prot · FU09137 · 1971-12-31 00:00:00 — SjälvfaUet skall skyddsklausulen vara ömsesidig, och ävenSverige skall ha rätt att återinföra tullarna till skydd för sitt näringslivoch sin ekonomi. Men under vilka omständigheter kommer verkhgen attkunna -vidtaga sådana skyddsåtgärder gentemot det mäktiga EEC? Inte får man taså lättsinnigt på det här problemet med skyddsklausulerna som statsministerngör i sitt svar till mig. En skyddsklausul innebär att ingen svensk exportör kankänna sig aUdeles säker på att tullfriheten blir bestående. Särskilt deexportörer som bhr så framgångsrika att de hotar att slå ut några av sinakonkurrenter inom EEC måste räkna med att plötshgt drabbas av nya tullar eUerimportregleringar. Det bhr svårt att planera för framtiden och att starta storaoch dyrbara kampanjer för att vidga sina marknader. Vissa svenskaexportnäringar finner sig kanske tvungna att fri-villigt begränsa sina exportansträngningarför att undvika motåtgärder från EEC-kon-kurrenternas sida. Frågan är också, omkunderna i EEC kommer att Uta påkontinuerliga och oavbrutna leveranser från , Det kan bh. nödvändigt försvenska företag som det har varit för en del andra företag, t, ex, brittiskanär det gällt , att lägga upp stora och dyrbara buffertlager 1 EEC föratt övertyga kunderna om att leveransen kan fortsätta även om tUlfäUlgarestriktioner skulle införas. Osäkerheten för den enskUde företagaren framstår därför som betydande. Det är svårare än någonsin att planera på fem ä sikteUer kanske längre och avgöra om man vågar genomföra stora och djärvasatsningar. Och det är nu det fordras stora och djärva satsningar för att tatiU vara de möjligheter som den utvidgade gemensamma marknaden skuUe erbjudaoss. De skall göras av företag som utöver det här trycket från utlandet ärutsatta för en oavbruten beskjutning från vissa socialdemokratiska kretsar ochtidningar här hemma. Som vi alla vet har olika EEC-länder begärt att vissaundantag från tullfriheten eUer särregleringar skall genomföras redan frånbörjan. Listan har vid det här laget blivit ganska lång. Eftersom EEC-ländernainte är fuUt eniga sinsemeUan har ministerrådet beslutat hänskjuta frågan omdessa särregleringar tiU förhandlingarna med och de övriga s, k,rest-EFTA-länderna, Det viktigaste kravet på sådana undantagsåtgärder ärgivetvis det som gäller papper och massa. Under det att tullaweckUngen förhuvuddelen av industriprodukterna skaU vara genomförd den 1 JuU 1977 kräver EECatt tullfriheten för papper skah genomföras först under loppet av . Denblir alltså Inte fullt genomförd förrän . Dessutom kräver manatt , och gradvis skah återinföra etttullskydd gentemot , som skuUe höjas upp till 5 procent.Denna tull skulle därefter awecklas i samma takt som övriga EEC-länders tullar.Leveransen av papper och massa skall också kunna begränsas kvantitativt, omInte prlsrelatlonerna dem emellan är tiUfredsställande från EEC-ländernassynpunkter. NaturUgtvis är det olyckUgt att tullmurar återuppstårmellan och och direkt oacceptabelt att det sker i ,mellan vårt land och och . Det är också lätt att inse att detförslaget kommer att leda till stora svårigheter för svensk pappersindustri.Avsättningen kommer att försvåras, och resultatet kommer att bU en krympandemarknad och försämrade konkunensmöjUgheter på både kort och lång sikt för densvenska pappers- och massaindustrin, som ändå svarar för av Sverigesexport till det utvidgade EEC. Jag vill påpeka att när ett av de störreföretagen presenterade en utbyggnadsplan så gjordes uttryckligareservationer för dessa svårigheter som skuUe kunna komma att drabba det. Men listan på undantag upptar också krav pä regleringarför en lång rad andra produkter. De viktigaste är det berömda svenskaspecialstålet -om -vilket det alltid har sagts att det biter så starkt -rostfria rör och kullagerrör. Här måste regeringen ta krafttag underförhandhngarna med EEC för att få bort dessa undantag. Jag är glad attstatsministern i slutmeningarna antydde att man verkhgen tänkte göra