prot · FU0959 · 1971-12-31 00:00:00 — Att etl siorl antal utredningar om viktiga frågor ärvilande är naturligtvis besvärande för dem som viU göra gällande, allregeringen för en kraftfuU konsumentpoUtik, Det är en händelse, som ser ul somen tanke, alt SPK i de sammanställningar över arbetsläget i nämnden, som gjortsefter , har tagit bort uppdelningen i pågående och vUandeutredningar. Man frågar sig onekligen: Är detta bara en tanke? 1 en debatt ville handelsminislern inte göra någotsom helst uttalande om när prisstoppet kommer att awecklas. Han vUle inte enstala om huruvida regeringen hade bestämt sig för den ungefärliga tidpunkten. Vad har herr handelsministern alt säga dem somsätter värde på de ordinarie utredningarna från SPK? Del var roligt alt höra 'uppskatlning av pris- och karleUnämndens utredningsverksamhet. Jag delar hansmening att det är en för konsumenlerna viktig hantering som man här sysslarmed. Men om man under en begränsad lid måsle sätta in betydanderesurser på prisövervakning, som ju också är ett väsentligt konsumentintresse,finns del helt enkell inte praktiska administrativa möjligheler all bygga ulden utredande verksamhelen i en sädan omfattning att den skulle kunna fortgåutan inskränkningar. Delta beror delvis på att den extrapersonal som kan tas infår ägna sig åt prisstoppsfrägorna, medan den ordinarie personalen i förstahand får förbehållas den utredande verksamheten. Ätt förstärka utredningssidantemporärt skulle stöta på beiydande svårigheter, medan del har varil avsevärtlättare att göra del när det gäller den sorts administrativ verksamhet som prisstoppet är den utredande verksamhelen långtifrån nedlagd. Avungefär 190 Ijänslemän pä pris- och karlellnämnden är ungefär hälflensysselsatta med den ordinarie verksamhelen dvs. dä framför alll utredningar -och pågår del inom pris- och karlellnämnden 16 uiredningar. där har prioriterat önskemål om utredningar ärväl ganska uppenbart och rimligt. På ' avslutande fråga kan jag svara att som vihar gjort omläggningen av arbetsrutinerna inom pris- och karlellnämnden, såkommer det att vara möjligt att med mycket korl varsel sätta in de fullaresurserna på utredningsarbetet igen, när prisstoppet har avvecklats eller ivarje fall kunnat las ned frän nuvarande omfallning. Ätt vi skulle föraen debatt om prisstoppels vara eller inle vara, det var väl inte ens herrRomanus' mening. Ang. pris- och kartellnämndens utredningsverksamhet vidförlängning av prisstoppet HenROMANUS (fp); Jag borde nalurliglvis ha tackathandelsministern för svaret. På grund av tidsnöd gjorde jag inle del. Menlyvärr innehöll svarel inle särskilt mänga konkrela besked, sä del kanske inlegjorde så mycket. Hen Feldl trycker nu mycket hårt pä, att det här är entemporär begränsning, och att man dä inte kan ulvidga personalen hur mycket somhelst. Ja, men hur tillfällig begränsning blir det fråga om? Det bUr ju ändå nuetl helt är, under vilket man, med den lakl som hållils , kommer allproducera 10 uiredningar i stället för normalt 50, Det måste man väl ändå sägaär en allvarlig begränsning, och dä kan man inle bara slä sig lill ro med altbegränsningen är "temporär". Dessutom vel vi ju inte om del blir slul i och med detla del vägrar ju bestämt att ge något besked om. Jag vill inle göradetta lUl en debatt om hur länge prisstoppet skall vara, men sä länge herrFeldt inte kan säga någonting om hur länge del kommer alt bibehållas, blir jukraven pä elt besked om hur del skaU gå med den här utredningsverksamhetenännu starkare. Del sägs i svarel att "de mest angelägna av övrigabehov" dvs, de direkl konsumenlinriktade utredningarna har kunnaitillgodoses. Ja, har det pubUcerats tvä utredningar; en om hur kvaUtetenär på potatis i och en om oljerabatterna. Jag viU inle bagatelliseradessa uiredningar och säga att de är mindre vikliga, men del är ganska Ulelgentemot vad man normall producerar pä pris-och kartellnämnden det måste välherr hålla med om. Och man slås ju onekligen, när man på delta sätt serregleringsverksamhetens