prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — i (fp): Del är ett pur besked vi nu hur fått som ärotillfredsställande. När det försl gäller annonseringen av de ändradeprisbestämmelserna, sä säger stutsrädet Feldl att del var ju bara en mindre delsom undantogs uv de varuslag som hade varit under prisstopp. Menändringen minskade i själva verket omfattningen avdet untul varor i konsumentprisindex som vur prissloppade. Ändringen medförde alllsä en minskning med 30procent. Del gällde i huvudsak kemisk-lekniska artiklar men också en hel delannal. Det var en väsentlig minskning och därför en väsentlig uppgift att föraut, nästan en tredjedel, uv konsumentutgiflerna som var under prissloppundandrogs . Där hade verkligen en informaiion behövts. Sedun är det så med konsumenter och allmänhelen all manglömmer. Alt det annonserades innebar kunske inle ult man helt ochhället visste hur det vur , och därför är del bra med påminnelser omsådunu här saker. Det hude inte behövts någon slor informutionsinsats -annonser som de mun hade i oklober hade dugt su väl. I själva den bilaga tillkungörelsen som finns är del fråga om försl en halv sida i A5-foriiiul ochsedan en och en hulv sida lill. Det hade lätt fått pluls i unnonser av denstorlek som mun hade . Men det vur kunske su ull ville man skrytakortsiktigt med att nu infördes pri.sstopp - ville man inte skyllasä rejält med att nu begränsade mun detta prisstopps omfattning. Hur som helstär detta en informationsfråga som vi i andra sammanhang skall äterkomma till. När det sedun gäller längsiktsperspektivet. herr tulman,blir man litet orolig. Det var en viss oklarhet i vud sude. Han kuninte nu överblicka hur avtalen utfaller och därför är del meningslöst alllungl i förväg unge när prisstoppet kun avvecklus. Ungefär så löd det försiuuttulundet. Men sedun sade : Vi fär också se hurförutsällningurnu för en uppgörelse ler sig. Vad innebär det? Innebär deilusenare ultalunde ult vi kun vänta etl besked i uvtulsrörelsens slutskede, ellergäller det första uttulundet? Gäller i stället det försia uttalandet, sä vill jug betonaull lielu min kritik kvurslär: De uvtulsslutunde purlernu hur inle nugonvägledning för det tvä- eller treårsavtal, som del troligen blir, när delgäller prispoliliken lor slörre delen uv . Min frägu älerstär. Den ur inle su häri formulerud som herr Ang. visst stöd till turistnäringen och vinteridrottsorganisationer Wennerfors'fräga hur regeringen länker göra efler den 1 oklober. Jag tror alt det just vore olämpligl att pressa regeringen pä den punkten. Min fiäga lyder istället: Vet regeringen själv något om den ungefärliga tidpunkten för närprisstoppet kommer att avvecklas? Nägon längre lidsperiod kan del ju inle varu fråga om.Fram lill oktober kommer vi all ha ett prisslopp. Del har då varat . 1 den socialdemokraliska valhandboken konstateras att en priskontrollär "dyrbar och krånglig alt administrera. Den kan minska konkurrensen ochsnedvrida varuförsörjningen. Mänga affärsmän uppfattar också ett kontrolleratpris som ett lägsta pris. En priskontroll ger heller ingen garanti förindirekta höjningar genom sämre kvalitet." Nej, en bättre allmän ekonomisk politik är vad som främsthade behövts. Men den frägan skall vi inte diskutera . Vi hur alllsä enligt handelsministern delförlängda prissloppel för all inte störa de pågående avtulsförhundlingarna. Dävill jag ställa den frågan till handelsministern: Om parterna inte vill taställning lill lönebuden därför all de inle vet någonting om prisutvecklingeni höst, hur blir det dä? Vad svarar handelsministern pä det? Slutligen vill jag ändock tacka för det besked somlämnades i anledning av vissa rykten. har vi i alla fall fåll beskedet allhandelsministern inle överväger att införa något nytt slag av prisregleringssystemefter . Överläggningenvar härmed slulad. § 3 Ang. visst stöd till turistnäringen och vinteridrottsorganisationer Herr handelsministern erhöllordet för all i elt sammanhang besvara dels i (c) den19 januari framslällda