det. Vi vet, herr talman, att tullfriheten i princip inte skallomfatta jordbruksvaror. Vad beträffar förädlade hvsmedelsprodukter, som i EEC Ang. förhandlingarna mellan och EEC Ang. förhandlingarna mellan och EEC skyddasmed en kombination av tullar och rörhga importavgifter, är EEC berett attförhandla bara om en aweckhng av den fasta tullen för ett htet antal varor ochbara i utbyte mot svenska eftergifter. Av vår sammanlagda livsmedelsexport tUldet ut-vidgade EEC om ca 600 mihoner skuUe av aUt att döma den överväldigandedelen gå förlorad ja, det finns de som har beräknat att bara 35 mihonerskulle återstå. Jag hoppas att regeringen inte heUer försummar att bevakavåra intressen på fiskets område. Där löper risk att komma I kläm,eftersom frihandelserbjudandet Inte omfattar fiskeprodukter. Svenskt fiske harju åtnjutit tullättnader inom EFTA. Kan regeringen garantera att vifår behåUa dem? Kan regeringen garantera att -vi får behålla våralandningsrätter i , som betyder så mycket för Västkustfisket, ja, är avavgörande betydelse? Har regeringen uppmärksammat de problem i fråga omfiskerätten i och som kan komma att aktuahseras av EEC:sfiskepohtlk? En annan osäkerhetsfaktor, herr talman, ärursprungsreglerna. De ursprungsregler för varor som EEC viU ha är betydligtmera restriktiva och krångliga än de EFTA-regler som man nog i tyckertrots allt har fungerat ganska bra. EEC använder där inte det s. k.procentkriteriet, som betyder att av varans värde skaU ha tillkommitgenom bearbetning Inom frihandelsområdet. Det är det som använts avEFTA-företagen för av deras ursprungsbevis, EEC föredrar s,k, fixa föreskrifter om det slags bearbetning som skaU ha skett av varan ifråga. EEC tiUåter inte heUer sammanläggning den s. k. kumuleringen avbearbetning i olika frihandelsländer. Det innebär att om köperhalvfabrikat och komponenter som har tillverkats t. ex. 1 , så skulleden bearbetning som skett i ett sådant land inte få räknas samman med denbearbetning som ägt rum i . Det kan dock bl. a, innebära ett betydandeavbräck för det nordiska produktionssamarbetet, som annars har ökat på ettglädjande sätt . Till det kommer att EEC-systemet kräver en ganskasträng kontroll från tuUmyndlgheternas sida och en rätt omfattandepappersexercis, som nog kommer att förorsaka svenska exportörer både merarbeteoch tidsförluster. lär och och även ett par EEC-länder haupptäckt att systemet kommer att skada deras export till rest-EFTA-länderna,Därför borde det här vara ett område där man under förhandlingarna med enenergisk satsning kunde utverka uppmjukningar. Vad kommer då det samlade resultatet att bh av det avtalsom nu skymtar? På kort sikt naturhgtvis ett uppsving för exporten, om intekonjunkturen råkar gä så hårt I annan riktning att den förhindrar det. Men förvissa exportbranscher bhr det nog som för Damokles. De här undantagsklausulernakommer att hänga som ett svärd över deras huvuden, och det kommer i början atthålla tiUbaka deras möjligheter att expandera. På lång sikt kan inte osäkerheten och utestängningen frånviktiga delar av EEC-samarbetet undgå att göra sin verkan. Företagen vet inteom tuUfriheten bhr varaktig. Man vet inte om harmoniseringen av lagstiftninginom EEC för att undanröja tekniska handelshinder får en diskriminerandeeffekt mot . Svenska företag får kanske inte delta i stathg Man får svårt att köpa utomeuropeiska licenser, för sådana bolag lärinte våga satsa på licenstiUverkning i för försähning i det övrigaEuropa. Varje gång en företagare står inför ett nyttinvesteringsbeslut måste han därför fråga sig: Kan jag producera i förförsäljning I eUer försämras mina konkurrensmöjUgheter för mycket om minfabrik hgger kvar I ? Hur allvarUga sådana handikapp verkligen är, ärInte möjligt att helt avgöra . Men det viktiga är att företagaren ställsInför en sådan ovisshet i den stund han skall fatta sitt beslut. 