prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — Låt mig då sägaatt jag är övertygad om att ett genomförande av de förslag tiU förändringar avhögskolestudierna som utbildningsutredning, U 68, kommer att framläggaom med nödvändighet måste leda fram till en gymnasieskola som serannorlunda ut än den som begynt denna hösttermin. Låt mig också säga alt jaghar den uppfattningen att dess utseende måste övervägas av en särskildparlamentarisk utredning, tillsatt. Del räcker givetvis inte med att U68 sekundärt sysselsätter sig också med gymnasieskolan - huvudbetänkandet tordekomma att innehålla ett kapitel om den - men det förefaller dock som meständamålsenUgt att invänta U68s bedömningar av eventuella förändringar igymnasieskolans struktur och funktion innan en ny speciell gymnasieutredningtillsätts. Jag vill ha sagt att eller 1974 bör den dock hatUlkommit. Två yrkanden i partimotionen har lett fram tillreservationer. Det ena yrkandet går ut på att skall ge Kungl. Maj;ttill känna att bör beredas tillfäUe att yttra sig angående ordningenför betygsättningen i skolorna. Det har visserligen fått göratidigare, men sedan har på administrativ väg sådana ingrepp i betygssystemetgjorts - jag skaU inte en än gång exempUfiera; jag har gjort det förut ikammaren - att beslut i viss mån urholkals. Då frågan var uppe i eninterpeUationsdebatt deklarerade utbildningsministern att detvar hans avsikt jag citerar ur protokollet - "att när vi fått förslagfrån återkomma tUl med frågan i hela dessvidd". Det är, vill jag konstatera, ett mycket tacknämligt uttalande menbara för framtiden, och för en ganska oviss framtid. När SÖ kan komma med ettdefinitivt, mera fuUständigt, helt nytt förslag är mycket ovisst, såinflammerad som debatten är nu och så spUttral som meningarna går isär. Vad reservationen viU komma åt - jag vUl understryka det,för den har missförstålls - är oskicket att Kungl. med eller utan förslagfrån på administrativ väg fram till en mera totalomläggning beslutar om ändringar än här, än där, som har skett under de gångnaåren. Det vill vi inte vara med om längre, och vi viU ha garantier för alt såinte längre skaU ske. Alltså inga fler administrativa ändringar! Det andra yrkandet som lett fram till en reservation äratt utbildningen av ämneslärare på i första hand gymnasieskolan skall tas upptill förnyad prövning i avsikt att ge dem en fördjupad ämnesutbildning, enUgtmotionen en trängande nödvändighet. Utskottet å sin sida menar att frågan ärför tidigt väckt. Man måste enhgt utskottet invänta U 68 ochlärarutbildningskommitlén, TUl det vill jag bara kort säga följande. För detförsta har U 68 endast alt la stäUning till studieorganisationen, inte tillbehörighetskraven för ämneslärare eUer andra yrkesutövare - det vet jagbestämt. För del andra torde lärarutbildningskommittén inte befatta sig medbehörigheten för de ämneslärare det här är fråga om. Jag vill sluta med att säga att kravet på överväganden omhögre kompetens för adjunktstjänsl i gymnasieskola har rests iriksdagen i reservationsform. Det omfattades då - var vänliga och observera del- även av och av i dess helhet. Jag beraUtså att få yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Skolans inre arbete m. m. Under delta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandhngar. HerrSTÄLHAMMAR (fp); I några motioner till årets riksdag har vifrån föreslagit ohka åtgärder som vi tror skuUe förbättraförhållandena i skolans inre arbete. Motionerna har samthga avstyrkts medhänsyn tiU alt den av beslutade speciella utredningen för översyn avskolans inre arbete - - arbetar för att lösa de problem somvi har aktuaUserat. Men tiUåt mig ändå, herr talman, att göra några kommentarertill en del av de frågor som vi har tagit upp. En av de övergripande målsättningarna för de nyaskolformer som beslutats av har varit en bättre anpassning av skolantiU samhället. Skolan, sade man, skuUe inte längre få leva sitt eget liv utan istället vara en del av det samhälle som den både skulle medverka tiU attförändra