prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — a. skulle fä bekymmeri framtiden, om man ville bygga ut flygplatsen där och i vart faU aldrig fä delav luftfartsverkets överskott i enlighet med det beslul fattade förraåret. Att Linjeflyg uppenbarligen gär frän tiU kan väl ocksäförklara varför inte har nägon särskill god uppfattning om hursituationen är pä ! Det skuUe aUlsä vara fräga om etl sönderbrytande av denpoUtik som i detta avseende har varit enig om såväl 1967 som idecember 1970, såsom i påpekade. Antag, herr lalman, all man går pä den linjen alt manplockar ul de objekt som är inkomstgivande och som gör det möjUgt för kommunernaall få del av luftfartsverkets överskott i enlighet med del beslulsom fattades i . Gör man så pä luftfartensområde, kan vi väl förvänta oss att vi får en motion om all t. ex.järnvägslinjen meUan och , som är en av SJ:s bällre linjer,skall brytas ul ur SJ ;s organisation och alt vi skall bilda etl bolag för densträckan. På del sättet kan vi gä vidare över hela kommunikationsväsendetsområde och plocka ut de viktigaste inkomst-givande delarna, som gör det möjligtatt lillgodose en kommunikationsservice för andra delar av landet. Att man får en moiion i det här avseendet frän moderatasamUngspartiet förvånar mig i och för sig inle; del ligger helt i linje med demotionskrav som man har framfört när det har gällt alt t. ex. säljaaktierna frän . Men det som förvånar mig är all vi fär en dylik moiion frånfolkpartiet. I detla sammanhang lycker jag att del skulle varaklargörande alt fä elt uttalande frän utskottets värderade ordförande, som tillvårl betänkande har fogat elt särskilt yttrande, i vilkel del slär att etlbifall till dessa motioner skulle bryta sönder 1967 ärs luftfartspoliliskaprinciper. Ja, det är ju en självklarhet, del var vi alla överens om iutskottet, och jag tycker inte all det är nödvändigt alt i etl särskiltyttrande notera detla. Har i med della avsett all manfrän folkpartiels sida är beredd att inom en snar framlid lägga förslag sominnebär alt man bryter sönder dessa principer? Del är ett konslalerande i dethär yllrandel, som är en självklarhet. Det skulle vara intressant alt vela omdet är folkpartiels avsikt alt tiU kommande riksdag framlägga förslag sominnebär att luflfarlspoUtiska principer bryts. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Herr lalman! Det senasie uttalandelav var onekligen intressanl. Det som dessutom står i delsärskilda yttrandet är att en framlidarevision av dessa principer måste föregås av etl omfattande och aUsidigtutredningsarbete frän säväl luflfarlspoUtiska som regionalpolitiskautgångspunkter. Jag vill som svar på fräga säga att jag nog kanlycka att del kan vara lämpUgt att aklualisera luflfarlspoUtiken nägon gång iframliden. När det vet jag inle, del får vi se. Jag misstänker all skulle ha slora sympatierför detla. Del var nämligen sä alt när vi 1967 diskuterade denna fräga iriksdagen, stödde socialdemokraterna frän reservalion.Herr undertecknade den, och inslämde i det anförande somherr höll lill förmän för den syn som då kom fram. Jag förulsäller alldet är delsamma med som med mig all vi i princip icke harändrat uppfattning . Jag vUl ävenså erinra om att sä sent som förra ärel i försiakammaren anförde liknande synpunkler. Det är väl sä all och jagkan ha den uppfattningen all har beslulat sig för ell syslem, såfungerar det liU de.ss all man finner anledning alt pä nytt aktualisera enutredning. Men då måste den utredningen komma tiU stånd med beaktande av allade synpunkter som är relevanta, inle minsl de regionalpoliliska synpunkterna. Jag skaU inle slälla någon motfråga till ;jag förutsätler all han forlfarande i princip är av samma uppfattning som hansä gärna deklarerade i 1967. HerrWIRMARK (fp) kort genmäle: Till vill jag genmäla att delär helt naturUgt att kommunalpolitikerna, oavsett partitUlhörighet, i Storstockholmsregionenhar velal diskulera formerna för hur flygplatserna