prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — Därför mäsle vinalurliglvis se till att förbättra balansen pä de områden där det finnsmöjligheter. Del är angivel i molionen all de varor och tjänster somavsätts utanför värl egei land utgör en så stor del som en femtedel av densvenska bruttonationalprodukten. Även om vi på ell eller annat säll kommer allsamarbela med EEC eller andra handelsblock, kommer likväl möjlighelerna allplacera våra induslriprodukler i ullandel all öka i framliden, om vårackvisition sker på elt rikligt sätt. Det kan naturligtvis diskuteras hur manskall stimulera intresset och öka möjlighelerna för försäljning avindustriprodukter i andra länder. Det kan ske på mångahanda sätt. De storaföretagen är väl beredda att själva ta den huvudsakliga delen av detkommersiella arbetet för alt placera sina produkter. Däremot har de mindreföretagen - även om de har gemensamma organisationer svårt alt ulan sialliglslöd fä ul en 100-procenlig insals i konkurrensen med andra länder. I motionen har angivits att det är först och främst de småoch medelstora förelagens produktion som man med en aktiv kommersiell politik iutlandet avser alt främja. Denna marknadsföring kräver en skärpi uppmärksamhetmed hänsyn den pågående ulvecklingen mol allt hårdare konkurrens. Jag kannämna konkurrensen frän som exempel, men den förekommer också frän mängaandra håll. Man kan inte begära att de mindre och medelstoraföretagen, den mindre och medelstora industrin, skall kunna i initialskedet släsig fram pä nya marknader i en härd konkurrens ulan all ha vårl land bakom sigmed ell krafUgl slöd. Om en priorilering av detla slöd över huvud laget mäslegöras bör priorilering ske lill förmän för de mindre företagen. Beträffande molionen av m. fl. angåendeUdpunklen för en evenluell avveckling av handelskamrarna i ochDusseldorf synes exporlfrämjandeulredningen efler de lUläggsdirekliv som dennuerhöll kunna UllfredssläUa vad molionärerna önskar. Vi harpä den punklen inte nägon avvikande mening mot vad ulskoltet sagt. Med dessa ord ber jag all få yrka bifalllill reservaiionen vid punkten 6. HerrLOTHIGIUS (m): Jag skall inle upprepa vad herrar iÖrebro och i Glömminge sagl - jug instämmer i deras synpunkler. Jagvill bura tala om varför moderatu samlingspartiet gäll med på dennareservation. Det kan synas förvänande ull mun vill försvaga budgetenmed I miljon kronor, men bakgrunden är att vi anser ull den föreslagna åtgärdeni högsta grad innebär ett skapande uv bättre produktionsbetingelser för detenskilda näringslivet, i synnerhei dä den mindre industrin. Pengarna kommeralllsä tillbaka ganska snabbt. Detta är den riktiga formen för elt exportstödlill de mindre förelagen. Ifrän Sverige-informutions sida har man begärt 2,6miljoner kronor. Ökas delta bidrug med , är denna instans välförberedd att ta hund om denna miljon för alt skupa dettu stöd för denenskilda, mindre induslrin. Jag ber, herr talman, med detla att få yrka bifall lillreservationen 1 vid punklen 6. Främjande av utrikeshandeln in. HerrSVANBERG (s): Lät mig först säga, efler den diskussion somförls här, utt i princip råder det inga slörre motsättningar inom utskollel.Jag är den försle alt betyga värdet av exporlfrämjande åigärder, belydelsen avvär ulrikeshandel och alla de saker som har framhållits här. Striden gällerväsentligt mindre ting. All man också frän regeringens sida är inlresserad förexporlfrämjande åtgärder visar inte minst alla poster som finns i det härbetänkandet. Det är ju inte bara en post för Sverige-information i utlandet somär aktuell i dettu sammanhang. Den här punkten upplär ju anslag på 8 miljonerkronor. Vi har dessulom i. ex. anslag till handelssekreterare pä ungefär 8miljoner kronor, en ökning med över 2 miljoner, och många andra poster. Själva grundinställningen är vi ulltsä överens om. All munär intresserud för utt förbätlru bylesbulansen oeh