1 många falllär resultatet bli att företagaren inte vågar bygga ut i . Detta drabbarsärskilt vissa stora företag; en hel del av dem ligger 1 stödområdet. Det kanleda tiU stagnation i skogsindustrin, i stålverken, i åtskUliga verkstadsföretagoch i vad gäller särskilt Uvsmedelsföretagen i . En dåUg uppgörelse drabbar också hårt mindre ochmedelstora företag, både dem som är underleverantörer och dem som är stora nogför att exportera direkt. Genom frihandeln inom EFTA har också deras exportutvecklats så att man räknar med att kanske av derasproduktion går på export. Många mindre företag, som inriktat sig på de övriganordiska länderna, har redan fått aUvarUga svårigheter på grund av den danska importavgiften.Kvarstående tuUar och andra handelshinder I förhåUande UU EEC kommer attytterUgare hämma deras utveckhng. Osäkerheten på exportmarknaden leder ironisktnog till att det blh de mest expansiva småföretagen, de som helhjärtat satsarpå export, som löper den största risken. Vi vet också att våra, säg 30 största företag med framgångkan flytta sina nyetableringar utomlands, men deras underleverantörer här hemma- oftast mindre företag kan inte följa med. När sådana företag - de stora väljer att flytta väsentUga delar av sin produktion utomlands löper vi riskenatt de söker sig nya kontakter för underleveranser och för produktion av olikakomponenter. Men det här är tyvärr inte de enda faror som skymtar. Ävenden del av hantverk och småindustri som inriktat sig pä hemmakonsumtion är ihög grad beroende av den allmänna expansionen inom näringslivet. En avmattningav den ekonomiska aktiviteten i svenskt näringshv skulle därför få allvarUgaföhder ocksä för sysselsättningen inom hemma-näringarna. Man kan med skäl fråga sig vUken effekt egnadeklarationer och förhandllngsansträngningar haft. Så sent som i det dokumentregeringen överlämnade tih EEC uttalade regeringen att tre kravborde uppfyllas I avtalet för att de fulla ömsesidiga fördelarna av en tuUfrimarknad skulle kunna förverkUgas, återger i sitt svar dessatre punkter, och i mitt tack tih honom för svaret kan jag lägga ett erkännande:att statsministern här är något uppriktigare än i tidigare EEC-uttalanden. Det framgår nu att inte heller är nöjd med detsvar som vi har fått på dessa punkter. Men säger statsministern ut helasanningen? Att EEC:s erbjudande inte ger en stabil och varaktig grund har jagredan utförhgt beskri-vit. Jag förmodar att statsministern kommer att avfärda Ang. förhandlingarna mellan och EEC Ang. förhandlingarna mellan och EEC mig som enolyckskorp, men jag har funnit det alldeles nödvändigt att göra dennagenomgång. Att förhandlingsmandatet från EEC inte täcker några andrabetydelsefuUa områden än tullarna tycksju vara klart. Det bUr aUtså inte frågaom ett deltagande i den viktiga europeiska integrationen det samarbete sombetyder mest för de mest utveckUngsdugUga företagen. Och tyvärr,statsministern, tror jag inte heller att utveckhngsklausulen I EEC:s förslagsom den nu är formulerad kommer att bli oss till stor glädje. Kanske kan den genågra margineUa förändringar, men i det läget där vi befinner oss måsteverkligen regeringen sätta in all sin kraft att göra klart för EEC att vårtslutmål är just den integration som har begärt ända och tUl iår, 1971. Genom den skrivning som är aktueU kommer inte några av degrundläggande faktorer som dikterat EEC-staternas stäUningstagande attförändras. Vi kan inte den här vägen införa en tuUunion. Att vårt avtal bara ärett handelsavtal förändras inte genom det här. På den punkten kan man ju sägaatt statsministern har lämnat ett ordentligt medgivande. Det blev inteden tullunion mellan och EEC som regeringen hade till huvudmål.Dimridån har skingrats, fortsatta ansträngningar i denna omgång fårsättas In på den lägre nivå som regeringen hamnat på. Jag har utförhgt beskrivit de risker somSverige löper om det slutliga förhandlingsresultatet i bhr hka med detförhandhngs-mandat som ministerrådet nu gett kommissionen. Det betyderInte att jag utgår från att regeringen skall sköta de formeUa förhandlingar somnu följer så illa att alla dessa risker blir verkhghet. Men