prot · FU09125 · 1971-12-31 00:00:00 — , tiden för debatten,minskade de åtta kommunblocken inom området med . I den mestutsatta kommunen, , var utflyttningen . Det betyder attvar femte sorselebo har brutit upp från hembygden ,och det är omöjligheten att skaffa arbete som ligger bakom detta. Vid enjämförelse finner man att för och i sin helhet ärbefolkningsmlnsk-ningen . När man tittar på de här dystra siffrorna för Vindelådalenär det att märka att det är unga människor som flyttat ut. Befolkningspyramidenser allt oförmånUgare ut med brist pä människor i de produktiva åldrarna. Det här är alltså situationen för dagen, och det är ocksåbakgrunden till den oro som gör sig aUtmer märkbar i området. Så kommer jag tUl Inrikesministerns svar, som andasbelåtenhet med vad som uträttats. Jag tror mig ha fuUtmandat för att säga att det är en mycket djup och bred klyfta mellan densituation som människorna i upplever och det svar som Inrikesministernhar lämnat. Åtgärderna räcker Inte, Det behövs ett mycket fastare grepp. Jag har talat med arbetsförmedhgen I ochfått veta att den inte har ett enda fast arbetstiUfälle att erbjuda en ungmänniska som kommer och söker ett jobb. Chans finns tUl beredskapsarbete, mendet är ju främst avsett för ett äldre kUentel, Räknar man verkligen med att enung människa skah se beredskapsjobben som en framtid? 1 så fall tror jag räknar fel. Det är de bestående arbetstUlfällena människorna väntar på. JagvUl återge ett yttrande av en kommunalman. Han sade att en mindre industri, låtoss säga på bara 50 man, skuUe betyda att kommunen skuUe börja andas igen. Jagtycker att det fångar situationen i Ang. sysselsättningen för befolkningen i Ang. sysselsättningen för befolkningen i ettnötskal, Ville man bara visa den goda vUjan, göru en satsning , såtror jag att gensvaret skuUe bil överraskande positivt. Det jag kanske saknarmest I svaret från inrikesministern är de konkreta objekten för den satsning påframtiden som kommunalmannen och även jag efterlyser. Det finns ett bestående hinder för en ordenthgindustrUokahsering, och det är väg 363, Jag anser att regeringens insatser tillförmån för den vägen har varit aUdeles för blygsamma. Från uppmot fjällvärlden är vägen den kanske sämsta länsvägen I hela , Vissapassager är för trånga för att tillåta större transporter, och broarna saknarbärighet, måste man fortfarande köra en lång omväg med timmertransporter.Man måste åka över för att komma med timret och det sågade virket nermot kusten och förädlingsindustrin och konsumenterna, och det är en extrakostnad som det förut låga rotvärdet på skogen inte kan bära. Detta är enmycket betydelsefuU sak för folket i området, då skogsbruket fortfarande spelaren mycket dominerande roll. De arbeten som är I gång på är otUlräckhga föratt ge en god sysselsättning och för att snabbt få vägen I ett bra skick. Vidextrajobb för att stimulera konjunkturen har, vad jag vet, 15 man fåttsysselsättning på , men det är ju Inte alltför Imponerande, Jag hoppasatt det skaU bh en mera koncentrerad satsning, I sitt svar talar inrikesministern om de Insatser som ärgjorda I , men om länet I de flesta sammanhang skall nämnassom en enhet bUr redovisningen vilseledande, då det gäller min frågeställningbeträffande åtgärder I Vindelådalen, I ett avsnitt talar dock Inrikesministernom satsningen just på detta område. Jag hade inte riktigt klart föl mig hurmånga kommuner som var inräknade, men med den förklaring som Inrikesministerngav här att det gäUer , och kommuner, är Ju situationennågot gynnsammare än om man hade räknat alla de åtta kommunblocken som ingår iområdet. Det är ett mycket stort område det gäller. Vissa kommunerhar över , och Jug tror utt man också måsle ha detta klart för sigom man vill sätta åtgärderna i deras rätta summunhang. Det är inte min avsikt all fälla några negativa omdömen pådenna punkt. De beredskapsarbeten som startats är bra och fyller en viktiguppgift I ett uppehåUande försvar för människor men - och det vill jagslå