all man därvid åberoparfinansminislern som den .sakkunnige och den som man vill siödja är ju mycketglädjande. De\ verkar ungefär som om del är oppositionen som fär stödjafinansministern mot unioppen från socialdemokratin. Jug tror denhistorieskrivningen är en smula falsk. Jag länker inte hålla nägol längre unförunde i dettasammanhang. Lut mig bara konslutera att det är fräga om nyansskillnader här.Man säger sig ömma för vissu anslag, som majoriteten inle vill gä med pä. Detgäller nu anslaget lill kollegiet för Sverige-information, där man ipropositionen i storl selt behåller samma belopp som förul. Anslagel har dock,som redun påpekats här, ökats med sedan I 965. När del sedan gäller för den mindre industrinsä föreslår Kungl. Maj:t en ökning av detta anslag med 250 000 kronor.Reservanterna begär 313 000. Den av Kungl. Maj:l föreslagna ökningen anser vivara riklig. Vidare vill man ha en ny Ijänsl vid exporlrådel för denmindre induslrin för främjande av försäljningen av licenser och teknisk knowhow. Del är fråga om all inrälia en riänsl för budgelärei 1972/73. Främjande av utrikeshandeln m. m. Ulskottetfinner det uteslutet att vi här skulle ta slällning lill ulgifler i denbudgelen. Del är förklaringen till all vi inom utskollel i slort sett funniioss böra lillslyrka proposilionens förslag. Frågan här gäller som sagt om vi skall anslå 1 miljonkronor mer eller mindre. Den här miljonen kan nog ha sin belydelse. Del är välinle heller det som här är del avgörande, även om jag inle har den där tveklösaöverlron pä all om vi satsar I miljon nu så får vi en uldelning på mängamiljoner . Sä enkell är del inle. Den här miljonen kan man, om manhar den. möjligen placera jusl hos kollegiel för Sverige-informa-tion. Men jagvUl fråga herrar reservanler: Är ni hell överlygade om all om vi kan plockafram 1 miljon ulöver vad budgelen upplär sä är denna post absolul denangelägnaste som vi kan hitta i hela budgelen? Del är den avvägningen som måslegöras. Det finns mänga andra poster i budgelen som skulle behöva förslärkas med1 miljon. har vi elt stramt ekonomiskl läge, och jag är för min del inteberedd all sägu all den miljonen skall satsas just här. Därför finner jag attKungl. Maj:ts förslug är rätt väl avvägt. Vi får finna oss i denbudgelpoliliska silualionen på alla områden och inle var för sig säga all jusldel här är vikligl. Nägon annan säger all just vad han förordar är vikligl. Jag yrkar bifall lill ulskollels förslag. HerrANDERSSON i (fp): frågar om vi är beredda alt sägaall del här är den viktigaste poslen i hela budgeten. Del är självklart svårlatt ge ett entydigt svar på det. Det är alldeles uppenbarl all med utgångspunkti bl. a. vad finansministern sagt i finansplanen, när han medger del10-procenliga avdraget för investeringar, sä mäsle del ocksä paras med ett ökatslöd till exporten. Meningen är ju all den ökade produktionsvolymen skall gesmöjligheter att kanaliseras på utlandsmarknaden. Denna självklara regel har ju varje företag och affär. Omman satsar pä en ökning av sin produktion, mäste man självfallet också salsa päen ökning av sin försäljning. Man kan inle sä all säga läla skyltfönstret i enaffär slå tomt när man har lokalen full av varor, och samma princip måstesjälvfallet gälla vär handel. Vidare säger all vi från opposilionens sidaslöltar upp flnansminisler Sträng. Ja, del tycker jag all det finns anledningatt göra i vissa sammanhang, framför alll när del gäller all bevilja induslrindella invesleringsavdrag, som bör paras med en uppslöllning av våraexporlan-strängningar. De mindre och medelstora förelagen har del besvärligt,och det är via dem, som jag tidigare sade, vi bl. a. har möjligheter all lafram en ökad volym av varor. Del är räll iniressani att läsa en trebetygsuppsats somelever vid i har gjort. Det gäller del initiativ somexportrådet tagit när det gäller säljresor. Den undersökningen visar all