praktiska konsekvenser, av kontrasten mot denförnöjdhet som rådde då prissloppel proklamerades.Den här övervakningen skullehusmödrarna i stort sett sköta på egen hand, sade finansministem då. Det visarsig nu all, när man skall få del hela att fungera i praktiken, så kan man inleundvUca att för konsumenlerna ganska viktig verksamhel bUr Udande. Jag ärledsen all inte har kunnat ge något konkret besked såvitt jag kanfinna av svarel om att det skaU bU en förbättring. den 13 aprU 1971 Ang. pris- och kartellnämndens utredningsverksamhet vidförlängning av prisstoppet Det besked som nu efterlyste isin repUk flck han i det svar som han inte tyckte det var lönt att tacka för,nämligen alt vi måste eftersätta utredningsverksamheten under den här perioden.Del är att beklaga all så mäste ske. Men jag lycker del är en orimlig värderingav insatserna för konsumenternas intressen om man säger att det inte är eltvitalt konsumentintresse att prisstoppet genomförs och övervakas. Sedan hade det kanske ocksä varit mera intressanl om dennadebatt frän ' sida hade innehälUt nägon Uten tanke om hur man skallgöra i elt verk, som enligl sina instruktioner och åligganden normalt har attutföra utredningsarbete, men som också skall kunna göra sådana här snabbautryckningar i samband med ell beslut om prisslopp. Det har förutsatts att denordinarie verksamheten under sådana skeden får läggas ät sidan i den grad somgenomförandet av den extraordinära aktionen förutsätter. Del är ganskasjälvklart att förutsättningarna för pris- och kartellnämndens verksamhel ocksåvar tänkta på det sättet. Under detta skede har vissa utredningar måst läggas ätsidan. Det beror, som jag sade, pä att exlraförstärkningen av personal - som ioch för sig hade kunnat göras myckel större inte går att göra för denutredande verksamheten. Temporärt går det att låna folk frän oUka myndigheieroch nyrekrytera tiUfälligt för prisövervakning och för administration avprissloppet. Vi har kunnat göra det. Men det går inte att göra på samma sällför den utredande verksamheten, därför att den har ell annat innehåU bådeadministrativt och framför aUt när del gäUer utredningsteknik och annal, Detlaförklarar att man inte ens med mycket god vUja och myckel pengar lUl sittförfogande hade kunnat driva utredningsverksamheten alldeles utan avbrott. Men som sagt, det hade varil mera intressant om herrRomanus hade tänkl något pä vad han ansäg borde ha gjorts, i stället för allbara efterlysa förbättringar. Det är alllför enkelt för att gå hem i dettasammanhang. Överläggningenvar härmed slulad, § 10 Föredrogs och hänvisadesKungl, Maj;ls proposilioner nr 30 UU konsUlutionsutskottet, nr 55 och nr 76 näringsutskottet, § 11 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1291 -1306 tiU inrikesutskoltet, nr 1307-1309 liUutbUdningsutskottet, nr 1310 UU kulturutskottet, nr 1311 tUl finansutskoitet,nr 1312-1315 till jordbruksutskottet och nr 1316 UU trafikutskottet. §12Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkanden nr 17 Nr 59 och 20, socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 1416samt utbUd- Tjcdasen den ningsutskottetsbetänkanden m 3 och 4, , -, , , nn i § 13 InterpeUation nr 100 ang. Ordetlämnades på begäran tUl HenAHLMARK (fp), som yttrade; När det nuvarande systemet för radio och TVbeslutades pä gjorde regeringen uttalanden om hurnyhetsförmedlingen skulle organiseras. "En långt gående spridning avnyhetsurval, analyser och kommentarer är ur opinionsbUdningens synpunktönskvärd", förklarade kommunikationsrrunistern i propositionen136 är 1966. Han sade vidare: Jag har "övervägt en modell för nyhetstjänsten i dennya organisationen för , som i korthet innebär, att en gemensamnyhetsredaktion inrättas som en service ät de självständiga programenheterna.Den skulle fä till uppgift att svara för insamling, bearbetning och utsändningav korta nyhetsprogram av enbart faktagivande karaktär i radio och television.De oUka programenheterna bör vara fria att söka också andra nyhetskällor