fast vad nu behöver är fasta Jobb som man kan planera framtidenpå. Jag vet Inte om det kan anses förmätet attjag som Interpellant kort summerar några av de åtgärder som jag anser förstböra komma i traga som en insats för . hn snabb utbyggnad av väg 363 så att transporterobehindrat kan kommu tram, alltså ett ökat tempo, skapandet av ett rekreations- oeh rehahllilerlngscentrum iVindeln -del linns en riksdagsmotion därom oeh en utredning pågar, oehjag hoppas att detta förslag skall fä regeringens fulla stöd, åtgärder syftande att stimulera något företag alt sälla Igäng en produktion I de fabrikslokaler I pä som är nybyggda men som står tomma sedan nägot år tUlbaka, en mindre IndustrUokalisering tUlSorsele som en första hjälp till denna kommun, och sedan, som industriministernnämnde, kraftigtstöd till ett industricentrum I , En annan viktig sak i detta sammanhang är att man börsamordna Insatserna I Vindelådalen, Varför kan man Inte tUlsätta en arbetsgruppav representanter från kommunerna, , AMS och industridepartementet,vUken skulle få tlU uppgift att arbeta med hela problematiken 1 ? Jag haren känsla av att den ena Instansen stundom Inte känner tUl vad den andra göroch att man då I många fall går vid sidan om varandra. En sådan Instans skuUekunna håUa Ihop frågan, ta Initiativ och driva på, och det är just vad sombehövs . Det brådskar, ty snart sviktar samhällsservicen I området. Det ärsärskUt påtagligt I den övre delen av . Jag har här velat tolka den besvikelse som nufinns I Vindelådalen över de otillräckliga eller utbllvna åtgärderna. Inrikesministern slutade sitt Interpellationssvar med attsäga att Insatserna I Vindelådalen utgör exempel på regeringens selektiva,sysselsättnlngsfrämjande politik. Jag uppfattar detta som en rent förödandekritik av denna. Ang. sysselsättningen för befolkningen i tycks ha glömt bort att hanganska varit med om att fatta beslut om en omorganisation av våralänsstyrelser, som I den nya skepnaden får just den samordnande funktion somherr Ängström framhöU som nödvändig. Den nya kommer alltsåfaktiskt att ha dessa möjligheter till planering. Därför har ocksälänsstyrelsen I redan I Länsplan 70 gjort ett försök tUlsamordning oeh presenterat åtskUUga projekt. Det är beklagligt all Inte , som tydligenIntresserar sig för utvecklingen I dessa kommuner, har gjort sig underrättad omvad som ligger bakom de siffror s(->m Jag har nämnt, I sä fall borde han hakommit till en annan bedömning än han nu gjorde I slit Inlägg, Han erkände atttillkomsten av etl industricentrum i kan bli av viss betydelse. Jagtror utt mun kommer utt ta till ännu starkare ord I kommun, om dellujirojekt nu kan realiseras med statens hjälp, VI är redan ell långt stycke päväg, men Jug tror Inte alt nägon hade föreställt sig utt delta induslrieentriimskulle kunnul slå färdigt . J.iu skull seilan gå In pä beredskapsarbelena, som herrÅngström liksnin i sista stund I sitt anförande sade var välkomna; helu hansattityd till den satsningen vur doek ringuklunde etlersom lian menade all här Ang. sysselsättningen för befolkningen i gäUde detbara insatser för stunden. har tydligen Inte klart för sig attalternativet, en utbyggnad av älven. Inte heller skulle ha givit en säkerbestående sysselsättning. Jag har inte velat vidga beskrivningen av sysselsättningarutan har strängt hållit mig tiU de tre kommunerna jag kunde haft anledningatt ta med , men den orten har sådan kustkontakt att jag utesluter den.Jag utesluter också i min beskrivning , som också skulle kunna räknas InI Vlndelälvssystemet, Jag håller mig alltså tUl de tre Vindelälvskommunerna, Arbeten för sammanlagd har alltså nusatts Igång där. Vad betyder dessa arbeten? ville tydUgen att jagskulle försöka specificera. Jag kan Inte göra det tUl alla delar. De består avvägbyggnadsarbete, skogsvårdsåtgärder och landskapsvård, som naturligtvis harett stort utrymme I detta sammanhang. Men där finns också med en vigselkyrka ILycksele, ett Industrihus i kommun, väg-och skogsstationer. 