tyvärr vet vi attsedan förhandhngsmandatet är fastlagt är möjhgheterna tih betydandeförbättringar för relativt små, och det är på grund härav som vi harvarit angelägna om att man skulle välja den rätta tidpunkten för att markeraatt man -ville komma med i EEC på en högre nivå - på associeringens grund. Mycket talar därför tyvärr för att slutresultatet avförhandlingarna bhr sämre än vad vi begärde 1961-1962, En anledningär att regeringen gått ifrån uppläggning med associering påRomtraktatens grund med de självklara undantag som neutrahtetspohtl-ken kräver.Vi varnade för den här nya uppläggningen. Vi fick till svar att det fannsutrymme för en tullunlonslösnlng och att det inte var för sent att begära attden skulle inrymmas i en associering enUgt artikel 238, Men när vi direkt begärdeatt man skulle fuUföha förhandlingar enligt den Undénska linjen möttes vi baramed nya undanflykter. Trots detta önskar jag alltjämt uppriktigt regeringen ochdess förhandlare framgång i vad som kan återstå att vinna. De som är anhängareav en katastrofteori dvs, att det skulle vara bättre att nu säga nej äventill de begränsade resultat som ministerrådets mandat synes göra möjliga - fåringet stöd av . Det vi i vårt parti kan göra för att hos vårameningsfränder i de berörda länderna söka öka förståelsen för Sverigesberättigade intressen, det kommer vi hksom hittiUs att göra, Sverigesdeltagande i det stora europeiska skeendet, väg mot trygghet och fred,är någonting alldeles för stort och betydelsefuUt för att man skulle ha rätt attsurmulet sätta sig vid sidan av vägen och bara titta på vad de andra nationernagör. HenBURENSTAM (); Under denna förhandlingsomgång med EEC övat sig inte i att flytta fram sina positioner utan iatt själv flytta dem tillbaka och i att uppträda så att andra flyttat demtUlbaka, Statsministern viU nu göra gällande att europeiskauttalanden om politiskt och mlhtärt samarbete utgör en bekräftelse på att regeringenhandlat och förhandlat rätt. Men det aren svagt underbyggd bedömning.Statsministern vet inte om det hade varit möjhgt för oss att få fullvärdiganeutralitetsförbehåll inom ramen för medlemskap, har aldrig undersöktden möjhgheten. Vi har inte undersökt den möjhgheten trots att det t, o, m, varregeringens egen ursprunghga uppfattning att vi borde göra det, 1 TV gjorde statsministern gällande att det isvensk poUtik inte har funnits några alternativ till regeringens Unje, Det är ettså häpnadsväckande och ett så grundhgt missvisande påstående att det fordras ensmula historieskrivning. Från moderat sida drev vi I pressen och 1riksdagen med eftertryck den hnjen att regeringen då borde inge enansökan om medlemskap med neutrahtetsför-behåU, För att styrka det vill jagcitera ur mitt anförande i ; "skah redogöra för vart visyftar med vår ansökan om förhandlingar med EEC, Denna presentation kommer attavgöra i vilken ordning vi får förhandla med EEC, Endera får vi, om vår ansökanär tUlräckligt klar och positiv i tonen, förhandla med sexstater-nas ministrar,eUer också hänvisas vi till utredande konsultationer på tjänstemannaplanet inomEEC-kommissionen, Det är min förhoppning att regeringen kommer attpresentera vår ansökan i sådana ordalag att vi kan uppnå förhandlingar medministrarna snarare än med kommissionen. Det finns tre huvudanledningar tihdenna min önskan. För det första har och redan inlettförhandhngar enligt denna ordning, och den paraUellitet vi eftersträvar meddanska och norska förhandhngar kräver att vi får samma diskussionspartner. Fårvi inte det, har en allvarlig spricka i det nordiska samarbetet uppstått redanpå detta tidiga stadium. För det andra fär vi bättre utrymme för meningsfyUdautrikespolitiska förhandlingar om vad svensk neutralitet är värd i deteuropeiska samarbetet, om vi från början får diskutera med en partner som hardet pohtiska underlaget för sådana bedömningar. För det tredje är det troligt att vi får ett gynnsammareutgångsläge för att förhandla om alternativa arrangemang om det skulle -visasig att en mera ambitiös uppläggning av neutrahtetsskäl inte är möjhg för oss. Den sistnämnda synpunkten finner jag mycket betydelsefull.Det är inget tvivel om att de förhandlingar som förestår är invecklade. Om debryter samman, är det angeläget för oss att det sker i en anda av ömsesidigförståelse. Om det 1 stället skulle bil sä olyckUgt att mest skulle kommaatt betraktas som en käpp i det europeiska hjulet genom att vi visar enisolationistlsk högdragenhet, försvåras våra möjligheter att nåalternativa arrangemang." Ang. förhandlingarna mellan och EEC 3 protokoU 1971. Ang. förhandlingarna mellan och EEC Som bekant inlämnade regeringen i stäUet en s, k, öppenansökan, och vi hamnade 1 föga konstruktiva tekniska samtal med kommissionenoch fick inte möjlighet att förhandla om det som från svensk sida var detcentrala, nämligen i vad mån vi kunde få medlemskap med neutralitetsförbehåll,övergav regeringen tanken på medlemskap utan att ha undersökt den.Vi kritiserade detta och menade att man borde ha fuUföht den ursprungligauppläggningen. För att styrka det vill jag citera ur ett TT-meddelande som herrBohman gjorde : "VI vet ännu Inte i vilka hänseendenEEC-staterna är beredda att tiUmötesgå svenska anspråk. Först då Ministerrådettagit stäUning tiU Kommissionens ännu inte utarbetade rapport, har vi ett fastunderlag för vår egen bedömning. Självfallet skuUe stäUningstagandepåverkas negativt, om , innan diskussionerna avslutats, nu gjorde ettuttalande, som ändrade förhandlingsinriktning. Även om regeringenPalme är inrikespolitiskt svag, kan icke rimligen krisen inom detsocialdemokratiska partiet tUlåtas leda till att förhandllngsposltlonäventyras och därmed våra möjhgheter att hävda våra nationella, ekonomiskaintressen på lång sikt," Eftersom enligt TV tydhgen inte har helt klartför sig att här har funnits ett klart alternativ till regeringens uppläggningskall jag be att få göra ytterUgare ett citat från ett pressuttalande den 18mars, alltså efter det att regeringen hade gjort sin kovändning;"Regeringens ställningstagande innebär att svenskt medlemskap 1 EEC nuuteslutes. Vi beklagar att regeringen ändrat uppfattning innan verkligaförhandhngar ens har påbörjats. Den nervositet och ryckighet som efter valetutmärkt regeringens handlande kommer att försvåra en förmånlig uppgörelse medEuropamarknaden och skapar risker för vår sysselsättning och ekonomi," Detta uttalande uppföhdes med föhande:"Regeringens nej tUl medlemskap är förhastat och olyckligt. Inom EEC tordeman inte sväva i okunnighet om att den nya ståndpunkt, som tagit, har sinrot i regeringens svårigheter på det inrlkespohtiska planet. Detta kan försvåravåra möjligheter att få en uppgörelse som tryggar välståndsutveckhngen ochsysselsättningen i vårt land," När det sedan, herr statsminister, blev alltmera klart attregeringens politik förde oss in i en återvändsgränd, krävde vi från moderatsida att borde precisera sin ansökan att gäUa associering.Den 24 maj gjorde följande uttalande: "Moderata SamUngspartiet har icke uppgivit tanken påsvenskt medlemskap i , Efter den socialdemokratiska regeringenshelomvändning måste den nu söka övertyga och ministerrådetom att eftersträver så nära, omfattande och varaktiga förbindelser medgemenskapen som möjligt och om vår viya att bära vår del av ansvaret förutveckhngen. Jag har tidigare ansett associering enligt art, 238 i Romfördragetvara underlägsen medlemskap som anslutnlngsform. Den begränsade 'öppna' ansökansom nu föreligger kan emeUertid tänkas försvåra den formeUa handläggningen iBryssel, Regeringen bör därför överväga om inte en dhekt hänvisning tUlassocierhigsformen kan vara ägnad att underlätta de svensk-europeiska Uttalanden i den riktningen, herr talman, har gjorts underhela vårens och sommarens lopp. Det har aUtså angivits från vår sida ett klartalternativ tiU den regeringspolitik som kommit nära haveri. Detta alternativtill har inte varit mera svårbegripligt än att statsministern skuUe kunna drasig det tUl minnes. Ni