skall underhäUas och byggasut. Och som jag visade i mitt första inlägg rör det sig om mycket slora belopp. Det är ju inle bara sä alt kommunerna fär fungera som enbank ät slalen, ulan del är fräga om pengar som man lånar ul pä en myckel längtid. är amorteringstiden ända upp lill , och den ränteersätl-ningman fär från staten motsvarar inte alls det självkostnadspris som man har förpengarna. Jag lycker ocksä alt exempel, när hanrefererar till SJ, hallar betänkligt. Vi har ju inget stadgande pä det områdetsom säger alt kommunerna skall betala 37 1/avinvesteringskostnaderna. Här har i flera inlägg talats om regional rällvisa, ochjag sade redan i milt försia inlägg att jag lycker all nuvarande principerleder lill orimUga konsekvenser. Är det rätlvisi, herr talman, attStockholmsregionen skall bidra med mänga tillutbyggnad av en flygplats som redan ger mycket god vinst - en vinst som heltkan bära de nödvändiga investeringskostnaderna? Luftfartens utveckling bör väli princip vara en stalUg uppgifl, och vi bör solidariskt bära dessa koslnader.Därför vore enUgt min och mina medmotionärers mening del logiska att statensvarade för kostnaderna i de fall verksamhelen ej gär ihop och alt visolidariskt bidrar UU detta över statsskatten. Däremothar jag svårt alt se del soUdariska i etl syslem som praktiskt innebäratt en mycket ansenlig börda lägges på en region, lät vara huvudsladsområdet, idet här hänseendet. Det gäller en region som redan har myckel slora behov päinvesteringssidan och vars låneutrymme har bhvil högst begränsal under senarelid, i Ukhet med andra kommuners. Hen () korl genmäle: Det är alldeles rikligl alt Per iGöteborg var med på reservationen nr 1 vid statsutskottets utlåtande nr 107 år1967, och att jag plus någon mer i kammaren instämde i det anförande som herrBergman höU i anslutning liU behandUngen av den här frägan dä. Men - och del ärju väldigt väsentligt - då gäUde frågan kommunernas engagemang i samtliga flygplatseri detta land. diskuterar vi med utgångspunkt i de två flygplatser somluftfartsverket handhar och som ger ekonomisk vinst. Del är för del försia en mycket slor skiUnad. Och för delandra har -det framgår av protokoUet från första kammaren givit sin synpunki på den proposilion som vi enhälligl anlog iriksdagen och som innebär, i motsats UU vad förhållandel var 1967, allkommunerna får avkastning pä del kapiial som de är med om all sälla in iflygplatserna. Del är alltså en helt förändrad situation. TUI viU jag sedan säga att jag lycker allStockholmsregionen i dessa frågor skall behandlas på samma sätt som alla andraregioner. Del finns ingen som helsl anledning för riksdag att fattaspecieUa beslut, som tillgodoser Slor-Slockholms kommunalpolitiker i enbesväriig situation som jag myckel väl förstår all del här är fråga om.Silualionen för kommunalpolitikerna i övriga regioner är inle heller särskillgynnsam, och därför tycker jag som sagl all det inle finns någon som helslanledning att införa något speciellt system för . Hen i (fp) korl genmäle: sade attvi 1967 diskuterade samtliga flygplatser, men diskuterar vi bara tvä. Det äralldeles rikligl. Men jag trodde all av mina lidigare inlägg hadeuppfattal att jag inle anser alt de tvä motioner det här gäller bör bifallas.Tvärtom har jag yrkal avslag på dem. Även den översyn som kan komma i fråga iframtiden i enhetlighet med de rikllinjer som och jag var överensom 1967 - och som lill yttermera visso omnämnde i sittanförande i försia kammaren förra ärel, när han sade alt man kandiskutera olika fördelningar måste ske ulifrän den samlade luflfarlspoUtiken.Där är vi väl i alla fall överens. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle; Ja, pä den punklen är vi överens, herrGustafson, och jag tycker att del var mycket bra all det blev fastslaget attutskottets ordförande i sill avslagsyrkande även innefattar den folkparlisliskamotionen. Vad jag här ville ha klarlagt var att del särskildayttrande som herr ordföranden har fogat lill ulskollels belänkande har lillkommil i sambandmed alt vi har behandlal frågan om alt plocka ul de tvä lukrativaflygplatserna. Därför var del värdefullt att vi fick detta klarläggande. Trots att jag i likhet med en storstadsregion har jag i trafikutskottet gått emot folkpartielsoch motioner, och jag vill nu med några ord motivera varför jaghar gjort del. Vär ordförande i trafikutskottet har gjort del lätt för mig,eftersom jag kan anföra precis samma skäl som i anfördenyss; han representerar ju också i detta fall en storstadsregion. har vi som bekant haft den målsättningen all allaflygplalser bör behandlas lika. har också varil utgångspunkten för mig,när jag hafl all la ställning till denna fräga. har kanske intetidigare ägnat sig ät frågor av detta slag. I början på 1960-lalet tog vi här iriksdagen ställning till en utredning, och vi har hafl regeringsförslag ochfattal beslut här i , och utgångspunkten har då sä all säga varit attalla flygplatser bör behandlas Uka. Som i sade börockså luftfarten bära sina egna koslnader. Del har varil mycket svårt förmig all Uksom hoppa av frän de ståndpunkter som lidigare slällt sigbakom. vUl såviii jag förslår all flygplatsernaskall behandlas olika - del gäller inle efter . Men jag konstaterar all folkpariiel kanske vacklar en aning pädenna punkl, och i storstadsregionen företräder en annan uppfallning än del görgenom utskoitsordförandens yttrande här. Jag kan väl gott erkänna att det fören slorstadspoliliker är en tUltalande tanke att man skulle behandla Arlandaoch på ett annat sätt än övriga flygplalser ule i landel. Men jag kaninle förslå att man kan förfara pä det sätlel. Man kan inle rycka loss den bitsom bär sig och specialbehandla den. Vi skulle alltså här behälla vinsten delgär naturUgtvis bra, och del vore tacknämligt för oss som jobbar i detla område- och säga oss all andra får väl tänka på sig. Men jag har svårt att plötsliglacceptera en sädan tankegång, när vi under hela 1960-lalel hafl somulgångspunkl för våra resoneniang all alla flygplalser bör behandlas lika. Om nu denna riksdag plölsligl skulle visa en sådanstorsladsvänlighel alt den sade att del är klart all vi skall hjälpa Slockholmoch , så skuUe man väl kunna ha anledning alt misstänka alt det blir enforisällning på den hislorien. Hur bUr del då i forlsältningen? SkaU vi släppatanken på kostnadstäckning? Är vi beredda all göra det? Skall staten i sä fallskjuta UU medel dä förlusterna är stora på andra flygplatser ute i landel?Eller skall man i nästa omgång säga; Det är väl inte sä vikligt; vi löserstorstädernas problem , och så fär vi ta landsbygdens problem när de dykerupp i elt annat sammanhang. Kan man för övrigt, , länka sig endämpad utbyggnadstakt i svagare regioner? FörmodUgen inte där är behovenminst lika slora som i värl område av all flyglrafiken förbäitras och av åstadkommer en bällre service. Kan man dä länka sig all differentieraavgiftssystemen? Jag har myckel svärl alt tänka mig del. Jag skulle inle Iroall vore intresserad av ensädan anordning. Därför har jag frågat mig när vi har behandlal dessamoiioner: Är verkUgen delta ell riktigt och genomtänkt förslag? Varthän syftarman egenlligen? Är man beredd all gå ul i landet och föra fram detla budskap,och bUr i sä faU budskapet från sida detsamma överallt, inte barahär i storstadsregionerna? Är man beredd all dra konsekvenserna av dennareservation, om det nu är sä all moderalerna släller sig bakom sinarepresentanter i Irafikulskollet? Det belyder säviit jag förstår attmoderalerna då har lagil avstånd från tanken och principen all alla flygplatserbör behandlas lika. Jag ulgår ifrån alt man inle kommer all lala med kluvenlunga och föra elt språk i storstadsregionen och ell annal i landet i övrigt. Jag kan begränsa mig liU detla och i stort sett instämma ivad herr ordföranden här har anförl. Jag skuUe bara vilja slälla frägan: Ärinle mälsätiningen forlfarande den att