deallra flesta företag, som hade varit med pä sädana säljresor, kunde visa uppmycket goda resultat och att alla var nöjda i detla avseende. Del anslagsbelopp som vi begär, drygt 1 miljon kronorulöver departementschefens förslag, är ju i den totala budgelen en myckelblygsam summa. Finansminislern anser nog all del i della avseende kan I den loiala budgeten belyder ju irols alll inle Imiljon kronor så myckel, och del är olvivelakligl så all exporlanslrängningarger resullal även pä kort sikl. 1 sak framförde i inget nyll, ochjag skall därför inte polemisera utom pä en enda punkt, nämligen där hanåterigen lalar om alt han slöltar upp finansminister och all dennebehöver hjälp. Jag är helt övertygad om att finansminister hade kunnaigöra sin mening gällande i samband med framläggandet avstatsverksproposilionen, om han hade ansett att den här miljonen var nödvändig.Herr hjälp lill finansminislern i detta sammanhang lycker jag ärhell opåkallad. Jag tror att han i delta sammanhang skulle kunna ullrycka sigungefär sä: bevare mig för mina vänner! Främjande av utrikeshandeln m. m. Överläggningen var härmed slulad. Ulskollels hemsiällan bifölls. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Böriesson i Glömminge begärl volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemställan i belänkandetnr 3 punklen 6 mom. 2 rösiar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr I av i Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Dä sälundu de uvgivna röslerna vur lika delade, nedladeherr lalmannen i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefler pä herrtalmannens anmodan i (fp) ur urnan upptog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ju. Kammaren hade ulltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit ulskollels hemställan. Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 7 och 8 Kummaren biföll vud utskollel i dessa punkler hemslällt. Exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin Maj:l hade (punklen B 6, s.26) föreslagii att till Exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbelande glasinduslrin /72 anvisu ell reservalionsanslag av . 1 detlasummunhang hade behandlats delsmotionen 1971 :2 16 av m. delsmolionen I 97 1 :l 073 av , vuri hemstullts 1) utt riksdugenhos Kungl. Maj:t skulle unhälla om förslug till innevarande års riksdag omylleriigare förstärkningar av stödet till den svenska, manuellt arbelandeglasinduslrin innebärande högre bidragsbelopp och en avsevärt mindrerestriktiv hållning till unvändandet uv de direkta statsbidragen i syfte allmöjliggöra en salsning pä kraftigi ökad export av branschens produkler, saml 2) all iawaklan på Kungl. Maj:ls förslag om ytterligare förstärkningar skulle lillExporlfrämjande åigärder för textil- och konfektionsindustrierna samt denmanuellt arbetande glasinduslrin anvisa , varav 2 500 000kronor lill exportfrämjande åtgärder för den manuellt arbelande glasindustrin. 1. att riksdagenmed bifull till Kungl. Muj:ls förslug och med avslug pä molionen 1971:1073.säviit den uvsäg medelsunvisning. till Exportfräm-junde ätgärder för textil-oeh konfeklionsinduslrierna .samt den manuellt arbetande glasinduslrin förbudgetaret 1971/72 unvisade ett reservutions-anslaguv4 . 2. att iövrigt skulle avslä molionen 1971:1073 om slöd till glasindustrin, 3. all riksdagenskulle uvslä motionen 1971:216 om stöd till hushållsporslinsinduslrin. 2. sävitt gällde glasindustrin av herrar Regnéll (m),i Glömminge (c), i (fp), i (c),(), () och Hovhammar (m), som anseit att utskollel untler Ioch 2 bort hemställa, all i anledning av Kungl. Muj:ts förslag ochmolionen 1971:1073, sävitl den uvsäg medelsanvisning, till l-xportlr;inijuiuleätgärder för textil- och konfektionsinduslriernu sumt den niunuelll arbetandeglasindustrin för /72 anvisade elt reservalionsanslag av , all , i anledning uv motionen 1971:1073 i övrigt,som sin mening gav Kungl. Maj:l lill känna vud reservanlerna anförl ombidragsgivningen glasinduslrin. Hen HOVHAMMAR (m): kunde man i en tidskrift, somföreträder svenski konslhanlverk och svensk konslinduslri, läsa följande:"Det knakar i det svenska . Svenski glas - vackert världsberömtflaggskepp för konslinduslrin och snöplog för exporlinduslrin - ärholal."" Och man forlsatle: "Lönsamhelen är dälig, lönelägethögl, även jämförl med de nordiska grannländerna, rörelsekapital saknas. 