1 Sorselekommer ett hantverkshus för 1 mihon kronor och ett hotellannex för 1 mUjonkronor. En ganska omfattande stugby byggs upp I Ammarnäset för 1,2 mUjonerkronor. Hen borde, om han hade varit Intresserad av saken, veta attden här satsningen, när det gäller både hotellet och stugbyn, är någonting somIngår i den planering som har gjorts för turismen I området. Flera av deåtgärder som jag har angivit återfinnes I länsplanen och Intar också en mycketframträdande plats bland önskemål beträffande utveckhngen Inomlänet. Med den här redogörelsen har jag väl kunnat ge ytterhgarebesked och därmed konkretiserat svaret, SjälvfaUet finns det blandberedskapsarbetena sådant som har en utomordentlig betydelse för näringshvetsutveckling; det gäUer inte minst vägbyggen och brobyggen. Under mina besök IVindelådalen har Jag sannerligen fått höra hur betydelsefullt detär för den redan etablerade industrin men också för möjligheterna att få nyföretagsamhet tiU området atl man har bra vägar, så att företagen kan klaratransporterna på ett tUlfredstäUande sätt. är starkt kritisk mot de här åtgärderna, somaUesammans ändå visar att samhäUet har fått gå in och satsa stora belopp Inomregionen. Det har Inte varit möjligt mer än I begränsad utsträckning att fåenskild verksamhet med I sammanhanget. Detta borde kanske ändå leda herrÅngström tUl funderingar om hur det över huvud taget kan vara möjligt attåstadkomma en bättre utveckling I denna landsända utifrån de politiskautgångspunkter som han själv företräder. HenLARSSON I (fp): När man hör inrikesministerns svar till herrÅngström bhr man Utet förvånad. Här försöker Inrikesministern att blanda inaUmänt lokaUseringspolitiska åtgärder som om de skulle utgöra det speciellastöd som är lovat till befolkningen I Vindelådalen. Det som Inrikesministern nuhar redovisat utgör väl ungefär ett normalstöd som man kan vänta I densituation som råder I denna del av . Inrikesministern talar med förkärlek om Lyckselereglonen,eftersom det där har gjorts särskilda insatser. De har emellertid varitabsolut nödvändiga,och jag förestäUer mig att regeringen hade fått lov att göra dem även om löftetbeträffande Vindelådalen inte hade getts. Jug tycker att inrikesministern gör det htet grand förlätt för sig då han hänvisar till att de nya länsstyrelserna kommer medförslag. Det förehgger ändå en skrivelse till regeringen frånlänsstyrelsen i om väg 363, där man talar om attprojekteringen är klar och arbeten kan Igångsättas, Visserligen har arbetetpåbörjats i viss utsträckning men det är alldeles för Utet, Skall man göranågonting för ö-vre delen av Vindelådalen, då måste man först se till att detfinns farbara vägar I området. Jag tycker emeUertid att man har förbisett det viktigasteI den här frågan. Bevarandet av är kanske det största eller åtminstonedet mest omdebatterade mUjöpoUtlska beslut som vi har fattat här i riksdagen.När man fattar ett sådant beslut och ger löften fordras det väl också att manförsöker göra extra Insatser, Jag erkänner utt det finns förslag men konkretaåtgärder saknas. Miljöfrågor kommer att tas upp också I andra delar av landet,och jag förmodar att regeringen kommer att få göra deklarationer också I desammanhangen. Jag tror att det vore värdefuUt om man I samband med detta ocksåkunde peka på , där regeringen har givit direkta löften, och visaatt de Iciftena även Infriats. Ang. sysselsättningen för befolkningen i Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandUngar, HenÅNGSTRÖM (fp): Jag kan försäkra inrikesministern att det ärjust omsorgen om de människor som bor här I som har gjort alt jag harframställt den här InterpeUationen, Som bakgrund har Jag min nära kontakt meddessa människor. Jag tror att om inrikesministern gjorde en resa I ,skulle han möta precis samma stämningar som min Interpellation andas - en klarbesvikelse över de åtgärder som har vidtagits från regeringens sida , Sedan säger att Jag är starkt kritisk motde åtgärder som har vidtagits. Men det är väl alldeles fel; då