anledning tiU att diskussionenförs här, och Jag menar att det Inte främjar saken. Men Jag är mycket glad överatt kulturutskottet och inte med tUlfredsställelse skaU säganågonting här . Gudstjänstgemenskap mellan och andrakristna samfund, m. m. HerrNORDSTRANDH (m); Det är förvisso en Intressant debatt som förshär mellan de i kulturatskottets betänkande nr 20 inblandade parterna - motionärenoch utskottets ledamöter , och det är flera olika ting som man diskuterar ochanlägger ohka aspekter på. Må det kanske tUlåtas en utanför utskottet ståendeatt ta upp en av de principfrågor som ligger här och som finns också i herrKäUstads särskilda yttrande, nämligen frågan om vad får göra och intefår göra I en sådan fråga som vi nu behandlar. Principen att Inte - för att uttrycka sig raktpå sak - genom direkta ingripanden skall lägga sig I Inreverksamhet, som utskottet ju ger uttryck åt, ansluter jag mig helt tih. Det äremellertid en sak. En annan är om skaU känna sig förhindrad att somdet Gudstjänstgemenskap mellan och andrakristna samfund, m. m. här gäller- uttala alt den känner tUlfredsställelse över den vilja tUl samverkan mellansvenska kyrkan oeh de fria kristna trossamfunden som kommer till uttryck ikyrkomötets beslut. Om vi har den uppfattningen att trenden till samverkan pågudstjänstlivets område har betydelse för vårt samhälle och för formerna förvår samlevnad, så drar åtminstone Inte Jag mig för atl också säga det här Iriksdagen. Nägon Inblandning eller påtryckning eller något ultimatum - detordet har använts I denna debatt - kan det väl ändå inte vara fråga om. Altfrukta eller antyda en sådan effekt förefaller mig vara utomordentligtlångsökt. Jag är mycket tillfredsställd med att samverkansformernamellan oeh de fria trossamfunden bUr tler och fler, och det ärdessutom av intresse för samhället I dess helhet. Jag finner alltså, och dethar även givit uttryck åt i det särskilda yttrandet, atl vi mycketväl kan tala om vad vi tycker. Finns det verkligen någon med Intresse försvenska kyrkans och de fila trossamfundens verksamhet som tycker något annat?Skall vi då låtsas som om vi inte hade någon uppfattning? Jag tycker Inte attvi bör göra det. () kort genmäle; visar hur olikauppfattningarna är I skilda läger. Ja, man tycker t. o. m. olika i samma parti något som Jag oekså tycker är helt I sin ordning. När frågar om är förhindrad attuttrycka sin mening, så har han naturligtvis rätt i atl vi formellt äroförhindrade atl göra del. Men I dagens läge är vi förhindrade, när nukyrka-slat-ul-rednlngen har sltl betänkande färdigt och när vi kan varaövertygade om atl del som är ekumenik i djupaste mening, dvs. gemenskap,åtminstone Inte pä alla punkter skulle främjas av att något framtvingades Idenna fråga. kan man naturligtvis säga att det här inte föreliggernågot tvång, oeh när en lagstiftande församling uttalar sig I en fråga kan manvisserligen låta bli alt kalla del för ett ultimatum, men det är ändå sä rättar kyrkolagen efter del. Det sade också till herrZaehri.s.son att biskoparna skulle göra. När sedan säger att samverkansformernamellan oeh de kristna trossamfunden är ett intresse församhället, sä uttrycker han en myeket gammaldags statskyrkolanke - , Majestät och som härutlnnan vilar, eller hur uttrycketnu är - om atl det här är en djup sammanblandning. Jag menar att kyrkan oehstaten är helt skilda sfärer. Det är en sak som är helt klar för oss. När sedan frågadeom del är nägon som verkligen lyeker atl inte skall säga sin mening Idetta fall, s;i tycker Jag att redan av mitt tidigare inläggborde ha fått klart för sig atl del finns somliga som lyeker att inteskall blanda sig i denna sak. HerrDAHLl;N(fp): Jag hade inte tänkt delta i denna debatt, men eftersom jag råkarvara medlem av tre av de organ som som har