1970lades fyra glasbruk ner och tvä bruk försattes i konkurs. Ytterligare bruk harakuta likvidiletssvårigheler. Hur skall del gä? Håller den svenskaglasinduslrin på alt bli en ny tekobransch?'" Mängu frågar sig: Är dessa påståenden rikliga, hur ärlägel egenlligen för branschen? Ja, man kan först slä fast ull den munuellasvenska glasindustrin omfattar 34 glasbruk, varav huvudparten, eller 29,är belägna i , även kallat Glasriket, där särskilt i ochKalmar län glasbruken spelar en yllersl viklig roll för sysselsäilningen. Förnärvarande är cirka 3 500 personer sysselsaiia vid de glasbruken. Omdessa glasbruk, som - del vill jag påpeka myckel starkt - ofta är den endaindustrin pä orten, skulle försvinna, kommer detla att medföra att vi i vissadelar av får problem liknande dem vi häri . Med andra ord: Delkan bli ett nytt stödområde. Därför bör det ligga i bäde glasindustrins ochstatsmakternas inlresse att undvika en sädan ulveckling. Glasbruken har svära lider jusl . Vi har kunnaikonsialera della i pressen, och TV har också hafl åtskilliga reportage omglashanleringen. Bruk efler bruk läggs ner. Tre enheler är nedläggningshotademed en arbetsstyrka pä cirka 300 anslällda. Elt par bruk arbetar jusl nu medreducerad drifl. Vad är orsaken till denna föga lysande situation? Som ""glasman" skulle jag vilja påpeka attimporten av billigt hushällsglas har ökat slarkl under hela 1960-lalet. Förraärel importerade vi för , och det kan också vara avinlresse att vela alt vi under samma lid exporlerade för 49 miljoner kronor.Det totala produktionsvärdet 1970 var cirka 125 miljoner. Till följd av värthöga kostnadsläge, där inemot 60 proceni uv produklionskostnadernu ulgöres avpersonalkostnader, har vi självfallet vissa svårigheter att konkurrera med endel utländska bruk. Härtill komnier en vikande köpkraft hos konsumenterna,vilket särskilt har kommii till uttryck pä den svenska marknaden.Här spelar säkert den ökade momsen samt ovissheten pä arbetsmarknaden en storroll. Ute i detaljistledel klugar man inom vär bransch över en betydligtminskad omsättning under de här månaderna i är. Inför dessa rält dystra konstateranden tycker kanske nägonatt den svenska konstglasindustrin inte försvarar sin position inom det svenskanäringslivet. Har denna hantering egentligen någon chans att överleva? Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manueUt arbetande glasinduslrin dennågonling all salsa pä? Svarel är ja - den är värd alt sutsu på. Det svenskaglaset är nämligen en av våra allra mest uppmärksammade exportvaror. För attinga missförstånd skall uppstå vill jug undersiryka att det inte är exportvärdeti kronor räknat som är mest väsentligt utan den goodwill, det PR-värde, somsvenskt glas ger oss i främmande länder. Läl mig, herr talman, la elt enda exempel för att belysadella. förelogs i en omröstning som gällde vad genomsnittsamerikanenbäsl kände lill om . Där segrade del småländska glasel - inle, om nägonlill ävenlyrs irodde del, den svenska synden. Först längre ned kom det svenskastålet, som också är en välkänd svensk exportvara. Svenski konslglas har sålunda ett mycket gott anseende iutlandet och bidrar verksamt till all vi kan exportera andra varor,kapitalvaror 1. ex., som ger värl land mycket pengar i utländsk vulutu, vilketvi så väl behöver för all klara vär ekonomi. Läl mig ocksä understryka att vi har stora möjligheler altväsentligt öka vär glasexporl. Men härtill behövs säväl