alla flygplatser skall behandlas lika?Del har varil utgångspunkten för mina funderingar i della ämne. () kort genmäle: säger att han haft svärl althoppa av den tidigare uppfallningen när del nu har uppställ en debatt om bolagför de här flygplatserna. Och det kan man väl kanske förstå. Men jag vill baraerinra om all hans kriiik av den uppfallning jag företräder innebär alt han defaclo ocksä kritiserar sina egna partivänner i , som självavaril med om den politik som där förls och även deliagil i uppvaklningar hosoffentliga myndigheier för alt fä en rättelse lill sländ. Enligt min mening, herr lalman, leder nuvarande systemlill orimliga konsekvenser för den här regionen, Utrikesflyget som dominerarArlanda är ju en riksangelägenhei. Del sväUer mer och mer. Detta medför myckelslora investeringsbehov och lägger en ytterst väsentUg börda på den härregionens befolkning. Jag tror därför all man måsle ändra pä sysiemel. Jag ärglad alt del här har talats om möjligheien av en översyn . Om vi får en ändring till stånd innebär det ju inte mäsle gä pä ett system där vi bara länker pä oss och andra får länka på sigsjälva. Jag redogiorde redan i ett lidigareinlägg för min uppfallning alt aUa soUdariskt bör betala det underskoll somkommer alt uppstå kanske vid flerlalel flygplalser. Vi bör inle följa etlsystem, som medför all bara en region skall belala del underskottet, ulan delbör vi svara för solidariskt över hela riket genom stalsskalten. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag sitter inle i den här kammaren bara som representantför en enda kommun och för att behandla bara en kommuns intressen. Jag silier idenna kammare för all intressera mig för hela landels iniressen även i det häravseendet. Avsikten är inle, som jag försökt förklara, all plockarussinet ur kakan, utan att göra kakan större. Vi har nämligen pä detta områdeett annat förhållande än när det gäller vägväsendet och sädana saker. Deinternationella flygplatserna ökar med oanad styrka och kraft, och vi 2 protokoU 1971. måsteförsöka konkurrera med andra länder. Det är, , aUdeles felakligt att göra enjämförelse med järnvägen meUan och och fräga om vi skallrycka ul även den, eftersom det är en lönsam järnväg. Vad jag vet är detla inleen intemationeU järnväg, en järnväg som UU har en internationellperson- och frakttrafik. Vi kan ute i iaktta hur man i , ,, , , , Nurnberg och BerUn driver trafiken eflerdessa förhållanden och hur i och tiUsammans medstaten driver som etl kommunalt-stalligt bolag. Vi vel också all Wienhåller pä att gä över till detla system, och vi vet att man i Köpenhamnförbereder ell samarbete i ett stalligt-kommu-nalt bolag. sker alltsåjusl i de områden som vi har alt konkurrera med i den intemationeUa trafiken.Varför skulle del vara så konstigt då, om man i och med derasstarkt inlernationella trafik och varför inle även i gär in pä sammalinje? Del är bakgrunden liU mitt ställningstagande i dettasammanhang. Jag anser all del är slatens uppgifl all se till all flygplatsernai övrigt ute i landel får vad de behöver för all utvecklas både nationeUt ochinternationeUt men att slorflygplalserna har sina alldeles speciellaförhållanden. Därmed har jag, herr talman, förklarat att jag inte är såkommunbunden ulan vill se delta som en helhet för hela vårt lands bäsla. Detinnebär i praktiken alt vi fär mer pengar över för att bygga flygplatser ute ilandet vid oUka städer och samhällen. HenGUSTAFSON i (fp): ansåg del vara värdefulll attjag under deballen fastslagit att jag stär bakom avslagsyrkandet på motionen nr411. Jag skuUe vilja ge del vänliga rädel att slä upp sidan 17 idet betänkande som vi debatterar ell belänkande som jag harundertecknat i egenskap av utskottets ordförande. Där hemsläller utskollel attriksdagen skall avslä motionerna 411 och 917, Till denna hemställan har jagyrkat bifall. Jag tyckte att detta skuUe vara elt tiUräckligt klarläggande. Jag har nöjet alt vara knuten tiUen