harInrikesministern helt mlssuppfattut mig. Jag är kritisk för att åtgärderna ärför bristfälliga oeh för få. Det saknas etl fast grepp om de åtgärder som ärvidtagna. Det var I detta hänseende som Jag efterly,ste det samordnandeorganet. Jag får kanske tala om uti Jag tillhör IVästerbotten. VI har väl inte uppfattat det sä all vi hur en direklmålinriktning för , utan vi har ju det samlade perspektivet förhela länet att arbeta med. Det är självfallet att vi också skall ta upp denspeciella problematik som finns i Just Vindelådalen. Men det är intelänsstyrelsen som har att infria löftena om de särskilda kompensationerna, ulandet är regeringens sak att fatta beslut om dessa åtgärder. Likadant är det väl beträffande arbete oehLänsprogram 70. Man kan sägu atl det är förslag frän om konkretaåtgärder som kan vidtas dels i detta område, dels i länet i dess helhet. Ang. sysselsättningen för befolkningen i har inteuppfattat det så att i och med att skriver om dessa åtgärder ochargumenterar för dem. kommer detta sedan att bil regeringens beslut. Men vi ärtacksamma för den positiva attityd som Inrikesministerns svar andas när hanhänvisar till Länsprogram 70, som har utarbetats av . Beträffande lokaliseringsåtgärderna I så är dennastad klassificerad som en speciell stödjepunkt för Inlandet. VI har noguppfattat det så att de åtgärder som vidtas i är till nytta för helaområdet. Inlandet behöver den här stödjepunkten. Inte minst då det gällerskolan och underlaget för ett gott gymnasium. Även I detta avseende skuUe Jag kunna starta en nyInterpeUationsdebatt och säga att vi fortfarande anser att det har hänt förhtet I . Där tycker jag dock att det är mycket mera hoppfullt nu än förVindelådalen I dess helhet. VI noterar verkhgen som mycket positiva de åtgärdersom har lett fram till att Llndab har etablerat sig I och att övrigaav Inrikesministern uppräknade åtgärder har kommit till stånd. Jag vUlpoängtera att vi har en tacksam attityd när det finns skäl att ha denattityden, ty vi är minsann inte bortskämda I detta område. Jag tror det har mindre betydelse omtacksamheten riktas tUl regeringen och myndigheter. Vad Jag däremot tror ärmycket angeläget är att riksdagsmän som Interpellerar och talar om sin egenbygd och näringslivets utveckling är bekanta med vad som verkligen händer därTy inte minst de företag - Jag har nämnt några här - som verkligen anser sig hugjort en insats för att skapa sysselsättning Inom bygden fär Ju en känsla avutt deras ansträngningar inte är någonting vurdu. när inie riksdagsmännenkänner till dem eller anser del mödan v.' . : ' innu dem. Därför hade jag somsagi anledning att här inesentna Ii ! ',i ;jg ser del som någonting väsentligtoch berömvärt alt t örelag i de kommuner, som är berörda, pä del sätt somskett hur utvecklat sin verksamhet. Jag nämnde uti sysselsättnin,:. ;ysir)ili'', h ii mjnUI ' iVel t'n ungefär 200nytillkomna arbetstagare eller arbeistilltällen. hn lul ilel jvd-.i li;i lullerockså Inom Vindelådalen. Del är åtskilliga företugure som :;r-; ji-i ''i i!! defiek delta tillskott från staten hur sugl: skall jag verkligen v.ina ettförsök - nu skall Jag utvidga min verksamhet. Men allt detta tycks Ingentingvara värt när herrarna talar här I . Vi har satsat 60 mUjoner kronor på beredskapsarbeten Inomtre kommuner. Och detta viftar man bort som någonting som hör till delordinära, som man hade anledning att vänta sig! Jag ber herrarna ta fram papperoch penna och göra en kalkyl över vad det skulle ha betytt, om vi hade ageratpä samma sätt Inom andra kommuner I det här landet. Nej, alldeles uppenbart är att vi har fullföljt vårtprogram. Del är en betydande satsning som sker på Vindelälvsområdet, oeh jagIror all vi har goda utsikter att kunna fullfölja detta också . Mendå skall man ha optimism och då skall man oekså ge erkännande ät det somverkligen sker. HenLARSSON i (fp): Inrikesministern hävdar att vi säger att detsom gjorts inte är någonting värt. Jag vet Inte hur han kunnat få denuppfattningen. Vad