menkoncentrera sina insatser på kommentar, analys och reportage. TUl den centralaredaktionen bör knytas korrespondenterna i distrikten och utlandet.Programledningen kan där mot särskUd ersättning göra programbestäUningar menockså t. ex. genom egna reportageresor och engagemang av egna kommentatorerbevaka händelserna i utlandet." Det kan diskuteras, om nyhetsförmedlingen i TV har levtupp tUl den målsättningen. Den gemensamma nyhetsredaktionen , som byggtsupp "som en service åt de självständiga programenhetema", har fått enmer dominerande ställning än många tänkte sig, när principbesluten fattadesför snart fem är sedan. Föna året tiUsattes en utredning inom föratt undersöka bl. a. hur nyhetsförmedUngen skaU organiseras i framtiden.Uppgifter i pressen om lösningar som diskuteras och har sympatier inom dennautredning påstår att starka krafter inom vUl centraliseranyhetsförmedUngen ännu mer än nu genom att ytterligare stärka den gemensammaTV-Nytt-redaktionen. EnUgt samma källor skulle detta begränsa de bådaTV-kanalemas möjlighet att bedriva självständig nyhetsjakt och göra egnanyhetskommentarer. a. skulle TV2-programmet Rapport, som många ser som detmest vitala nyhetsprogrammet i svensk television, läggas ner. Det är inte sak att diskutera enskilda programi eller detta företags administrativa problem i störstaaUmänhet. Nyhetsförmedlingens grundläggande organisation handlar däremot om deprinciper för radio-TV-systemet i värt land som tidigare fattatbeslut om. Det är självfaUet rättighet att hävda principen omkonkunens i radio-TV:s nyhetsförmedling. Den omdiskuterade nyhetsutredningen inom Radiolär ännu inte vara färdig, och dess slutsatser har därmed inte behandlats av andra instanser. Men det är angeläget att regeringen redan nu gör klart att utan 17 Nr 59 elt nytt riksdagsbeslut är ingensädan förändring av organisationen av Tisdaeenden nyhetsförmedUngen i Radiomöjlig som strider mot målsätl- 13 aprU1971 ningen . ------------------- ------ Mot bakgrund av vad jag här anförlhemstäUer jag om kammarens tiUståndatt tUl hen utbUdningsministern få stäUa följande frågor; Anser regeringenfortfarande att i radio-TV "en långt gående spridning av nyhetsurval, analyser och kommentarer är ur opinionsbUd ningens synpunki önskvärd" (propositionen 136 är 1966)? Kan genom Radiospraktiska handlande denna målsättning för nyhetsförmedlingen förändras eller uttunnas utan ett nytt riksdagsbe slut? Denna anhäUan bordlades, § 14 InterpeUation nr 101 ang. åtgärder mot utländskterrorverksamhet i Ordet lämnades pä begäran tUl (), som yttrade; Senasl i regeringens ulrikesdeklaration fastslogs det ansvar känner sig ha att sörja föratt poUtiska protestaktioner i värt land ej får kränka det rättsskydd somtUlkommer främmande länders sändebud och övriga företrädare. Detta uttalandesom föranledde instämmande från är desto viktigare som det ömtåligamellanfolkUga samarbetet i så hög grad är beroende av att beskickningar ochdiplomatisk personal kan arbeta i främmande land utan att utsättas för grova,brutala eUer rent av livshotande akiioner från poUtiska motståndare. Vad vi iSverige gör för att skydda främmande beskickningars personal är givelvis en avförutsältningarna för att våra egna företrädare i andra länder skall kunnaräkna med lillräckligl skydd. Men frägan har ännu större principiell räckvidd.I fjolärels utrikesdebatt sammanfattade jag min syn i dessa ord: "Det ärett nederlag när själva instrumenten för fredligt umgänge dras in iförolämpningarnas och väldets sektorer," Den reglerade men efter förhållandevis generösa och humanaprinciper accepterade invandringen i från länder utanför har tillfört den svenska miljön mycket värdefullt, inle bara från snäva arbetskrafts synpunkter ulan även från utgångspunkten att del svenska samhäUet har mycket att vinna av kontakter här hemma med företrädare för andra nationer och kulturer. är det uppenbart att små extrema grupper av utlänningar kan skapa betydande problem inte minsl för den slora majoriteten av invandrare. Del