och själv förändras av. Om dessa målsättningar har det inte rått någrameningsskiljaktigheler, utan samtliga partier har slutit upp kring dem. I praktiken har utveckhngen emellertid inte gått så somman tänkt. I mycket stor utsträckning har skolan fortsatt att leva sitt egetliv och t. o. m. i viss utsträckning utforma ett norm och regelsystem som intebara saknar motsvarighet i samhället utanför utan också i stor utsträckninghar motverkat anpassningen till samhället. Även om vi vet all det inte finnsnågon enhelskultur i detta samhälle utanför skolan ulan att rehgiösa ochpohtiska värderingar skiftar ofanthgt meUan oUka människor och grupper, så kanvi ändå inte komma ifrån att det finns ett etiskt minimum, som reglerarförhållandet mellan människorna och samhället, och en arbetsmoral eUerarbetsetik, som är gemensam för de flesta arbetsplatser. Det är detta etiskaminimum eller - om man så viU -denna arbetsmoral som måste få slå igenom iskolan. Man kan ta oUka exempel för att belysa detta problem,såsom skolans krav på närvaropUkt, skolans ansvar för att ingen elev ellerlärare blir trakasserad på grund av personUga handikapp eller eventuellaåsikter, alla skolarbetares rätt all bli bemötta med respekt och få uppleva enkänsla av alt deras arbete värdesätts, vare sig de har rollen som elev, lärare,vaktmästare eUer städerska. Skolans mål skall ju enligt läroplan förgymnasieskolan vara att grundlägga goda arbetsvanor. Men att då - för att laexemplet med frånvaron igen - i skolan tolerera att eleven kommer Skolans inre arbete m. m. och gårsom han vill kan minst av aUt bidra till en måluppfyUelse och ge eleven en godförberedelse för arbetslivet. Det kan knappast vara omsorg om eleven som göratt man i vissa skolor har slopat närovarokontroll och det stöd som denna gettelever med oregelbunden skolgång. Här har slappheten från berörda ansvarigamyndigheter varit fullständigt oförstå-eUg. Därför ärutskottets skrivning mycket glädjande: "---- frånvaro utangiltig anledning eller frånvaro utan föregående kontakt med skolan leder lätttill att dåliga arbetsvanor, som sedan försvårar anpassningen till samhälls-och yrkesliv, grundläggs i skolan." Man får nu bara hoppas att tar itumed den här problemaliken , så att eleven får det stöd av skolan som hanhar rätt att kräva för att kunna få en regelbunden skolgång och på så vis ävenkunna ta del av undervisningen. Jag har tagit frånvaron som ett exempel påetl område där det råder ohkheter meUan skolans norm- och regelsystem ochsamhäUets i övrigt. Det finns naturligtvis många fler, och vi ville i ett avyrkandena i vår motion att man skulle göra en förutsättningslös analys av dettaområde för att få en klar uppfattning om de samhäUs- och normvärderingar somslår igenom i skolans allmänna målsättning inte motverkas av vissaarbetsrutiner - eller snarare brist på arbetsrutiner -som har utvecklats iskolan. Tyvärr är del ju så att socialdemokraterna har en motvilja mot attanalysera i vilken utsträckning det praktiska utfallet av en skolreform harblivit det som man planerat och formulerat i målprogrammen. Man får hoppas attSIA har större respekt för allvaret i frågan om målformuleringar ochmåluppnående. TiUåt mig också, herr talman, att nämna några ord ommotionen 911 med avseende pä vårt förslag om personalvårdande åtgärder iskolorna. Alla vet att skolan är en av de mest arbetskrävande arbetsplatsernaför närvarande. Den psykiska pressen för många lärare är enormt stor, deständiga skolreformerna har mera uppväckt en känsla avotillräckUghet hos lärarna än av ödmjukhet, och del har försvårat derasmöjligheter att göra en produktiv insats i skolan. Vi anser därför att manmåste se över personalvården. Grunden till en god elevvård måste ju vara en godpersonalvård. Vi föreslår en friare statsbidragsanvändning som skulle kunnamedge att man inrättade särskilda s, k, stabstjänster för lärare. Det skullevara tjänster dit en lärare kunde dra sig tillbaka under etl år, en termineller några månader för alt, i stäUet för att vara i det