flygkommitlé, som har hand om flygtrafikfrågorna i den region jag tUlhör. Beträffande de här debatterade motionerna vUl jagsäga att jag tycker alt de innehåller etl intressant uppslag. Jag delaremellertid utskottsordförandens uppfattning alt här fordras en omfattande ochaUsidig utredning, innan man bestämt kan ta ställning lill vad som föreslås imotionerna. Jag är onekligen litet ängsUg för att de mindre flygplatsernaeljest kan komma i kläm. För min del kommer jag att rösla med utskottet. Jag viU ha deklarerat delta, eflersom det stäUdes en direktfräga om hur ställningen var inom mitt parli. HenHUGOSSON (s); TUl vill jag bara sägaall inrikesflyg i slor utsträckning är en förutsättning för utrikesflyg, 1 likhel med silier jag inle i dennakammare bara för all tiUgodose min egen kommuns intressen. Skulle jag göradella, , skulle jag biträda reservationen. Den skulle ju frånGöteborgs synpunki innebära en inle oväsentlig vinst. gör internationeUa jämförelser och pekar påall i sköts av elt bolag. Exempel har även givits frän andraländer. Men situationen är ju annorlunda där. Dessa länder utgör smä ochbegränsade områden, där del i slort sett finns bara ett flygfält. Silualionenär helt annorlunda i elt långsträckt och glest befolkat land som värt. 1967 årspoUtiska beslut när del gäUer luftfarten innebär att vi måsle visa solidaritetmed de delar av vårt land som annars inle skulle kunna erhålla en hyggligtrafikförsörjning på luftfartens områden. Slutligen vill jag liU i säga attjag mäste ha ullryckl mig litel dunkelt. Det är alldeles klarl att herrGuslafson såsom ordförande i utskollet har varit med om att avstyrka säväl molionernafrån moderala samUngspartiet som molionerna från representanter istorstadsområdena. Men det som för mig var värdefullt att få klarlagt var altdet särskUda yttrande som har fogat till utskottels betänkandeinte innebär att vid en framlida revision solidariserar sig medde synpunkler som framkommer i dessa motioner. Jag tycker det var värdefulllalt få detla fastslaget. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 3 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i beiänkandelnr 2 punklen 5 mom. 5 rösiar ja, den det ejv'ii\ röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av herrar Loihigius Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Då begärderösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gavföljande resullal; ViUkoren för statsbidrag till skogsbilvägar Ulskollels hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskollet i dessa punkler hemställt. § 7 Villkoren för statsbidrag till skogsbilvägar Föredrogs jordbruksutskoltetsbetänkande nr 12 i anledning av moiion angående viUkoren för statsbidrag tiUskogsbUvägar. Vi är några motionärer som begäratt i skrivelse UU Kungl. Maj:t hemställer om en undersökning avhuruvida det vore lämpligl all pä något sätt konstruera om bidragsgivningentill vägbyggnader pä skogar i enskUd ägo. Vad vi siktar lill är som vi lyckerdet rimliga förhåUandet att statsbidrag med ibland upp till 5075 proceni avbyggnadskoslnaderna borde förpUkta ägaren att häUa vägen öppen för allmänhelen. Ulskollels behandling av molionen ter .sig någotförbryllande. Utskottet nöjer sig med etl referat av molionen och tUlägger attskogsbruksutredningen är oförhindrad att ta upp det av oss aktuaUseradespörsmålet. Detla göres alltså beroende av om utredningen finner del varamotiverat. Däremot letar man förgäves efter ulskollels egen uppfallning isakfrågan. Jag skall inle argumentera för motionen och tänker heUerinte ställa nägol yrkande, eflersom ulskottet är enigl, men kanske det förkammaren vore av värde att fä höra om ulskollels talesman har nägon kommentarall göra UU denna ganska lättvindiga behandling av etl motionsyrkande. Hen (): Jag skulle egenlligen inle ha begärl ordet idenna fräga, men när man läser utskottets betänkande blir man litet fundersam.Jag har varit motionär i frägan, som återkommer lUl medjämna mellanrum, och del bevisar fakiiski att den är myckel angelägen. 