gäller inte enbarl för pass- och tullpersonal, polisväsendet i dess helhet och andra myndigheier som har att vaka över säkerhet och trygghet i samhäUet utan också aUmänhetens reaktioner inför invandringen som sådan. Om små invandrargrupper begär våldshandlingar som synes ha kunnai undvikas eller mUdras uppstår lätt oroskänslor som kan komma att förvandlas tUl en negativ instäUning mol invandrare över huvud taget. En sådan opinionsutveckUng vore mycket beklagUg, 18 De extremistgmpper som sökt sig tUlvårt land för att här bedriva politiskverksamhet torde vara starkt begränsade. Del avskyvärda dådet Nr 59 mot denjugoslaviske ambassadören har fäst både den svenska aUmänhetens och den internationellaopinionens uppmärksamhet på att i verkar en separatislgrupp med terrorsom politiskt slridsmedel. Att denna rörelse verkat i värt land sedan avsevärdtid med överfaU och andra grova våldshandlingar som led i den politiska kamp,som har sin grund i hisloriska och ideologiska motsättningar i hemlandet, harej varit Uka allmänt känl. Man kan utgå från att poUs och andra rättsvårdandeinstanser uppmärksamt följt den s, k. Ustasja-organisalionens verksamhet iSverige sedan läng tid tillbaka. Så sent som sadejustitieministern "att man också frän poUsens och andra myndigheters sidaskaU särskUt beakta den situation som vi talat om här ". Trots dettahar den fruktansvärda händelsen på jugoslaviska ambassaden kunnat inträffa.VUken art av övervakning som förekommil torde knappast i detalj kunna redovisasutan att försvåra poUsens fortsatta arbete. Däremot är det nödvändigt attriksdagen får sådan insyn i hur kontrollen av politiska terrorgrupper sker iett land med de humana rättsprinciper som är erkända i , Det måste ocksågöras klart om det finns nägra omständigheter i svensk lagsliflning, iförvaltningsmässig praxis eller brister i polisens arbetsresurser som gör attvi inle är i stånd att leva upp tUl de principer för skydd åt främmandebeskickningar och övriga som regeringen proklamerat senast i de'Klarationen avden . Det är vidare viktigt att aUmänheten får klart för sig om gäUandelag och praxis ger tUlräckUga möjligheter för myndigheterna att förhindraorganisationer alt bedriva terrorverksamhet i . För alla laglydigamedborgare, oavsett om de är av svensk eller utländsk härkomst, måste det juframstå som självklart att de ej skaU utsättas för hot tUl liv och säkerheifrån grupper som programmatiskt vägrar att följa det demokratiska samhäUetsrättsregler. Med hänsyn lill att mina frågor berör förvaltningspraxisinom myndigheter som sorterar under skilda departement hemsläller jag omkammarens tillstånd att till herr statsministern få rikta följande frågor; all lämna en redogörelse för de omständigheter isvensk lagstiftning och förvaltningspraxis och eventuella brister i polisensarbetsresurser som gjort det omöjligt att tidigare förhindra terrorverksamhelfrån den organisation som sedan flera är verkat i och ligger bakomdet avskyvärda dådet mot ambassadör i samt att redogöra för regeringens avsikter att söka förhindraorganisalioner från att bedriva terrorverksamhet i ? Denna anhållan bordlades, § 15 Interpellation nr 102 ang. ökningen av den grövrekriminaliteten Ordet lämnades på begäran tiU i (fp), som yttrade; Herr talman! EnUgt vad som konstateras i statsverkspropositionen har kriminaUteten ökal . Detla gäUer säväl tUlgrepps- 19 Nr 59 som våldsbrott. Antalet anmäldabrottsbalksbrotl (slrafflagsbrott) upp- Tisdaeen den *' ' 'SU UU ca 450 1968. 