sUtsamma arbetetdirekt vid fronten, i klassen, kunna ägna sig ät andra produktiva uppgifter iskolan, t. ex. läromedelsproduktion, administration, kontaktuppgifter ochspecialuppgifter av ohka slag. Med nuvarande statsbidragssystem skullestabsljänsterna kunna bli en del av de ordinarie tjänster som tilldelas enkommun för en skola. Om det nya förslaget baserat på antalet elever i en kommungår igenom kan det finnas andra möjUgheter att lösa detta med stabstjänster.Men man måste se på lärarresursen på ett annat sätt än tidigare, så att man kanlaborera med lärarna så alt den som har problem med en klass eUer som ärspecialutbildad för ett visst ändamål kan frigöras från undervisningsuppgifterför att göra både skolan och sig själv en bättre tjänst med andra uppgifterunder . är ju alternativet i regel sjukfrånvaro. I motionen 251, som också behandlas i utbUdningsutskottetsbetänkande, yrkas att beslutar att begära en plan för försöksverksamhetmed föräldrautbildning. Sedan motionen skrevs har barnstugeutredningen kommitmed sin diskussions-PM, där dessa frågor aktuahseras, och Kungl, harskrivit till och också bett att berörda myndigheter skaU seöver frågan om föräldrautbildningen. Motionen har därför avstyrkts. Detunderliga är att intresset för föräldrautbildning är så svalt hosregeringspartiets representanter, när de i aUa andra faU talar varmt för värdetav utbildning. Enligt vår mening är det föräldrarna och hemmen som hardet huvudsakhga ansvaret för barnens uppfostran, utveckUng och vård, SamhäUetsinstitutioner i form av förskola, barnstuga och vanUg skola kan aldrig bh någotannat än komplement till denna. Men för att föräldrarna skall kunna fylla sinuppgift här fordras att de får hjälp genom en föräldrautbildning. Den bör börjapå högstadium, fortsätta i gymnasiet och ges påmödravårdscentraler, barnavårdscentraler och sedan återigen i skolan, närföräldrarnas barn har nått skolan. Många tragedier i form av barnmisshandel,psykiska störningar hos småbarn och sociala problem i skolan skulle kunnaundvikas om föräldrarna hade en större kunskap om hur man tar hand om barnen.Del kan inte heller vara riktigt att samhällets ohka organ bara skaU reparerade skador som uppkommit i hemmet, utan de måste förebyggas genom attföräldrarna erbjuds en utbildning som gör det möjUgt för dem att bättre ta handom sina barn. Vi kommer att aktuahsera den här frågan för alt se vad man hosberörda myndigheter har gjort för att genomföra planen på föräldrautbildning. Så , herr talman, några ord om belygsfrågan. Vianser precis som att yttrande måste inhämtasinnan beslut fallas om att ändra formerna för belygsättningen i skolorna. Detinnebär således att vi inte kan acceptera att principerna för belygsättningen- och till principerna räknar vi ändringar i antalet betygstillfällen - ändrasinnan hörts. Vi tror alt utskottets skrivning på denna punkt kan ledaliU att del blir en förbättring i det system som har utvecklat sig , när manpå ett ganska fritt sätt har försökt laborera med betygen. Skolans inre arbete m. m. HerrÅKERLIND (m); Jag vill först uttrycka min förvåning över att deansvariga statsråden inte bryr sig om att närvara i kammaren, när riksdagendiskuterar och avgör vikliga principiella och praktiska frågor iutbildningspoUtiken. Vidare vill jag instämma i mycket av det som herrStålhammar här anfört, framför allt del som han sade om att grundlägga godaarbetsvanor i skolan och om vikten av föräldrautbildning. Vid flera tidigare riksdagar har jag motionerat om attskoltrölla elever i större utsträckning än skaU kunna befriasfrån skolgång under åttonde och nionde skolåret. Del kravet ställs nu från aUlflera i vårt land. Vad anförde angåendeoro, skoltrötthet och skolk tycker jag också tyder på etl starkt behov av Skolans inre arbete m. m. ökademöjligheter till befrielse från skolgång för de skoltrölla. Vid statsutskottets behandhng av denna fråga vid förraårets riksdag behandlades även ett flertal andra motioner rörandedisciphnproblemen i skolan. Utskottets utlåtande bifölls