interpellation, nr 23, lill herr jordbruksminislern,dels ock () framslällda interpellalion. nr 68, tillherr inrikesministern, och anförde: i har frågat chefenför jordbruksdepariemeniel om han vill vidlaga åigärder som gör del möjligl förluristnäringen och vinleridrollsorgani.salionerna all klara av de ekonomiskaproblem som blir följden av snöbrislen under vinterns försia del. har frågat chefen för inrikesdepartemenlel omhan vil! vidlaga ätgärder för all underlälla för de turistanläggningar sområkat i ekonomiska svårigheler genom kreditrestriklionerna och genom deförluster som orsakats av den ogynnsamma väderlekssituationen i början avsäsongen samt konflikter pä arbetsmarknaden, och vilka ätgärder som i sä fallkan ifrågakomm_u. Inlerpellalionernuhar överlämnats till mig för besvarande. Turistnäringen i vinlersportomrädena befinner sig i ettläge som kännetecknas av vissa finansieringssvårigheler och en inle särskillgod lönsamhet.Snöbristen och konflikten på arbetsmarknaden som inlräffade under första delenav vintersportsäsongen har ulan tvivel ökat svårigheierna. .åtgärder har vidtagits för att lindra de akuta problemen.Kommerskollegium har vidtagil åtgärder för all ansökningar om anstånd medamorteringar pä garanlilän skall behandlas särskilt snabbi. Arbelsmarknadsslyrelsenhar slräckl ul sina medgivanden belräffande ränlor och amorteringar pålokaliseringslän så längl gällande beslämmelser tillåter. Överläggningar ihithörande frågor förekommer mellan ochkommerskollegium, arbelsmarknadsslyrelsen, och . De svårigheler som turistnäringen upplevt denna vintertorde emellertid ha sin egentliga orsak i dess mera längsikliga problem. Jagvill därför erinra om att utredning pågår rörande bl. a. den framtidautformningen av siödet till turistanläggningar i allmänhet och lillvinlersportomrädena i synnerhei. Del finns ocksä skäl alt erinra om att en speciell kampanjstartade för all svenskarna skall ulnyltja det egna landelsluristresurser bällre. De av inierpellanierna berörda anläggningarna Iorde draslor nytta av denna kampanj, eftersom de nästan uteslutande är beroende av densvenska marknaden. I årets statsverksproposilion förordar jag all kampanjenskall omfatta . Den sammanlagda slalliga insalsen blir 1,4 miljonerkronor. Jag hoppas all lurislnäringens förelag och organisationer kraftfulltsamverkar i kampanjen som bedrivs av . Jag Iror alt deberörda förelagens framtid i hög grad är beroende av all deras riänster marknadsförspä ett bältre sätt än hilUlls. Som påpekar kan ocksä vissaidrollsorganisalioner ha blivit ekonomiskl lidande av den för vintersportenogynnsamma väderleken under de försia vintermånaderna. Om särskildastödåtgärder behövs, är della en fråga för idrollsrörelsens egnariksidroltsorganisalioner. Dessa disponerar över de medel som slalen släUer tUlförfogande för slöd lill idrotten. visst stöd tUl turistnäringen och vinteridrottsorganisationer HerrNORRBY i (c); Jag ber alt fä tacka statsrådet försvaret pä min fräga. Frågan framställdes , och del borde hafallit mycket snö som kunde ha haft gynnsam inverkan pä de problemsom jag i min fräga berört. , i slulel av mars månad, kan konstateras att deti slora delar av landet inte blev någon vinter 1971, och jag har i form avtidningsurklipp många bevis för hur prekär situationen är för mängaanläggningar. Nägra exempel: i Finnfallet, Värmullsäsen harförlorat . Skidliftar snö - Kalaslrofläge i ,Turislnäringen, med en årlig omsättning pä 300 miljoner, har del svårl medräntorna, osv. Till detta kom sedan konflikten på arbeismarknaden somytterligare förvärrade situationen. De här problemen har förulom i mininterpellalion ocksä uppmärksammals av samt i en motion, nr 1135,lill ärels riksdag. Jag tyckeratt staisrådets svar vad gäller slöd lill lurislanläggningar är Ang. visst stöd tUl turistnäringen och vinteridrottsorganisationer positivtoch ger besked om att statsrådet uppmärksammat föreliggande problem, settbäde ur kort- och mera långsikiigi perspekliv. Jag noterar detta medtillfredsställelse