1 mill "civUa" yrke kommer jag ofla i beröringmed avslängningar av skogsbilvägar. Jag kan i likhel med mänga andra inslämma iatt del uppslår irritation bland befolkningen, om denna inte fär färdas pä enskogsbilväg, lill vilken statsbidrag utgått . Om man sedananlägger friudssynpunkter på vägprojektet, utgår förhöjt statsbidrag med ändaupp lill 85 proceni. I sädana fall får ägaren förbinda sig att ge allmänhelenrätt att färdas pä vägen. Ägaren av vägen får inle heller avslänga den ulanlänsslyrelsens tillstånd. Med det växande behov av fritidsverksamhet som föreUggerborde ett enhetligt statsbidrag tUlämpas. all fäanvända skogsbilvägarna. Det är inle alla människor i värt land som har råd altresa utomlands för att vila upp sig , men att fara ul i skogoch mark för att fiska eller för all plocka bär och svamp är faktiskt enavkoppUng, som hela familjen kan finna både nytta och nöje av. Del bidrar äventill folkförsörjningen. Jag har själv mänga gånger varil ute i sådana ärenden.Har man dä bestämt sig för ell vissl utflyktsmål, blir man förgrymmad, om manvid insvängning pä en skogsbUväg plölsligl finner denna avspärrad med envägbom. Har en eller flera ägare erhållit statsbidrag för brytningav skogsbilväg har staten, således aUmänheten, även om bUskattemedel använlsbidragit lUI alt höja skogens värde. Det är här fräga om en grundförbällringsom enbarl kommer ägarna liU godo. Vare sig skogsägarna erhåller det lägrestatsbidraget, dvs. eUer del förhöjda som utgår med 75 procenianser jag, och det tror jag mänga med mig gör, att vägen borde vara öppen förallmänhelen. Det är klart all andra kostnader såsom underhåll m. m.tillkommer, men frågan borde ändå kunna lösas. Det är just det motionärernabegär då de vill ha en utredning. Ägaren av en skogsväg skall naturligtvis medlänsstyrelsens lillsländ få rält att avslänga den, t. ex. vid dåUgt väglag,tjällossning, ihållande regn och andra hinder eller när avverkning pågår. Jag anser att jordbruksutskottets ledamöiertagil ganska lält pä denna fräga. De hänvisar till skogsbruksulredningen ochskriver alt sagda utredning synes "vara oförlUndrad alt om utredningenanser del motiverat ta upp i molionen behandlal spörsmål till övervägande isamband med sin pågående prövning av vissa återstående frågor rörande statligtslöd lill del enskilda skogsbruket". Utskottet nöjer sig således med dellaullalande, och det är UkgUtigt för ledamölerna om förhåUandena rällas tilleUer inte. Del har sagts mig all delta ärende inte kommer all las uppav skogsbruksulredningen. Om sä skulle vara faUel torde utskottets skrivningvara ett slag i luften och alltså totalt värdelös. Men det är klart attulskollels ledamöter eller utskottets ordförande kanske har fält en garaniifrän skogsbruksutredningen alt den kommer alt ta upp denna fråga lillbehandling. Jag anser nog alt jordbruksutskottet om det hade velatlösa frägan ätminsione hade kunnai kosta pä sig all remittera den föreliggandemotionen UU skogsbruksulredningen. Då hade den haft möjUghel alt undersöka deaktuella förhållandena. I likhet med finner jag det lönlöst altyrka bifall lill motionen, eftersom elt enhäUigt utskott står bakombetänkandet. Därför StäUer inte heller jag något yrkande. Däremot är jagförvissad om att frågan kommer igen. Åtminstone skaU jag försöka se lUl att vifär tillfälle att behandla den en gäng lill. Nog vore del väl rimligt att ulskollels talesman talade omför oss om skogsbruksulredningen kommer att behandla denna fräga eller omutskottet med sin skrivning bara har velat slippa att la stäUning i sak. Villkoren för statsbidrag till skogsbilvägar HenHANSSON i Skegrie (c): Utskottet har vid behandlingen av dettaärende haft ViUkoren för statsbidrag tiU skogsbilvägar kontaktmed skogsbruksutredningen och fält beskedel att den är oförhindrad att ta uppärendet. FöljaktUgen är skogsbruksutredningen redan underrättad och kan ta uppfrägan.