av , men manfann sig inte böra göra något särskilt uttalande till stöd för tanken attbefria skoltrölla elever från fortsatt skolgång. Som alla vet resulteraderiksdagsbeslutet i att del tillsattes en utredning om skolansinre arbete. Såvitt jag kunnat finna skrevs det dock i utredningsdirektiveninte något positivt om ökade möjligheter liU befrielse från skolgång igrundskolan. Tvärtom tycker jag mig finna att departemenelschefen i direktivenhksom söker efter alla argument för att till varje pris kunna behålla elevernai skolan, även om de inte kan anpassa sig. Jag anser att eleven inte skall vara till för skolan utanskolan skall vara till för eleven. Och eftersom jag i direktiven har saknat ettklart uttalande om att utredningen skall ta upp även frågan om befrielse frånskolgång för skoltrölla elever har jag väckt motionen 253, där jag begäratt utredningen om skolans inre arbete jämväl skall få i uppdrag att utredafrågan om större möjligheter för elever att erhålla befrielse från åttonde ochnionde skolåret i . Utskottet har avstyrkt bifall till motionen med hänvisningtill alt utredningen om skolans inre arbete enligt sina direktiv har attbehandla frågor som avser elever med skolsvårigheter. Jag tycker inte att detuttalandel säger vare sig del ena eller det andra om huruvida utredningen skallbehandla frågan om större möjligheter till befrielse från skolgång förskoltrölla. Därför tycker jag att uttalandet kräver ett klarläggande här ikammaren. Menar utskottet med sitt uttalande att motionens yrkande redaninnefattas i utredningens direktiv? Jag vore tacksam om utskottets talesman ville göra ettklarläggande i det avseendet. HerrELMSTEDT(c); Det kan kanske förefalla Utet konstigt alt såmånga motioner på ett så pass kompUcerat och kontroversiellt ämnesområde harkunnat ge etl nära nog enhälligt utskottsutlåtande som resultat. Förklaringenligger väl däri, som både och har talat om,att de här motionerna i mycket hög grad tar upp sådana frågor som utredningenom skolans inre arbete har att syssla med. Då är det väl kanske rätt naturligtatt del får det här slutresultatet. Jag vUl bara kommentera ett par saker. Beträffande denmotion från och som tar upp frågan om föräldrautbildningenser vi det från vår sida som helt onödigt att argumentera särskilt mycket ombetydelsen och viklen av en föräldrautbildning, inte minst i det samhälle somvi nu lever i. Vi hade naturligtvis inte aktuaUserat de här frågorna i motionervid tidigare riksdagar och även vid årets riksdag, om vi inte tiUmätt fråganden stora betydelse som vi gör. Del är ett allvarligt problem och den motionsom väcktes vid fjolårets riksdag fick ju också en välvUlig behandling istatsutskottet med ett tillkännagivande tiU Kungl, som följd. Vi tyckteunder den allmänna motionstiden att del beslutet inte hade effektueratsrikligt, och därför väcktes motion i Men fick del av den riksdagsskrivelsesom fjolårsbeslutet innebar, och vi har att avvakta initiativ ifrånskolöverstyrelsens sida, innan vi går vidare på det här området. Vi kommer ingalundaatt släppa problemet i och med detta, men vi har bedömt det på det sättet attdet finns anledning att lugna sig ett lag och ge den tid somden rimUgtvis måste ha på sig för att klara det här. Sedan vUl jag bara helt kort kommentera en annan fråga,nämUgen betygssystemet och del sätt på vilket detta har handlagts. Vi vet altbetygssystemet diskuteras mycket och det finns naturligtvis all anledning attgöra del, därför att det är ju ett utomordenthgt känsligt och viktigtinstrument som vi har att använda oss av när det gäller att gaUra ut eUerförsöka mäta kunskaperna hos eleverna på ohka nivåer. Vi har ifrån vårt håll vid tidigare riksdagar aktuaUseratden här frågan och vet ju också alt det nu inom finns enarbetsgrupp vars resultat är ute på remiss, för övrigt med förlängd remisstidtill . Det finns anledning att återkomma till den frågan i desshelhet, när resultatet av detta kommer fram. Det har ju ocksåutbildningsministern förutskickat i etl svar på en interpellation här