och uttrycker förhoppningen alt vidtagna och planeradeätgärder skall visa sig tillräckliga för att lösa problemen för den härkategorin. Om jag alltså är nöjd med del svar som jag fäll medanledning av min frågas första del, är jug inle fulll nöjd med svarel pä minfräga angående stöd till vintersportorganisationernu. Jag tänker i första handpä , som jag mera ingående är informerad om.Skidförbundels verksamhel har drabbats av nägol som väl kan betecknassom en ekonomisk kalaslrof med tusentals inställda tävlingar, flyttning avsvenska mästerskapen, uteblivna inkomster frän osälda skidmärken, fördyradekostnader för träningsläger, osv. Detla har medfört all under dengångna säsongen beräknal föriuslerna lill c:a . sägerstutsrädet att medel fär sökas hos idrottsrörelsens egna riksorganisationer, vilkahar att fördela de medel som staten ställer till förfogande. Men det är vältyvärr sä, all de medel som finns redan är reserverade för andra ändamål, ochom de las i anspråk för att läcka uppkomnu förluster orsakar detta en brist påannal häll. Vad som är allvarligt är ocksä det förhällandet att de förSkidförbundet uteblivna pengarna bl. a. skulle användas för förberedelser införOS i . Jag vill därför fråga om slalsrådel kan ge någol besked omhuruvida ytterligare statsmedel kun tillföras riksorganisationerna. HerrEKINGE (fp): Även jag ber att få lucka handelsministern för svaret påmin interpellalion, och jag kan dessulom tacka för all jug fick ell så snubbtsvur till skillnud frän föregående tulare. Det är tucknämligt med den förståelse för de här uppkomnuproblemen som handelsministerns svar visar. Jag hoppas att de överläggningarsom är i gäng mellan branschens förelrädare och förelrädare för olikamyndigheter och bankinrättningar skull leda fram till sådana resultat attturistnäringen verkligen kan repa sig efter de oförskyllda svårigheter denråkat i. Denna förhoppning knyter jag självfallet ocksä till regeringenspositiva inställning till behovet uv extra siödålgärder. Handelsministern säger vidare i sitt .svar att desvårigheter som turistnäringen upplevt den här vinlern torde hu sin egentligaorsak i dess mera långsiktiga problem. Ja, det är naturligtvis alldelesriktigt. Men att buru hänvi.su till den sittande turistutredningen och till denav igängsalta ärnalurliglvis inle sä bra. Hur ser den svenska turistnäringen ul ?Organisatoriskt är den splittrad på mänga små och större organisationer somsinsemellan inte har några sammanhällande länkar. .Anläggningarna är spriddapä, i de flesta full, relativt smä anläggningar över helu lundei, tydligen ulunnägon slörre möjlighet att få lill sländ lillräckligl stora och kruftigu enheter.Murknadsföringen är splitlrad, och bokningen, som är grunden för en effeklivförsäljning, är splitlrad och spridd över hela landet. Värl transportväsende är i storl sell inle heller anpassal för ult främja Del här är ell slort verksamhetsfält, som kan bearbetasutan att man först avvaklar ytterligare utredningar. Vi hade ju enturistutredning , och denna avsatte, enligt vad som är mig bekant, inte ettenda praktiskt resultat. Jug hoppus att handelsministern konimer utt lägga in ullsin kraft för att främja den här icke betydelselösa delen av vårt näringsliv. Sä ell par saker lill. Handelsministern förordar attTuristtrafikförbundets skall fortsätta i tre är. 1970,1971 och 197 2. Men hur skall det bli möjligt som sluten minskar sittanslag till dennu verksamhet? Den statliga satsningen är. Den avser ju helu treårsperioden. Man flck 600 000kronor för är 1970, och föreslås oförändrat400 . Allu koslnader stiger ju som bekant är frän är; det är buruunsluget som är oförändral och därmed i realiteten mindre än föregående är. Handelsministern säger i årets statsverksproposilion atthun förulsätter utt turistnäringen tar en ökunde andel av kampanjensfinansiering. Men samiidigi konstaterar vi nu att en betydande del uvturistnäringen har finunsieringssvärigheter och en icke särskilt god lönsamhet.Det gär inte riktigt bra ihop. Men jag skall