kan tycka hur illa om alternativet som helst, och ni harsjälvfallet full frihet att kritisera det hur långt NI vill, men att förnekadess existens är billig poUtik i ett trängt läge. Att regeringens handlandegradvis förstör möjhgheterna att förverkhga alternavitet är en helt annan ochbeklaglig sak. AUa i svensk politik är överens om att viskaU följa en alliansfri hnje som befrämjar våra möjligheter att neutrala ståutanför ett eventueUt krig. Men vi har också andra mål. Vad som är osäkert ochsom utveckhngen visat vara aUtmera tveksamt är om Ni på bästa möjUga sätt i ErEEC-polltik lyckats förena ohka strävanden. Vad frågan framför allt gäUer nu äri vad mån Ni hotar utveckhngen och sysselsättningen genom att inte ha lyckatsskapa omfattande, nära och varaktiga förbindelser med EEC, Det är något motsägelsefullt i Er beskrivning avförhandhngsgången. Det har under en lång, gjorts ohka uttalanden ompohtiska strävanden i EEC-sammanhang, Det kan inte ha varit obekant för Er den10 då Ni inlämnade en mera långtgående ansökan. Att sådanasträvanden har markerats även är inte märkhgt. Något annat hadevarit ytterst förvånande. Det är ocksä precis av den anledningen som vi intehar kunnat reservatlonslöst begära medlemskap utan redan från början framförtvåra synpunkter på neutralitetspohtiska särbestämmelser. Ändå drog Ni utanförhandhng tiUbaka tanken på ett medlemskap . Det som bäst visar detdubbla i den svenska förhandhngen är att regeringen helt oombedd övergav sinförhandlingshnje, och det trots att inga länder i svävade i någon somhelst okunnighet om våra specieUa hänsyn och ändå integjorde några framställningar om att vi skulle ändra vår uppläggning. Ni kan juinte heller vara omedvetna om att Romtraktaten fordrar enhälliga beslut förutvidgningar av samarbetet. Några överraskningar skuUe aUtså inte behöva kommaden vägen. Inte heUerbehöver man löpa risken att faktiskt bit för bit dras in i vad man inte viU. Jag citerar; "--- föreställningen att det ömsesidiga ekonomiskaberoendet måste leda till en utrikes- och försvarspolitisk gemenskap motsägesav de verkUga förhåUandena som särskilt den franska erfarenheten visar," Jag antar att utrikesministern kände igen detta citat,eftersom det var ett uttalande som han själv gjorde i Le MondeDlplomatlque, Det är ett Intressant uttalande, I den mån det var någon som Inteförstod att det är utrikesministern som skrivit denna betydelsefulla fras utansom trodde att det var jag som stod här och formulerade den vill jag upprepa: "-- förestäUningen att det ömsesidiga ekonomiskaberoendet måste leda till en utrikes- och försvarspolitisk gemenskap motsäges av de verkUga förhållandena som särskilt den Ang. förhandlingarna mellan och EEC Ang.förhandlingarna mellan och EEC franska erfarenhetenvisar," Om jag inte hörde fel påpekade själv i TV attsamarbetet i gått längre än I EEC, Och ändå uppfattar vi det inte så iNorden att det är omöjhgt att hålla på med detta nordiska samarbete utan attstrax hamna 1 något mlhtärt eUer förphktande politiskt samröre. Närherr nu säger att utvecklingen bekräftar riktigheten i regeringensbedömning uppfattar jag det som felaktigt. Utvecklingen bekräftar snarareoriktigheten. Vad vi vet är två saker: Vi vet att vi får ettmagert , och -vi vet att vi inte har undersökt aUa möjligheter attutan att göra avkaU på vår neutraUtet få ett bättre avtal. Jag kan inte förståannat än att utvecklingen bekräftar oriktigheten i regeringens uppläggning. Jagkan inte förstå hur den skulle kunna bekräfta riktigheten däri. HerrPalmes deklaration avslutas med föhande försäkran: "Ingaansträngningar skall sparas för att uppnå ett förhandhngsresultat som gerSverige möjhghet att på ett konstruktivt sätt delta i det europeiska ekonomiskasamarbetet," Det uttalandet låter förträffhgt. Men det låter konstigtockså med tanke på att det görs då vi förstört våra möjligheteratt bedriva verkliga förhandhngar och då -vi befinner oss i ett läge när EECoch knappast avgör hur det kommande avtalet skah se ut.