iriksdagen tidigare. Vi har från vår sida bedömt det på del sättet alt vi medden skrivning som utskottet gör på s, 8 och s, 9 anser oss kunna räkna med allriksdagens yttrande kommer att inhämtas, innan beslut fattas om att ändraformerna för belygsättningen i skolorna. Det har ju mycket riktigt, som herrNordstrandh har påpekat, skett vissa förändringar där man har fattatadministrativa beslut, och enhgt vår uppfattning strider det mot de uttalandensom har gjorts i propositioner i det här ämnet tidigare. Men med den skrivningsom utskottet har enat sig om på den här punkten anser vi att vi har klart sagtifrån - vi lägger i varje faU den innebörden i del - att några ändringar påadministrativ väg inte skall få göras utan alt varje ändring som skall ske ibetygssystemet skall innan den sker underställas . Det är alltså dentolkning vi lägger in i det här och av den anledningen har vi kunnat anslutaoss till utskoltsmajoritetens skrivning på den punkten. Skolans inre arbete m. m. HerrMÅRTENSSON (s); Får jag börja med att erinra om att1960-lalet när det gäller skolans område har präglats av en rad beslutadereformer som också har påbörjats. De har gällt , gymnasie- ochfackskola och också de yrkesutbildande Unjerna på det gymnasiala stadiet. Det här har inneburit en omorganisation som givelvisställt och ställer stora krav på ändring av skolans inre arbete. Det har fåttsitt konkreta uttryck i de nya principerna i de moderna läroplanerna. De krav som stäUls på förändringar av skolans inre arbetehar bland annat tagit sig uttryck i etl antal motioner, inte minst vid . beslöt då all hemställa om en utredning rörande skolans inrearbete. Den utredningen är parlamentariskt sammansatt; det finns aUtsåföreträdare för i representerade partier. En del har också säte ochstämma i och är dessutom ledamöter av utbUdningsutskottet. Låt migockså nämna att tUl utredningen är knutna Skolans inre arbete m. m. en hel delexperter, företrädare för lärarorganisationer osv. Del kan väl redan nu sägas att utredningens arbete ärsynnerUgen omfattande. Jag skulle vilja understryka det med att anföra alt enutredning om skolans inre arbete blir ofuUständig om man inte tar skolansfunktion och ställning i samhäUssystemet som utgångspunkt. Skolarbetet är aUtsåi hög grad en social process och utan att göra en förutsättningslös analys avskolan som socialt system kan man inte få en reahstisk syn på vad som försiggårinom skolan. Man behöver denna helhetsanalys om man skall få fram de faktorersom Ugger bakom elevernas bristande motivation och lärarnas oro och missnöjemed sin arbetssituation. Jag har velat nämna detta för alt understryka attutredningen, , har fattat sin uppgift på det sättet att det gäller att gå pådjupet med de problem som vi ställs inför. Utskottet har vid behandhngen av ett stort antal motioneri år, som redan nämnts, kunnat falla enhäUiga beslut. Vi har kommit fram tillall vad som har framförts motionsvis redan ligger inom s arbetsområde.Utskottet har endast delat sig beträffande två avsnitt. Som sammanhänger det inte med frågor som direkt berörs av SIAsutredningsarbete. Den ena frågan gäller utbildning av ämneslärare pågymnasieskolan och högstadium. När det gäller den fråganåterkommer moderata samUngspartiet med en motion med yrkande om attstatsmakterna skall ta detta under förnyad prövning och att det skuUe gesKungl. Utskottet erinrar om att motioner i detta ärende harbehandlats dels 1967, dels 1969, då beslut fattades om utbildning avämneslärare. gör gällande att U 68 ochlärarutbUdningskommiltén inte direkt skuUe syssla med detta. Utskottet hargjort den bedömningen att det finns en sådan anknytning, att det kan varamotiverat att awakta resultatet av dessa utredningars arbete, innan maneventueUt tar upp frågan om ämneslärarutbUdningen. Dessutom kan framhållas atten viss översyn av studieordningen vid de filosofiska fakulteterna för närvarandepågår inom universitetskanslersämbetet. Reservationen 1, som gäller betygsättningen i skolorna,skall jag inte gå in på i