inte fortsätta pä detta teiiiu. Pä dagensföredragningslista för kanimaren slär bl. a. behandlingen av unslaget tillSvenska luristtraflk-förbundel. och jag fär dä kanske anledning uti ytterligareutveckla denna del av min tulan. Till slut nägra ord med unledning uv det av iGunnarskog aktualiserade problemet som en följd av snöbristen under vinternsförsta del. Massmedia, och dä inte minst /TV, ägnade storuppmärksamhet ät snöbristen. När sedan förhållandena ändrades i slutet avjanuari och borde man väl ha varit lika angelägen attinformera om möjligheterna lill vinlersporl pä olika orter. Su syns dock inteha skett. Mängu människor har därför avstått från även möjliga resor tillvintersportunläggningurna i tron att det icke fanns nugon snö. En möjlighet uttändra på dettu och medverka till en objektiv information om olikuförulsättningur för fritidskonsumtion ur väderlekssynpunkt vore ultväderlekstjänstens rapporter kompletterades med uppgifter om snötillgäng, snönsäkburhet, temperatur, sol-och siktförhällunden elc. Det skulle vuru intressant all fä vetaom stutsrädet ur beredd att medverku till en undersökning uv möjlighelerna utti t. ex. radio och framför allt TV. som ju är ett bru medium i dettusammunhung, ge sådan informution. Det hur oftu pupekals - med rällu - utt turistnäringen iSverige pä nägol sätt niuste ges möjlighet att stärka sin konkurrenskraftgentemot utlandet. Frågan har givetvis fält förnyad akluulitet i och med altbylesbulansen försuniruts. Inle minst med tanke på det kraftiga statliga slödsom turislnäringen erhåller i undra länder är det rimligt uti svenska slaten,ulun utt invänta turistuiredningen, utnyttjar allu möjligheter att förhättru deullmunnu hetingelsernu för den inhemsku turistnäringen. Ang. visst stöd tdl turistnäringen och vinteridrottsorganisationer Vissa anslag inom verksamhetsområde Jag vill svara i attom frägan kommer upp om en extra medelslUldelning idroitsorganisalionerna,lovar jag att allvarligt och noggrant pröva den frågan under förutsättning allmedel finns för all slällas till förfogande. i (c): Jag vill lacka statsrådet för denna mycketpositiva inställning till min fräga. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ls propositioner nr 46, 56 och 71 till finansulskollel, nr 75enligl följande: Jusiiliedepariementet till juslitieulskoltetFörsvarsdepartementet lill försvarsutskottet tillsocialutskottet Kommunikationsdeparlemeniet till trafikutskoitetFinansdepartementet till finansutskottet Utbildningsdepartemenlet lillutbildningsutskoltet tUl jordbruksutskottet A 5Kommiltér m. m. till näringsulskottet Kapilalbudgelen IX Diverse kapilalfonder 6Förrådsanläggningar m. m. lill försvarsutskollet lillinrikesutskottel Industridepariemeniei till näringsuiskoltel Avskrivning av nya kapitalinvesteringar till finansulskollel, samt nr 79 Ulltrafikulskotlel. § 5 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1238 och 1239 lUI skatteulskoltel, nr 1 240 till kulturuiskoiteisaml nr 1241 civilulskottet. § 6 Föredrogs och biföllsinlerpeUalionsfrainslällningarna nr 92 och 93. §7 Vissa anslag inom verksamhetsområde Föredrogs näringsutskotlels belänkande nr 3 i anledning avKungl. Maj:ts framslällningar i statsverksproposilionen om vissa anslag förbudgetåret 1971672 inom verksamhelsområde Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemsiälli. Främjande av utrikeshandeln m. m. Främjande av utrikeshandeln m. m. Muj:l hade (punklen B 3, s. 19-24) föreslagiiriksdagen all 1. godkänna vadchefen för handelsdeparlemenlel anförl om dispositionen av medel frän anslagetFrämjande av utrikeshandeln m. m. för alt läcka koslnader för inredning avSverigehuset, 2. till Främjandeav utrikeshandeln m.m. för budgetaret 1971/72 anvisa ett reservalionsanslag av8 . I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971 :102 av herrar och , varihemslällls all skulle lill Främjande av uUikeshandeln m. m. förbudgelärei 1971/72 anvisa ett med I förhöjt reservationsanslagom , varav skulle ges till kollegiet