jag har sagt är att de åtgärder som vidtagits är de ordinäraåtgärder som behöver vidtagas för hela den här regionen. Men speciellt för har det ju inte Insattsnågra åtgärder. Vad man där framför allt behöver är en utbyggnad av vägen. Ochvill inrikesministern ta krafttag för att bygga ut denna väg, så skuUe detta iaUra högsta grad stödja näringslivet I området och minska kostnaderna förskogstransporter osv. Det vore en åtgärd som man skulle sätta stort värde på -en konkret åtgärd för . När det gäller det övriga däremot betraktarJag det som en allmän skyldighet för regeringen att se UU attlokaUseringspolitiska åtgärder sätts In. Ang. sysselsättningen för befolkningen i Hen (): Jag vUl också påpeka den missuppfattning omjag skall kalla det så - av attityden som kom till uttryck I Inrikesministernsanförande. Jag känner tUl jag tror Jag kan säga det - varje lokaUserlngsåtgärdsom är vidtagen i det här området, och jag noterar de vidtagna åtgärderna sompositiva och som ett tillskott. Men det som skiher Inrikesministern och mig ibedömningen är att jag anser att åtgärderna i Vindelådalen är alldelesotiUräckUga och Inte I överensstämmelse med de löften som regering och riksdagtidigare har givit. Jag viU också säga att när det gäller den totala Insatsen om Jag räknar de speciella Vlndelådalskommunerna som har de verkligt storasvårigheterna, och - så ger de lokaliseringspoUtiska Insatsernajust I det här området Inte på något sätt regeringen anledning att utbrista ilovord över sina insatser. De har tvärtom en rätt blygsam karaktär vid enjämförelse med andra kommuner inom stödområdet. Man kan givetvis ha oUka uppfattningar idetta faU; det måste herrarna vara medvetna om. Och om vi skaU gå vida längreän vi här gjort, så får vi anvisa betydUgt mer pengar till beredskapsarbeten,och då får herrarna väcka en motion om det, så att vi får de ökade resursernahärför. Dessutom vill jag säga att de trekommunerna finns med I den mycket stora satsning just på vägarna som gjorts idelta område. Det framhöll jag I mitt förra Inlägg. Jag tolkade det också pådet sättet att med tUlfredsställelse noterade detta och attden bedömning som gjorts av och andra var riktig, när manrekommenderade en stark satsning på vägarbeten. Väg 363 finns ju med i detsammanhanget. Där sker det en utbyggnad och förbättring. Jag förstår därförinte invändning på den punkten. HerrLARSSON I (fp): Det är väl ändå så, , attden satsning som görs på endast är av ganska Uten omfattning. Med denklarar man bara en liten delsträcka av vägen. Nej, vad man där skulle göra vore Ang. åtgärderför att sänka boende-kosmadema att satsaordenligt på hela vägsträckan. Man får inte ned transportkostnaderna baragenom att göra en bit av vägen klar, ty då får man besvärUga flaskhalsar. Inrikesministern sade också att det behövs mer pengar, omvi skall öka beredskapsarbetena, och han rekommenderade därför oss att väckamotioner i ärendet. Det skaU vi gärna göra. Jag hoppas att vi då också fårregeringspartiets stöd, så att motionerna går Igenom, Hen (): Jag vill bara ha noterat att en motion omsärskilda öronmärkta pengar för vägarbeten på väcktes vid vårriksdagen.Det önskemålet är därför redan uppfyllt. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Ang, åtgärder för att sänka boendekostnadema erhöll ordet för attbesvara i (vpk) framställda interpellation,nr 160, och anförde: i har frågat dels om Jagär beredd att skyndsammast möjligt medverka tUl en omläggning av systemet förbostadsbyggandets finansiering genom en statlig totalfinansiering förslagsvisgenom en statlig bostads- och samhällsbyggnadsbank, dels hur Jag ser på fråganom ett statligt ingripande I syfte att bryta monopolkedjorna Inom byggnadsbranschengenom ett förstatligande av I första hand cementvarulndustrin samt andraåtgärder i syfte att öka samhällets Inflytande över byggnadsmaterlallndustrln,dels ock om jag vill medverka till att den statliga marklänefonden får ökaderesurser till att tUlgodose kommunernas behov av krediter