annan mån än att jag här redovisar, alt utskottet försin del räknar med att frågan om ändrade regler för betygsättningen kommer attundersläUas . Utskottet finner detta självklart och har inte ansettatt det bör ges särskUt tih känna. Innehållsmässigt är det ingen skillnad meUan vad utskottetanför och vad reservanterna anför. Skillnaden består i att reservanterna vUlatt utskottets mening skall ges Kungl. Maj;l till känna. Utskottets bedömningunderstryks av att utbildningsministern i en interpeUationsdebatt den 30november har förklarat att man när del gäller ändrade regler Uksom tidigarekommer att gå till , innan beslut fattas. vUl veta om kommer att syssla med fråganom de elever som skulle kunna befrias från åttonde eller nionde skolåret.Utskottet anför att så gör, och jag vill bara understryka att så är fallet.SIA sysslar ju med aUa former av skolsvårigheter, och här får alltså även deproblem räknas in som berör de elever som av någon anledning bör bh befriadefrån åttonde och nionde skolåren. Men jag viU betona. herrÅkerhnd, att detta inte innebär något ställningstagande till i denna fråga. kommer att göra en bedömning av hur man skall handlai detta fall. Jag har, herr talman, ingenting all erinra mot vad herrStålhammar har anfört. Det är frågor som vi kommer att syssla med i . När det gäller föräldrakunskapen är det ingalunda så, altvi på socialdemokratiskt håll skuUe vara ljumma inför tanken på föräldrautbildning.Ett enhälligt utskott talar om att det förekommer föräld-rakunskap i vissaämnen i gmndskolan samt även i gymnasiet. Vidare har Kungl. Maj:t när detgäller möjligheterna till föräldrautbildning uppdragit åt TRU alt i samråd med1968 års barnstugeutredning bedriva försöksverksamhet med förskoleprogram iradio och TV. Utskottet pekar också på en annan sak, som kanske inteuppmärksammas i allmänhet, nämligen de möjligheter som studieförbunden har attanordna studiecirklar avseende föräldrautbildning. Får jag säga beträffande belygsättningen att enarbetsgrupp inom SÖ på uppdrag av har utarbetat ettförslag. Man har tagit hänsyn tUl den kritik, de resonemang och den debatt somhar förekommit kring belygsättningen genom all låta förslaget gå ut till ettstort antal remissinstanser. Dessa har fått en lång remisstid på sig för skall få in så många synpunkter som möjligt innan tarställning och presenterar förslaget för . Med del anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Skolans inre arbete m. m. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Vad gäller ändringarna på administrativ väg ibetygsätl-ningssystemet går reservationen - det är inget tvivel om del -faktiskt längre än vad utskottet gör i sitt belänkande. ReservationenshemstäUan går ut på att ge Kungl, Maj :t tUl känna vad utskottet anfört omformerna för betygsättningen. Då frågar man, vad vi vill ge till känna förKungl. Maj:t, Jo, det är att sådana ändringar i betygsordningen som företagitspå administrativ väg och som exemphfieras i reservationen i fortsättningen intefår förekomma. Detta är reservationens motivering. Om detta sägs ingenting iutskottets skrivning. Det kan inte få vara så, att blott vid ett nyttbetygssystems antagande får säga sin mening - som har skett tidigare - mensedan förbigås vid deländringar undan för undan till nästa högtidhga tUlfälle,då nästa betygssystem fastställs. Det är precis så det har gått tUl under hela1 960-talet, Sluthgen vill jag även om jag inte vet om debattenfortsätter ytterligare - konstatera med en viss beklämning att varkenutbildningsministern eller statsrådet har velat följa, långt mindredelta i den debatt som har pågått här i kammaren relativt . Vi harbehandlat cirka 10 motioner, med flera tiotal yrkanden, varav mänga är yrkandenav ulomordentUg betydelse. Jag tycker att de bägge statsråden, som ändock snartmåste komma för att delta i voteringen, kunde komma in några minuter tidigareoch svara på frågor som har ställts till dem, framför allt till statsrådetMoberg, däribland en fråga som också stäUdes vid morgonens frågestund.