förSverige-information i utlandet för kommersiell information i enlighet med vadsom anförts i motionen, delsmotionen 197 I :2 17 av m. delsmolionen I 97 1:275 av m. dels motionen 1971:1060 av i m, fl.,vari hemställts alt till Främjande av utrikeshandeln m. m. utöver vadKungl. Maj:t föreslagit skulle anvisa lill för denmindre industrin för uppsökande och informerande verksamhel. delsmotionen 197 1 :1 061 av i m. fl. 1. att riksdagengodkände vad i proposiiionen anförls om dispositionen av medel frän unslagetFrämjande av utrikeshandeln m. m. för all täcka kostnader för inredning uvSverigehuset, 2. all riksdagenmed bifall lill Kungl. Muj:ls förslag och med avslag pä molionerna 1971:102 och1971:1060 till Främjande av utrikeshandeln m.m. för budgetaret 1971/72 anvisadeett reservationsanslag av , 3. all riksdagenskulle avslä motionen 1971:217 angående handelskamrarna i ochDusseldorf, 4. att riksdagenskulle avslä motionen 1971:275 om slöd för försäljning av svensktkonsthantverk, 5. att skulle avslä motionen1971:1061 om inrättande av ytterligare en tjänst vid för den mindreindustrin. I. sävitt gällde kollegiet för Sverige-information iutlandet av herrar i Glömminge (c), i (fp),i (c), (), () och (), som anseitatt utskottet Främjande av utrikeshandeln m. in. under 2borl hemställu, all riksdugen i unledning av Kungl. Maj:ls förslug ochmotionen 1971:1060 samt med bifull lill motionen 1971:102 till Främjande uvutrikeshandeln för /72 anvisade ett reservutionsanslug uv . i (fp): Den svenska handelsbulunsen har under detgångna ärel varit föremål för stor uppmärksamhet och debatt. Orsaken är ju attfinna i det för oss ogynnsamma utfallet i vur baluns . som hur visutetl underskott pä . Även om dettu naturligtvis är ett besvärande problem, börmun betänka utt tidsmässiga fluktuationer hur medverkut lill dennu negativautveckling. Men del är ulldeles klart att vär exportvolym inte hurkunnul hällu samma ökningstakt som importen. Eftersom en slor del av värproduktion i sä hög grud är inriktud pu utlundsmurknuden. bör våru förelagsexportansträngningar ges största möjliga stöd. Av hundelsdepartementets skrift utrikeshandelunder 1960-tulet frumgur all exporlerade varors och tjänslers andel ibrullonalionalproduklen uppgick till . Utlandsmarknaden är alllsä ihögsia grad viktig för sys.selsäliningen här i landel, om vi betänker allungefär var fjärde svensk arbetar i företag som är sysselsultu inomexportnäringen. Läser man årets finansplun finner mun utt det går som enröd tråd igenom den att vi mäste exporlera bort den besvärande brist som vi huri vår bytesbulans. Det är, kan mun sägu, hela finansplanens huvudtemu.Finnnsministern har ocksä där föreslagit ett tioprocentigt avdrug lörinvesteringur i maskiner och inventarier just för att stärka våraexporl-möjligheler. Jug skull, herr talmun, citera vad finunsministern unför pädenna punkt: "När det gäller att ta slällning till frågan eflervilka vägur vi kun avhjälpa det nuvurande underskottet i bytesbulunsen sumtmöta de ökunde valutakruven som hunger samman med tillväxten uvu-lundsbistän-det vill jag erinra om den utveckling som varu- ochtjänstebalanserna undergått. Sedun har för vårt varuutbyte med andruländer registrerats ett visst underskott. Detla hur dock balunseruts uv ettöverskott på tjänsteområdet - nettot av sjöfart, turism, licenser etc. Sedunslutet uv 1950-tulet hur emellertid en fortgående reducering av det positivatjänslencttol ägt rum till följd uv bl. a. den ökande turismen. Möjligheternaatt vända utvecklingen pä tjänsteomrudet bedömer jug inte vuru sloru, ulun jaganser det vara realisliskt att utgå frun att ett negativt saldo du kommer ullgällu för dennu del uv bytesbulunsen. Det blir därför pa vamsidan som vi mästeästudkomma den nödvändiga förbättringen. Det tidigare underskottet ihundelsbalunson mäste sälundu vändus till etl kraftigt överskott. En sädunomsvängning kräver dels älerhällsamhel i frägu om den efterfrågan som inriktursig mot importen, dels ull resursernu inriktas för ult öka exporten och att enfortsatt snabb utbyggnad uv den utlandskonkurrerunde hemmaindustrin kommer tillstånd."" Det frumgär ulltsä klart av finansplanen att vi bör ökavär salsning pä ullandsmurknuden, på våra exporlanslrängningar. I molionen 102av herrar och tas dessa spörsmål upp. Motionärerna hemställer altanslaget främjande av utrikeshandeln m. m. förhöjs med förbudgelärei 1971/72 ulöver vad departementschefen här föreslagit. De olikasynpunkter som förls fram i molionen om främjande uv utrikeshandeln, bl. a. allöka stödel lill småindustrins exporlbyrå, anser vi angelägna. Det är alldelesklarl all vi har goda möjligheler all öka exportandelen inom industrin. Framföralll gäller det den mindre och medelstora industrin, som har oulnylljaderesurser, men här möter problemen de mindre företagen pä elt hell annal säll ände slörre. Del belyder myckel för de mindre indusiriförelagen all exporlrå-dethar resurser all hjälpa dem ul pä utlandsmarknaden. När man läser utskottels belänkande finner man allutskotlsmajorilelen, när den avvisur yrkandei i molionen 102, anför allmedelsanvisningen under delta anslag till kommersiell information i ullandelsedan 1965 ökat med . Jag tycker personligen all det är enmyckel blygsam summa med tanke på att vär loiala export ligger på . Del är en verkligl blygsam ökning, om man belänker all denmindre förelagsamheten slår för av denna export. Vi har i reservaiionen I, som är fogad lill punklen 6,påtalat dessa förhållanden. Vi anser all exporlrådel bör få en uppräkning. Ochvad vill vi dä specielli ha hos exporlrådel? Jo, vi kräver i molionen 1060 all exporlrådel skall fä enijänsl för uppsökande verksamhel hos den mindre företagsamhelen här i landelför all hjälpa den i dess anslrängningar utt få ul sina varor pä världsmarknaden.Dettu är angeläget. Som jag lidigare sade gäller del . Med sinnuvarande personalorganisation har inga möjligheter alt i denomfattning som vi reservanter ansett vara nödvändig gä ut och besöka företageni oliku delur av landel. 1 nuvarande läge kan exporlrådel inle ge behövligservice. Denna uppsökande och informerande verksamhel lar pä grundav arbetets individuella art helt naturligt stora delar av exportrådelsresurser i anspråk. Under förra årel tog den . Arbetet bestar i att munlar kontakt med företag, företagarföreningar, banker och andra serviceorganisationer.Jag har personligen de bäsla erfarenheter av sådana här besök. Vi har huftsädana i mitl heinlän, och de har resulterat i goda exporiframgängar. Del ärdärför beklagligt utt ulskotlsmujorileten inle hur försläelse för de synpunktersom frumföres i motionen 1060. Det gäller en blygsam summa pä ,som skulle möjliggöra att företag pä längre avstånd frän Slockholm oftareskulle fä besök än vad som är fullet. Med det anförda ber jag all fä yrku bifalltill reservationen I, som är knuten lill punkten 6 i näringsulskollelsbetänkande nr 3. Främjande av utrikeshandeln m. m. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): Som i redogjort för ärgrunden för reservutionen under dennu punkt en gemensam moiion uv purtiledur- Vad här har anfört vill jag instämma i till alla delar. den När man vill stödja och främja vårutrikeshandel och förbättra den 26 mars1971 kommersiella informationen iutlandet, niåste mun säsom Främiandeav Ut- här har understrukit beakta att ett starkt motiv för delta är detrikeshandeln nt. m. underskön i handelsbalansen som vi forlfarande dras med. Vifår väl räkna med all del blir elt av de stora problemen under första delen uv1970-talel, ty även om man lyckas genom ökad export av industriprodukter nägolsä när förbättra balansen, vel vi all turismen - som behandlas under en annanpunkt i della utskottsbetänkande - utvecklas sä all det säkerligen blir oerhörtsvårt att sloppa den utslrömning av pengar som där sker. Här har vi också allla hänsyn u-hjälpen och de här i landel arbelande inflytlade ullänningarnu,som skickar hem pengar. Det finns många vägar på vilka pengar strömmar ul urlandet på etl sätt som är myckel svärl ull förhindra.