som i andra branscherstöd -vi har lidigare lalal om svårigheterna för mindre och medelstorindustri all över huvud tagel existera och marknadsföra sina produkter. Detta gällergivetvis i högsta grad den manuellu glashanteringen, men om glasexporten skaUkunna ökas fordras, .som jag tidigare framhållit, eninjektion i form av exportslimulans för all komma över vad vi brukar kallaIröskeln lill de verkligt stora marknaderna och dä i försia hand . Förraårets riksdag beslutade, som kammarens ledamöter säkert kommer ihäg, att anslä575 i exportstöd. Härav avsattes som länegaranti. hur reserverats för anställning av en exportkonsulent. Dä älerstär350 i rent exportstöd. De beslutade höjningarna av ATP, arbetsgivaravgiften,avgifter för sjukförsäkring osv. drabbar naturligtvis glashanteringen härieftersom den, vilket jag tidigare här päpekal, är en synnerligen löneintensivbransch. Del är en bransch där vi inte kan använda sä värsl myckel maskinerulan del är fråga om konslhanlverk, vilkel fordrar mycket arbelskrafl. De som branschen har fäll i exportstöd slukas mer än väl av de ökadestatliga avgifter på arbetskraften som utgär frän den 1 januuri i ur. Med hänvisning lill vad jag här i korthet harunfört är det ytterst angeläget alt exportstödet för det kommande budgetåreträknas upp sä ult det verkligen kan ge önskad effekt i exporlfrämjunde syfte.Vi har också i motionen päpekal ull vi önskar mindre reslriktivitet när detgäller all unvända direkla statsbidrag i exportakliviteter - del är en önskanfrån branschen. Det har nämligen i praktiken visut sig svärl ull fäbidragsansökningar beviljade när det gäller vissa investeringar pämarknadsföringssidan. Vi önskar således en slörre frihet för kommerskollegiumoch de Ijänslemän som där handlägger de här ärendena när del gällerlolalbedömning av aktuella projekt. Vi anser det helt enkelt nödvändigt. Jag är angelägen all undersiryka att det statligaexportstödet är en marginell insats. Det är nalurliglvis inle av denstorleksordningen all det har den stora betydelse som mänga kunske tror. Manlycker alt det är alltförlitet pengar, men jag vägar päslä ult irots att det inle rör sig om så väldigistora summor har det stor betydelse, även om givelvis glasbranschen själv ochdess företag fär salsa merparlen. Vi har för övrigl - det kan jag väl nämna inför kammaren kommii i gång med exporlsamarbetet. Just nu arbelar vi inom fyra grupper, somomfattar inle mindre än 14 bruk. De bruken svarar för inemot uv dentotala produktionen. Eftersom jag själv är engagerad i en sädan grupp kun jugväl ocksä sägu ult vi har nätt relativt goda resultat genom della samarbete,alldeles särskilt i . I gärdagens tidningar stod det en hel del att läsa om enpågående fusion mellan elt par av glasbruken, de allra största för övrigl. Mandiskuierar ett sumgäende som kan innefatta fem olika bruk. Jag tror sammanfattningsvis, herr talmun, alt vi kan vararält optimistiska för den svenska glasindustrin och dess framtid. En ytterligarehöjning med ulöver Kungl. Maj:ls förslag skulle dock möjliggöraförstärkta exportukliviteter. Jag tror därför ult del finns unledning ullbeaklu vad som framförls i motionen. Jug ber, herr tulman, all fä yrku bifall till den vidpunkten 9 i näringsulskollels belänkande nr 3 fogade reservationen 2. Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin Idetta anförande inslämde (). HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): Den höjning av anslagel lill exporlfrämjandeåtgärder för den munuella glasinduslrin, som vi har reserverat oss för underpunkten 9 i näringsutskoltets betänkande nr 3, anser vi skullevara till ell mycket stort gagn. Den glasinduslrin är ju -del är välkänt här i landel - i ell myckel beUängl läge. När jag i Udningspressen säg all amerikanerna eventuelltskulle förvärva lyckle jag nog - del får jug deklarera - att detverkade alldeles särskill beklämmande. kan del