13 aorU1971 1969 och 1970 föreligger endastpreUminär statistik, men man anser sig -------------------- dock kunna räkna med att kriminaUteten mätt i anlalel anmälda brott fortsattatt öka under dessa är. Ökningen var för är 1970 jämfört mednärmast föregående år. Ingenting tyder på att ökningstendensen underinnevarande år brutits. Oroandeuppgifter i massmedia pä senare tid om enskilda faU av både egendoms- och våldsbrottsUghet, speglande den fortgående ökningen av den totala brottsUgheten, har åter aktuaUserat alla de poUsiära, kriminal- och socialpoUtiska problem som sammanhänger med bekämpande och förebyggande av kriminaUteten i samhället, SärskUt har därvid uppmärk samheten riktats på ökningen av post- och bankrånen. En del av dessa grova brott har inträffat i tät följd, vilket förstärkt intrycket av en ohämmad ökning. Antalet anmälda sådana brott var 7 är 1970 50 (varav ett i förening med mord) Om utvecklingen hittUls inte kan stoppas, kommertydligen antalet rån av-delta slag att överstiga fjolårets siffra. Ätt allmänheten starkt oroats av de otUlfredsstäUandeförhållanden som ligger bakom ovanstående sifferserie beror främst på attökningen av brottsligheten i stort inte är tUlfälUg och att denna ökning i sähög grad även gäller grova brott. Vid post- och bankrån är oftast förövarnabeväpnade och hotar allt oftare personalen och allmänhelen i post- ochbanklokaler med sina vapen. Det bekanta postrånet i visar hur lätt eltdråp eller mord kan inlräffa i samband med etl sådant rån. Med hänvisning tUl vad som sålunda anförts får jaghemstäUa om kammarens tiUstånd att till herr justitieministern fä riklaföljande frågor; 1) Vill herr statsrådetlämna kammaren en närmare redogörelse för den senasie tidens ökning av den grövre kriminaliteten? 2) Vilkaslutsatser drar herr statsrådet rörande orsakerna tUl denna ökning? 3) VUkaytterligare åtgärder avser herr statsrådet att vidlaga för att förhindra enfortsalt ökning av den grövre brottsUgheten och om möjUgt tränga tUlbaka dennabrottsUghet och brottsUgheten i stort? Denna anhåUan bordlades, § 16 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts propositioner: Nr 34 om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola Nr 52angående utbUdning av bibUotekspersonal m. m. Nr 54 angående godkännande av avtal mellan , , 20 , och omkulturellt samarbete Nr 59angående högre teknisk utbUdning och forskning i Nr 59 Nr 61 med förslag lUl Uvsmedelslag m. m, T\dao Hp Nr 65angående körkort och körkortsregistrering lanrl 1Q71 Nr 68 medförslag UU lag om särskUt uppskattningsvärde på fastighet -------- Nr 73 medförslag lUI ändringar i den indirekta beskattningen Nr 77 medförslag lUl lag om vissa internationella sanktioner, m, m. Nr 81 angående studiesociall stöd tUl ulländska sluderande Nr 82 med förslag lill förordning om ändring istämpelskatteförord-ningen (1964:308) Nr 83 angående godkännande av fördrag om förbud motplacering av kärnvapen och andra massförstörelsevapen på havsbotten och idennas underlag Nr 84angående ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt Nr 86 medförslag lill lag om hemförsäljning m. m. Nr 87 omvissa pensionsfrågor, m, m. Nr 88 angående specialtjänsluttagna värnpliktigas utbUdning m. m. Nr 89 med förslag UU lag om ändring i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten all utbekomma allmänna handlingar Nr 90 med förslag UU lag om ändring i lagen (1909:38 s, 3)om Kungl, Maj ;ts regeringsrätt Nr 91 angående försäljning av slalen lUlhörig fasl egendom, m, m. Nr 92 medförslag tUl lagstiftning om kapning av luftfartyg, m. m. Nr 94 med förslag lUl lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, m. m. Nr 95 med förslag tUl lag om fortsatt giltighet av lagen(1969:36) om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkotikabrott m, m. Nr 97 med förslag lUl förordning om ändring i förordningen(1922:260) om automobilskaU Nr 98 angåendeöverlåtelse av vissa fasligheter i Nr 99 medförslag UU PCB-lag Nr 100med förslag UU lag om ändring i m. m. Nr 101 angående godkännande av avtal mellan statensvattenfallsverk och AB m, m. Nr 102 med förslag lUl lag om ändring i lagen (1934:437)för riksbank § 17 Anmäldes och bordlades följandemotioner; Nr 1317 av i Nr 1318 av m. fl. Nr 1319 av herrar Carlshamre ochTuresson Nr 1320 av i Bäckmora m.fl. Nr 1321 av m. fl. Nr 1322 av iEskilstuna m. fl. Nr 1323 av m. fl. Nr 1324 av m. fl. Nr 1325 av m. fl. Nr 1326 av m. fl. Nr 1327 av herr//erma«Mon i Stockholmw./7. Nr 59 Nr 1328 av rr- A A Nr 1329 av herr yo/ja«won, O/o/', i