åberopats I diskussionen, delsSveriges riksdag, dels beredningen om stat och kyrka, dels ock , har jag ändå valt att här säga nägra ord. Jag förstår mycket väl varför har motionerat Idenna fråga. Liksom hon tycker Jag att det är ganska upprörande att man kan fåhöra sådana skildringar som här gav. Det är riktigt all det inom finns olikariktningar och uppfattningar om hur man skall lösa denna fråga. Jag skall Inte i det här sammanhanget uttala mig om hurfrågan skall lösas, men Jag vill upprepa atl Jag har fuU förståelse för den orooch den nöd som ligger bakom motion. Däremot har Jag mycket svårtatt förstå dem som här lar upptuktelse oeh säger att det här iekeär en sak för atl behandla. Självfallet är det det, I och för sig.Det är ju en lagstiftningsfråga - var skulle den annars behandlas? Sedan kanman ha delade meningar när det gäller frågan om tidpunkten är den rätta. Menatl det här inte skulle vara rätt forum är en fullständigt orimlig slutsats. skuUe ta upp det här, tyckteherr . Ja, Jag tycker alt skall fortsätta dediskussioner om den här saken .som pågått där . Men jag har hörtmyeket talas om delegation av lagstiftning, men att en lagstiftningsfrågaskulle kunna delegeras till har Jag verkligen aldrighört talas om. Jag tror atl del I oeh för sig är värdefullt att den härsaken har kommit upp; det leder en fortsatt debatt, fortsatta samtal som ärnödvändiga. Men att skulle vara fel forum för en riksdagsledamot attta upp en sådan här sak finner jag vara ett högst egendomligt påstående. Gudstjänstgemenskap mellan och andrakristna samfund, m. m. I detta anförande Instämde (). Hen (m): Det finns alltså flera här som haruppfattningen att vi skall lagstifta, och vi andra anser att man formellt kangöra det men att det vore myeket olyckligt alt göra det . Jag Iror inteatl någon här i kammaren menar att skulle lagstifta - detsades Ju inte heller utan där kan samtalen ske. Ingenting av del som har sagtsi de senaste inläggen ändrar min uppfattning om att det är helt onödigt att idagens läge framföra sådana här förslag. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 5 Föredrogs belänkande: Nr 21 i anledning av motion om den regionala tördelningenav del statliga kultiirslödel. m. m. Representation för de anställda i bankemas styrelser Nr 21 ianledning av motion om reglering av trafiken med åktruck Nr 22 i anledning av motioner om motorfordons utrustning och trafiksäkerhetm, m. Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 6 Representation för de anställda i bankemas styrelser Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 28 i anledning av motion om representation för de anstäUda ibankernas styrelser. Hen (fp): Inom den fackliga tiänstemannarörelsen har debänkan-ställdas organisation. , varit pådrivande närdet gäller fördjupad företagsdemokrati. Man har i vissa banker kommit ganskalångt med en försöksverksamhet där man har medbestämmande för de anställda påohka nivåer inom kreditinstituten. Inom någon bank har de också fåttrepresentation I styrelsen. Det är en sak som man måste hälsa medtUlfredsstäUelse, särskilt med tanke på att en sådan fördjupadföretagsdemokrati tiänar till att motverka tendenser tUl maktkoncentration. är det emeUertid så, att man i försöken att gå vidarehär det gäUer särskUt då möjUgheterna för de anställda att få representationi bankernas styrelser har funnit att nuvarande banklagstiftning lägger storapraktiska hinder i vägen för en sådan representation. Det är det som hgger bakomden fyrpartimotion som näringsutskottet behandlat i detta betänkande. Det ärmed stor tUlfredsställelse vi ser att näringsutskottet tiUstyrkt motionen. Detär givetvis inte bara motionärerna utan också den fackliga rörelsen som hälsardetta med tiUfredsstäUelse. Jag har begärt ordet uteslutande