hända alt detla inte äraktuellt - kunske är det en tidningsanku ~ men i varje fall är det ell teckenpä hurudan situutionen är. Den här industrigrenen är i någon män säregen. Den är, somherr Hovhammar nämnde, koncentrerad till och länsskogsbygder. Den geografiska lokaliseringen beror på all man vid starten avdessa industrier vur i behov av inhemskt bränsle, oeh det tunns ju iobegränsade mängder i de här bygderna i form av ved. Glasinduslrin hur fuktiskt blivit något uv en tradition.Det skulle verkligen vara beklämmande om den nu i den ullmänna utvecklingen, ien ömtålig situation, skulle komma all raseras i alltför stor utsträckning.Dessu etablerade företag hur ju varit en ryggrad för de kommuner och de orterdär de har byggts upp. De har, efter vad vi kan första, varil väl ochambitiöst skötta. Del är bara del all den ekonomiska utvecklingen ochralionaliseringen pä detla område har gätt så fort att man inte orkat lösu dehär problemen. Det har ju ulllid varil en viss ljusning medglasinduslrin. Den är en av de fä industrier som i vär mera rationaUserade tidfortfarande har en utpräglat hantverksbetonad fubrikution. Mun fär väl sägaatt 1970 ärs 4 protokoU 1971. Exportfrämjande åtgärder för textil-ochkonfektions-industriema samt den manuellt arbetande glasindustrin riksdagsbeslutom stöd för den här industrin var utomordentligt bra, och vi fär vara tacksammaför del. Men vi har funnit att detla stöd inte kommer alt räcka, utan delskulle behövas en ökning av anslaget till direkl säljstimulerande åtgärder förprodukiionen. Man blir ganska imponerad när man i ullandel i Amerikaoch annorstädes - i de flesta väletablerade varuhus finner avdelningar försvenskt kvaUtelsglas. Vi bör vara rädda om denna goodwill för del svenskaglasel sä all den inte spolieras pä världsmarknaden. Del har ju blivit sä att nylloglaset fält den värstakonkurrensen. Nyttoglasel har i stor utsträckning ersalls av annat malerial,och del är väl ingenling alt säga om det. Men del kan ju hända, när den härkrisen är över, all konsumenlerna återigen vill gä ifrån detta enkla ochbilliga malerial - plast osv. och i ökad omfattning använda den ursprungligavaran, glas. Den goodwiU som de här glasbruken och deras produkiionålnjuler ule i världen har jag hafl tillfälle all mäta på turisterna som kommerlill . Det enda turistmål som de reser för att se på fastlandssidan ärglasbruken - dil kommer både européer och turister frän hela världen. Dellalyder pä alt del överallt finns kännedom om och inlresse för den härproduktionen, och dä lycker man att det är oerhört värdefulll all vi bevarardenna goodwUl. anförande präglades ju av en viss optimismför framtiden, och jag hoppas all han verkligen blir besannad i fräga om dennaoplimlsm för glasbrukens framlid. Den här punklen i utskottsbetänkandet omfallar även stödelUll TEKO-induslrin. Del föreligger inga särskilda motioner i del avseendel, menvad vi här har angivil om glasinduslrin bör naturligtvis ocksä gälla skyddetför TEKO-induslrin. Alla de, särskill mindre, förelag som finns inomTEKO-induslrin bör få en framlid och en möjlighel alt avsätta sin produktion. Jag ber all fä yrka bifall lill reservaiionen2 vid punklen 9. I detla anförande inslämde herrar i Heden (c),i (fp) och i (c) samt fröken (). HenBLOMKVIST (s): Jag har tillsammans med mina partivänner frånvärl hemlän lagil upp frägan om sialligl exporlstöd till hushållsporslinsinduslrin.1 vär moiion nr 216 har vi föreslagit all del slimulansprogram som prövasinom den glasindustrin även borde utgå lill förelag inomhushållsporslinsinduslrin. Vi molionärer har nämligen den beslämdauppfallningen att hushållsporslinsinduslrin arbelar under samma svåraförhållanden som TEKO-induslrin och den glasinduslrin. Liksom dessanäringsgrenar liUhör hushållsporslinsinduslrin de mest löneintensivabranscherna i värl land. Vidare har den en betydande konkurrens fränlågprisprodukter.