för markanskaffning. Svårigheter under mitten av 1960-lalet att tryggakredltförsörjnlngen för bostadsbyggandet föranledde regeringen atttillsätta en delegatlon för bostadsfinansiering för att ta upp överläggningar isaken med de större kreditinstituten. Överläggningarna ledde fram till enöverenskommelse mellan delegationen och kreditinstituten att Instituten skulleställa erforderliga krediter till förfogande för det statsfinansieradebostadsbyggandet med viss fördelning över året. har sådanaöverenskommelser kunnat träffas för del årets bostadsbyggande.Erfarenheterna av överenskommelsernas tillämpning är på det hela tagettillfredsställande, och vi har på detta sätt fått väsentligt bättre förutsättningarför bostadsbyggandets kreditförsörjning . Under Innevarande ål- harsålunda kredltförsötinlngen fungerat utan nämnvärda störningar. De förseningarav Igångsättningen som har registrerats har haft andra orsaker. Åtgärder har vidare vidtagits från statsmakternas sida medsärskild Intiktnlng pä att säkra den långfristiga kreditgivningen tillbostadsbyggandet, bl, a. genom att bostadskredller har getts en prioriteradställning. Ett annat led I dessa strävanden utgör samarbetet meUan de bådastatsägda bankernaPostbanken och , Dessa banker har bUdat ett gemensamt bolagför emission av bostadsobUgatloner och för långfristig kreditgivnlng. Mot den bakgrund jag här har tecknat anser jag det Intepåkallat att nu aktualisera någon sådan omläggning av bostadsbyggandetsfinansiering som InterpeUanten avser. Med anledning av interpellantens påpekande om sambandetmellan räntenivå och hyresnivå vUl jag erinra om att det finansieringssystemsom gäller inom stora delar av bostadssektorn, paritetslånesystemet och dessmotsvarighet för äldre årgångar, har den fördelen att det eUminerar effekten påhyrorna av tiUfäUiga räntefluktuationer. En hög räntenivå påverkar därför påkort sikt inte hyrorna i det bostadsbestånd där detta system gäUer. Inte hellerpå lång sikt blh det någon sådan påverkan, såvida räntenivån endast tUlfälligtär hög. Beträffande konkurrensen inom byggnadssektorn viU jagnämna att jag I direktiven för byggkonkurrensutredningen har starkt framhåUitbehovet av att undanröja ohka hinder för konkunens inombyggproduktionsom-rådet. I avvaktan på att utredningens arbete slutförs vUl jaginte gå In på frågan om vUka Ingripanden från samhäUets sida som kan vara erforderliga. Jag kan vidare I detta sammanhang fästa uppmärksamheten påatt ohka undersökningar pågår I fråga om byggnadsmateriahndustrin. Sålundaundersöker statens pris- och karteUnämnd försäljnlngsförhållandena Inom storadelar av byggnadsmaterlalsektorn och en särskUd sakkunnig utrederInstaUatlonssektorn, bl, a, dess struktur och konkurrensförhållanden. Vad slutligen angår mterpeUantens fråga om ökade resursertlU markförvärvslånefonden vill jag svara att detta är en anslagsfråga somprövas i det nu pågående budgetarbetet. Resultatet av denna prövning kommer attredovisas i statsverkspropositionen. Ang. åtgärderför att sänka boendekostnadema Hen WERNERI (vpk); Låt mig först tacka inrikesministern försvaret på min interpellation. Jag överraskar väl inte någon inte ensinrikesministern -om jag säger att det var ett tämligen magert svarpå de frågor som jag har ställt. Frågorna är Inte nya och kommer heller Inte att underöverskådlig tid bh inaktueUa, I botten ligger de sociala problem som ärförknippade med de höga boendekostnaderna, framför aUt i nyproduktionen, ochsom bl. a. tar sig uttryck I att aUt fler färdigstäUda lägenheter står outhyrdatrots att ett faktiskt bostadsbehov föreUgger. Jag har i min interpellationgett exempel på det ökade antalet famiher som erhåUer bostadstiUägg, vUket ären talande bild av de konsekvenser som stegringen av hyreskostnaderna fört medsig. I och för sig borde regeringen, framför alltinrikesministern, ha bilden helt klar för sig och komma med åtgärder för attmotverka den fortsatta kostnadsökningen inom bostadsbyggandet, men jag ärtveksam om han har det.