i avsikt att framföra envädjan tiU regeringen att nu inte vänta med behandhngen av denna fråga tillsman löser andra frågor som rör banklagstiftningen, utan att man i enUghet medmotionens hemställan låter vederbörande departement utarbeta förslag tUländringar I lagen. Det är nämligen inte några särskilt omfattandeändringsförslag som behövs. Någon särskUd utredning behövs inte heUer, utan deträcker om man inom departementet utarbetar ett ändringsförslag. Jag förväntarmig, herr talman, att vi tUl nästa års riksdag får ett förslag från regeringenom ändring av banklagstiftningen I den riktning som motionen begär. Hen (): Som medmotionär uttalar jag också mintUlfredsställelse över den behandhng som den här frågan fått. Jag vUl bara göraden kompletteringen till vad hen i anförde, att den bank därde anstäUda redan har fått representation i styrelsen är den stathgaaffärsbanken kreditbank. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 7Underlättande för kommun att överta industrifastigheter vid företagsnedläggningar Föredrogs näringsutskottelsbetänkande nr 29 i anledning av motion om underlättande för kommun att övertaIndustrifastigheter vid företagsnedläggningar, I detta betänkande behandladesmotionen 197 1:1082 av m, fl. (vpk), varihemställts att I skrivelse till regeringen skulle begära enklarläggande utredning och förslag till åtgärder i syfte att underiätta förkommunerna i vad gällde övertagande av genom nedläggningar ledlgblivnaindustrifastigheter. Underlättande för kommun att överta industrifastighetervid företagsnedläggningar Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1971:1082, Reservatlon hade avgivits av herrSvensson i (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1971:1082 hos Kungl, Maj:t hemställde om utredning och förslag tillåtgärder i syfte att underiätta för kommunerna att överta genom nedläggningledlgblivna Industrifastigheter, HenMAGNUSSON i (vpk): Bakgrunden lill vår motion är de svårigheterav angivet slag som kan uppstå och har uppstått för kommuner när företag läggerned sin verksamhet. Det påpekas I motionen att det Inte så sällan förekommeratt företagen efter nedläggandet av verksamheten utövar ett obehörigtInflytande på ortens möjligheter atl komma till rätla med de uppkomnasvårigheterna genom att de vägrar att sälja eller pä annat sätt försvårar förkommunen att överta de ledigblivna fastigheterna. Man försvårar helt enkelt etableringav nya industrier till orten, försvårar för kommunen möjligheterna alt beredade människor som blivit arbetslösa ny sysselsättning. Det finns ulan tvivel mänga sådana fall I landet. Inteminst I län som är drabbade av s, k. strukturrationalisering. Från mitt hemlänkan fall påvisas, där nedläggningen av ett företag betytt nära nog katastrofför den berörda kommunen oeh där del givetvis varit angeläget för denna att säsnabbt som möjligt få fram nya sysselsättningsobjekt. Jag kan la nedläggandetav bruk som typexempel. Detta sysselsatte 180 man vidnedläggningstillfället . försäkrade alt man skulle göra alltför alt underlätta nyetablering i . Först fiek kt-immunenköpa lokalerna. hade en Intressent som kunnat ge s> sselsältningät 300 man avvisats av IkUleholinsbolaget. Ett annat exempel. Rollneros äB hitle ned ell träsliperi idrums, ell töreUii: som end.ist var . Man begärde av kommunen 3,5mihoner kronor lör lokalerna. är priset nere i 1,8 miljoner kronor.Lokalerna liar nu slätt outnyttjade i fyra är på grund av företagets priskrav.Det har funnits ett flertal intressenter bara man kommit överens om priset. Underlättande för kommun att överta industrifastighetervid företagsnedläggningar Att människor på orter som drabbats av de här problemenupplever det som en oerhörd brist att Inte samhället kan göra anspråk på deledigblivna lokalerna är stäUt utom allt tvivel. Man får komma ihåg att dessa Imånga fall är de enda lokaler av betydelse som kan erbjudas en Intresseradspekulant. Men även på orter där detta Inte är fallet tycks befolkningen anseatt det är rättmätigt att ett företag vid nedläggandet av driften ställerlokalerna till förfogande för kommunerna. Därpå tyder bl. a. den aktlon som hargjorts av FCO och Fabriks avdelning I . Man uppvaktade kommun medkravet att kommunen borde försöka få tUl stånd ny verksamhet i de ledlgblivnalokalerna efter AB Siporex nedläggande. kommun svarade vid deltatillfälle atl man Ingenting kunde göra därför att man Inte hade tillgång tilllokalerna. hör det till saken att Siporex före nedläggandet hadebegärt att kommunen skulle göra vissa investeringar i anslutning till företaget-bl. a. upprustning av kajområdet. På många platser är det också sä att kommunerna fåttengagera sig hårt I byggandet av vägar och gator m. m. kring det aktuellaföretaget. Det är då inte att undra på att arbetarna reagerar starkt oeh menaralt kommunerna har moralisk rätt att på förmånliga villkor få överta lokalerna.Delta menade också vpk-gruppen i , som motionerade omatt samhället skulle överta Siporex lokaler. framhåUes I utskottets betänkande att ett bifall tillmotionens krav Innebär en utvidgning av den kommunala kompetensen, som det förnärvarande Inte finns några lagliga möjligheter att tillmötesgå. Jag anser förmin del att en diskussion om en utvidgning av den kommunala kompetensen I denriktningen att kommunerna skulle ges större möjligheter tUl engagemang IIndustriell verksamhet är viktig oeh borde komma lill stånd möjligt.Men frågan är om Inte utskottet oeh reml.ssinstanserna skjuter över målet närde påstår alt en förköpsrätt av det härslaget skulle syfta till att genya förelag otillbörliga subventioner. Jag delar uppfattningen att subventionering av företaginte alltid är av godo. Men vad det här handlar om är i oeh för sig någontinghelt annat. Ingen kommun kan väl underlåta all agera när den drabbas av sådanahär saker. Befolkningen fordrar helt enkelt nya Jobb, och för kommunerna kandet vara ett livsvillkor att få nya sysselsättningsmöjligheter lill orten. Jagbetraktar det som ell högst anmärkningsvärt förhållande alt del foretag somgenom sin nedläggning gjort människor arbetslösa oekså skall kunna haInflytande över den fortsatta utvecklingen på den berörda orten, motverkakommunernas möjligheter atl föra en aktiv lokaliseringspolitik och derasarbete på all förhindra avfolkningen. säger i sill remissyttrande att enkommun kan förvärva en genom nedläggning ledigbliven Industrifastighet om denavsedda användningen ligger inom ramen för kommunens kompelens. Fn generellrätt atl överta sädana skulle däremot kräva atl helt nya principer förkommunernas näringspolitiska engagemang introducerades i kommii-naliälten. Manvill därför överlämna motionen till en pågående utredning i kommunalrältskommillén. Denna kommitté väntas emellerlid snart avslutasitt arbete, och ett överlämnande av motionen dit kan därför Inte anses varaaktuellt. Del borde emellertid, enUgt motionärernas uppfattning,vara möjligt att utreda oeh föreslå åtgärder I denna fråga utanför ramen avkommunalrättskommitténs arbete. En åtgärd I enlighet med motionens yrkande voreutan tvivel djupt förankrad 1 det aUmänna rättsmedvetandet. Om samhället, utgående från en riksplanering och medhänsynstagande till såväl ekonomiska som sociala faktorer, bestämde Industrinslokalisering skulle Intressemotsättningar av det här slaget kunna elimineras.Men hur vi ingen sådan ordning och därför bör någon form av åtgärder varapåkallad. Det är där vi menaratt en förköpsrätt måste tUl, vilken gerkommunerna rätt alt gå in och förvärva fastigheter av företag som nedlagts, påför kommunerna fördelaktiga villkor. Med stöd av det anförda yrkar Jag bifall tillreservationen vid betänkande nr 29. Underlättande för kommun att överta industrifastighetervid företagsnedläggningar Frågan om kommunernas rätt och skyldighet närdet gäller Industrietablering och lokaliseringspolitik har diskuteratsi den här kammaren. Ett kommunalt engagemang i lokaliseringen av Industri harInte alltid visat sig vara av godo. Vi har i lokaliseringspolitiken upplevt faU där kommuner uppträderoch liksom överbjuder varandra, och vissa smarta fabrikörer kan åka frän denena kommunen lill den andra oeh få större eller mindre förmåner för att deetablerar sig I en viss kommun. Misstron mot detta har också tagit sig uttrycki de bestämmelser som har antagit om lokaliseringspolitiken, där detklart utsägs alt lokaUseringsmedel Inte kan utgå till ett företag som på någotsätt har fått kommunala subventioner. Detta är en sida av saken. A andra sidan är jag helt överens med motionärerna om attdel är upprörande när ägaren till en nedlagd Industri - som ofta har nedlagtsför att man skall fä bort en konkurrent har kvar lokalerna oeh vägrar atlsälja dem tiU rimliga priser oeh därigenom hindrar en utveckling I vettigriktning. Emellertid är frågan, huruvida kommunerna skall engagera sig Isådana ärenden, en fråga om den kommunala kompetensen, ochkommunahättskommlltén skall mycket snart avlämna sitt betänkande. Utskottet haransett att det skulle vara litet underilgt om vi bara nägra månader ellerkanske detta betänkande framläggs skulle föreslå någonätgärd på denna punkt. Det skulle strida mot all praxis. Det ligger något vettigt i tanken att kommunerna skulle fåförtursrätt att köpa sådana lokaler för att öppet överlåta ellersälja dem till en ny innehavare. Det är möjligt att det är riktigt sommotionärerna säger, men man bör vara mycket försiktig och tveksam för attslippa ifrån det auktionerande som ofta har förekommit I lokaliseringssammanhang. Det väsentliga för oss har varit att man inte börframlägga ett förslag i en fråga som är föremål för utredning och därutredningsförslag är alt Underlättande för kommun att överta industrifastighetervid företagsnedläggningar vänta inomde närmaste månaderna. Jag yrkar bifall tUl utskottets förslag. (vpk): Jag finner med tillfredsställelse att herrSvanberg I viss mån delar vår uppfattning, att kommunen bör få övertaIndustrilokaler på förmånliga vlUkor. Om man tittar på vissa exempel pånedläggningar blir man fullt på det klara med att del kan vara oerhörtangeläget för många kommuner att man får överta lokalerna för att kunna erbjudadem till nya Industrier. Det är så, att hela samhället byggts uppomkring den Industri som nedläggs, och när den faUer bort har man Ingenting.Hade man då lokalerna att erbjuda Intresserade spekulanter, vore läget ett heltannat. Det är helt enkelt ett livsvillkor för många kommuner. Jag hoppas beaktar Just den synpunkten. Sedan håUer jag med om att överbuden I fråga omsubventionering av företag ofta är av ondo, men Jag tycker Inte att det handlarom den saken i detta faU. Vad gäller att frågan skuUe behandlas ikommunalrättskommltténs betänkande har Jag fått den uppfattningen, att så Inteskulle vara fallet. Jag har inte hört någonting .som säger att kommittén skulleha tagit upp den aspekten på problemet. Jag tycker därför att det är pä sinplats att regering oeh riksdag ser htet närmare på de här sakerna och försökervidta någon form av åtgärder för att komma till rätta med de här problemen.Därför vidhåller Jag mitt yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan I betänkandetnr 29 röstar Ju, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: (vpk) anmälde att han avsett atl rösta nejmen av misstag nedtryckt ja-knappen. § 8Åtgärder för att skapa en statlig verkstadsindustri i Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 30 i anledning av motion om åtgärder för att skapa en statligverkstadsindustri i . I detta betänkande behandladesmotionen 1971:1080 avherr Lorentzon (vpk), vari yrkats att Iskrivelse till Kungl. MaJ:t skulle hemstäUa om åtgärder för att I Ådalsområdetskapa en statlig verkstadsindustri. Åtgärder för att skapa en statlig verkstadsindustri iÅdalen Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1971:1080, Reservation hade avgivits av herrSvensson i (vpk), som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:1080 hos Kungl,Maj:t hemstäUde om åtgärder för att skapa en statlig verkstadsindustri IÅdalen, (vpk); betänkande nr 30 gäUer motionen 1080 omåtgärder för att skapa en statlig verkstadsindustri I , Jag skall i detta sammanhang inte närmare gå in påsiffermaterial o, d. som finns I denna omfattande motion. Vid åtskilligatillfäUen har jag haft möjligheter att vara med i dåÄdalsproblemen har behandlats, antingen det har gäUt motioner, interpellationereUer enkla frågor. Låt mig inledningsvis säga några ord omutskottsbetänkandet, i vilket det yrkas att motionen avslås. Motiveringen kanverka litet underhg, då det "enUgt utskottets mening i första hand börankomma på länets organ att Inom ramen för en planering av länets totalaresurser och behov Initiera Insatser av det slag som föreslås I motionen".Är det ändå inte att göra det htet lätt för sig när utskottet överlämnar dennafråga tUl länsmyndigheterna i . Jag har ju vänt mig tillriksdagen i den här frågan. Yttrandet från nätingsutskottet gör emellertid klart attansvariga statliga myndigheter fortfarande för samma Unje som tidigare när detgäUer närings- och lokaliseringspoUtiken i liksom i övrigt. Jagser det därför angeläget, herr talman, att något behandla detta spörsmål. Den strukturratlonaUsering som storfinansen i detta landså Uvligt har efterfrågat, eftersträvat och genomfört har fått aktivt stöd avinte endast de borgerliga partierna utan av regeringen, det socialdemokratiskapartiet och även av LO:s ledning. Storfinansen har fått fria händer att lägganed de många företagen i , Storfinansen har också haft fria händer attförlägga företag dit man ansåg det ur profitsynpunkt vara fördelaktigast.Statens uppgift blev att förse storfinansen med arbetskraft, framför aUt frånNorrland. LO - den svenska fackföreningsrörelsen - blev härvid statensförlängda arm för att kunna genomföra denna flyttlasspolitik, som Innebar enformlig blodavtappning från och i övrigt. Åtgärder för att skapa en statlig verkstadsindustri iÅdalen En omfattande miljöförstöring har även följt på denna s,k, struktur-ratlonahser:mg. Den har även fört med sig en försämrad ochkulturell service i avflyttningsområdena - de s, k, "olönsamma regionerna" och 1"örslummade storstadsområden. För att denna strukturrationalisering eller flyttlasspolitikskulle kunna genomföras måste det socialdemokratiska partiet, regeringen oeh LOskaffa sig ett vapen. Det kunde nämligen tänkas att denna politik stötte påmotstånd, framför allt från de områden som skulle stå till förfogande med denarbetskraft som måste förflyttas. Framför allt gällde det att prepareramedlemmarna ute i lokalorganisationerna. Man måste ha en ideologisk plattformför denna sin politik, och man skaffade sig också en sådan. Den tog sig uttrycki resultatet av den av LO tillsatta strukturutredningen som gavs utår under namnet Samordnad näringspolitik. Denna utredning blevsocialdemokratiska partiets näringspolitiska program . Denutarbetades av en grupp LO-ekonorner på uppdrag av landssekretarialet. I dennautredning återfinnes sådana namn som , . Jag tror att dessa personer fortfarande har rätt stortInflytande på LO:s och socialdemokratins ekonomiska politik.