Slockholm 13 aprU1971 '° av m. fl. ------------------- ------- Nr 1331 av herr/ar/wo/) iRonneby 7?7./2. Nr 1332 av och fröken Nr 1333 av m. fl. Nr 1334av och i Nr 1335 av m. fl. Nr 1336 av i m. fl. Nr 1337 av m. fl. Nr 1338 av i m. fl. Nr 1339 av herrar i och Nr 1341 avherr Nordstrandh Nr 1342 av i m. fl. Nr 1344 av rn. Nr 1345 av i Nr 1347av /unii i Slockholm Nr 1348av henar och Wirmark Nr 1350 av avlämnade i anledning av Kungl,Maj;ls proposition nr 29 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet Nr 1351 av fröken i Slockholm m. fl. Nr 1352 av i m. fl. Nr 1353 av herrar och Nr 1354 avherr Nordstrandh m. fl. Nr 1355 avherr m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Maj;ts proposition nr 36 angående social UtbUdning och forskning m. m. Nr 1356 av i m. fl. Nr 1357 av och Nr 1358 av m. fl. Nr 1359 av m. fl. Nr 1360 avherr Nordstrandh m. fl. Nr 1361 av i Gäddvik och fröken Nr 1363 av och fröken i Stockholmavlämnade i anledning av Kungl. Maj ;ts proposition nr 37 angående vuxenutbUdning Nr 1364 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj;ts proposition nr 46 angående anslag för /72 lUlkostnaderna för premiering av visst frivilligt sparande Nr 1365av m. fl. Nr 1366 avherr m. fl. 22 avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposilion nr 47 angående statligt Nr 1367av /i i Vikmanshyllan m./7. Nr 1368av m. fl. Nr 1370 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj;ls proposition nr 51 med förslag UU rennäringslag, m. m. Nr 1371 av m. fl. Nr 1372 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl, Maj;ts proposilion nr 64 angående län m. m. Nr 1373 av andre vice talmannen m. fl.avlämnad i anledningav Kungl, Maj:ls proposition nr 69 angående fortsallvalulareglering Nr 1374 avherrMagnussoniBorasm.fi. avlämnad i anledning av Kungl.Maj:ls proposilion nr 71 med förslag tiU lag om ändring i likviditets- ochkassakvolslagen (1962:256), m, m. Nr 1375 av m. fl. Nr 1376av herr £'nfo.so« i Bäckmora m./2. Nr 1377 av m. fl. Nr 1378 avherr m. fl. Nr 1379 av m. fl. Nr 1380 av i Gäddvik m. fl. Nr 1381 av herrar och avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ls proposilion rn 74 angående slöd lill jordbruket inorra , m. m. Nr 1382 av m. fl. Nr 1383 av herrar Åsling och avlämnad i anledning avKungl. Maj;ts proposilion nr 75 angående ulgifler på tiUäggsstat för /71 Nr 1384av i m./?. Nr 1385 av herrar och avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposilion nr 79 angående samordning avtransporlforskningen, m. m. Nr 1386av fru fnfcwon i m./7. Nr 1387 av herrar Tobé och Grebäck avlämnade i anledningav skrivelse nr 12 frän talmanskonferensen med överlämnande av etl från 1970års revisionsutredning inkommet betänkande "Slalsrevisionen. Uppgifl,organisation och verksamhet". § 18 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framstäUts, nämligen Nr 183Herr i (m) tUl herr statsrådet angående beräkningenav pension för statstjänstemän i vissa faU; 23 Nr 59 Avser herr statsrådet vidlagasädana ätgärder att del bUr möjligl för Tisdagenden statsanställd personal, som undertjänstledighet med C-avdrag arbetar i 13 aprU1971 inlernalionell, humanitär tjänst,att i pensionshänseende tiUgodoräkna sig tidensom åtgår för denna tjänst? Nr 184 () tUl herr inrikesministern omsysselsätlningsfrämjande åigärder för ungdomar som avslutarmiUtärriänslgöring: Är statsrådet beredd att med hänsyn till den rådandearbetsmarknadssituationen överväga särskilda åtgärder för att beredasysselsättning åt de ungdomar som rycker ul från sin miUtära rekryttjänstgöringoch saknar civilt arbete? Nr 185 i (vpk) UU herrstatsministern angående kroatiskaseparatistgruppers verksamhet i : VUka slutsatser är statsministern mot bakgrunden avinträffade händelser nu beredd att dra i fräga om de i verkandekroatiska separatislgrupperna och om behovet av åtgärder lUl skydd för iSverige boende jugoslaviska medborgare? Nr 186 i (c) tUl herrutrikesministern angående åtgärder mot terrordåd bland utländska medborgare iSverige: