prot · FU09148 · 1971-12-31 00:00:00 — a. i en rad skrifter, som har bilagts FFV:s yttrandetiU justitiekanslern . Där finns små brevlappar tiU"Broder " från "vännen ". För att iUustrerahur lätt man har tagit på formalia tUlåter jag mig att citera ur ett av dessaopus: "Jag har åter läst igenom redogörelsen för de treföretagen och det vore en sagolik dumhet att inte köpa aUa tre. Dumheten blirinte mindre av att det är fuUkomligt irrelevanta problem som skulle stjälpaköpet. Som Du vet framförde jag (genom ) vad vi kommitöverens om tUl regeringen. Jag skrev ned det för säkerhets skull på papper. 'DuskuUe göra Ditt bästa, men kunde inte garantera att inte hela affären gick istöpet.' Jag har även sänt detaljuppgifter i brev tiU Sträng,och . Jag var ju beredd att dra dessa för helaregeringen, men fick inte tiUfäUe då det inte blev något sammanträffande påeftermiddagen som det skuUe bUvit enUgt planerna. Jag trordet hela går bra även med AldeUs." Såvitt jag kan finna har man här tiUämpat en form avministerstyre, som är klart otUlåten och oförenUg med grundlagsfästastatsrättsUga principer. Det är mot bakgrunden av detta och för att fä denpohtiska ansvarsfrågan belyst som jag i motionen 1501 har yrkat att enparlamentarisk utredning skulle tiUsättas. Efter vad som har framkommit ijustitiekanslerns utredning finner jag detta krav på utredning iparlamentariska former än mera motiverat. Jag yrkar därför bifaU tUl motionen 1501. HertSVANBERG (s): Den serie av utskottsbetänkanden som vi härbehandlar har aUesammans mer eUer mindre att göra med den redovisning avStatsföretags verksamhetsberättelse som i denna formföreläggs kammaren. Jag viU därför gärna säga några ord om hur utskottet har settpå sin uppgift i samband med denna granskning. Statsföretag är i allt väsenthgt utsatt för en hel mängdkontroller från , vUket är riktigt i och för sig. Och jag viU peka påatt det ingalunda är fråga om någon avgörande granskning bara hos näringsutskottet.Liksom i andra företag finns det helt självklart revisorer. Vid bolagsstämmornahar 18 valda riksdagsmän rätt att närvara. i har redanberättat om detta. I en hel rad av de investeringsfrågor som redovisas iverksamhetsberättelsen har haft att ta ställning tUl propositioneroch att aUtså i detalj pröva dessa ärenden. Det har också förekommit en helmängd interpellationer och enkla frågor om förhållanden som rör StatsföretagAB. har således haft en mycket god insyn i denna verksamhet. Utskottet har inte sett som sin uppgift att vara revisoroch inte heUer att uppträda som någon konstitutionell prövare av de uppgiftersom har förekommit här. har beträffande handläggningenav ärenden som rör den stathga företagsamheten haft att verka på samma sätt somi andra ärenden. Vi har i stället sett det som vår uppgift att försöka skaffaoss en vid överblick över Statsföretags förhållanden och att ta stälhiing tiUprincipfrågor rörande dess verksamhet och på så sätt bidra tUl underlaget fören allmän debatt om Statsföretag. Jag vUl gärna säga detta inan jag går in påde oUka detaljfrågorna. Debatten har mest cirklat omkring akuta svårigheter förvissa företag. De företagen har övertagits av Statsföretag i en klump. Det varen mycket heterogen grupp av företag, och det är väl ganska självklart att detförsta verksamhetsåret i hög grad har fått ägnas åt aktioner, föranledda avohka problem i de ohka bolagen. Vi ser det så i utskottet, att förhållandenabUr lättare att överbUcka, när problemet att samla aUa dessa företag tiU enkoncern har lösts. Man måste förstå att det har varit svårt att skapa enkoncern av en hel mängd disparata företagsgrenar, 1 utskottsdiskussionen och i motionerna har specielltmålsättningsfrågorna beträffande Statsföretag tagits upp. I motionen 1097behandlas just frågan om Statsföretags målsättning. En målsättning redovisadesför vid beslutet om Statsföretags bildande. Den gäller fortfarande,och jag tycker inte det finns stor anledning att diskutera den igen. Jag vetinte vart man viU komma med hela detta tal om en precisering av målsättningen.Det sägs där att man skaU "under krav på lönsamhet uppnå största möjligaexpansion". Detta har på visst håll uppfattats så, att det gäUde att snarastmöjUgt erövra hela det svenska näringsUvet. Ja, man kan läsa allting precis hur man viU, men som viser det gäller detta i det väsentliga en expansion inom de områden därStatsföretag verkar man skall söka få de företagen effektiva, förbättra deraslönsamhet osv. och gäma utvidga inom de sektorerna för att få en lönsam drift.Det är innebörden i kravet på lönsamhet och största möjUga expansion. Men helt självklart kan inte ett företag som Statsföretagha lönsamhet som enda målsättning. Det förekommer också i målsättningsbeskrivningenvid beslutet om bildandet av Statsföretag vissa uttalanden om att tiUgodosesamhällsintressen om man har att välja meUan olika produktions- och lokahseringsalternativ, skaU Statsföretag aUtid låta De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. samhällsintresset avgöra valet. Likaså talas det om att destatUga företagen skaU sträva efter att åstadkomma största möjhgaarbetstiUfreds-stäUelse för de anställda. Alla dessa frågor är diskuterade; vi har så många gångerbehandlat dem att jag tycker det är ganska meningslöst att här ta upp dem pånytt. Dessutom kommer industriministern upp i debatten senare, och jagförestäUer mig att han har någonting att säga i det sammanhanget. Därmed kan vilämna målsättningsdiskussionen. Sedan förekommer det också en rätt omfattande diskussionkring några av företagen inom Statsföretag. talade om enJK-anmälan. Den gäller företagen AB Avimat, ochNyckelhus AB. Dessa företag och deras tiUkomst, sättet att inlemma dem iStatsföretag och i vissa faU att senare få dem att lämna Statsföretag finns detväl ingen anledning för oss att gå in på. Vi har i utskottet ansett att detsaknades skäl för oss att pröva en fråga som justiekanslem haft under prövning.Som hert sade här har JK inte funnit anledning till några lagligaåtgärder. Han finner dock att vissa saker rent konstitutioneUt har skötts påett felaktigt sätt. Ja, om det förhåller sig så, tycker jag inte att utskottethar därmed att skaffa. Det är väl närmast sak att vidgranskning av regeruigens handläggning av ärenden komma med sådanaanmärkningar. Om det är fråga om konstitutioneUa felaktigheter, tycker jag inteatt de hör hemma i den här debatten, eftersom det inte är någon dechargedebatt.Vi har inte funnit att förhåUandena varit sådana. Vi har haft tillgång tiU helaberättelsen från förenade fabriksverken. Vi har också haft tiUgång tUl aUa deprivatbrev, av vilka hert citerade ett. Jag tycker att vi kan lämnaprivatbreven och uppläsande av dem därhän. Om det gäller konstitutionellafrågor svarar inte vi för dem, utan det gör . Därmed tycker jag att motionen 1501 av ärbesvarad. Vi avstyrker den i utskottet hksom vi även avstyrker motionen 1097 omen utredning av målsättningsfrågorna i detta sammanhang. Utöver Statsföretag AB:s verksamhetsberättelse har vi enhel del andra utlåtanden. Vi har näringsutskottets betänkande nr 45 i anledningav proposition angående finansiering m. m. rörande vissa statUga bolag jämtemotioner. Jag kan ganska snabbt gå förbi förslaget om att riksdagenskulle fullfölja sitt tidigare beslut att anvisa ett lån på 130 miljoner tiUNortbottens järnverk AB. Diskussionen därom hade vi , men detta är ettfullföljande av ett redan tidigare fattat beslut. Samma sak gäller i fråga omanslagen tiU AB Kabi och tiU inlösen av centrala restaurangaktiebolag.Man kan väl här bara konstatera, att vi inte borde behöva diskutera dessa sakeren gång till. 1 propositionen 139 förekommer också frågan om SvenskautveckUngsaktiebolaget. Här föreslår industriministern att man bryter ut och lägger det direkt under Kungl. Motivet för dettaanges vara att SUAB inte bara har uppdrag för statUg industri utan att bolagetäven har stora beställningar från den privata industrin, varför det torde vararimligt att lägga det direkt under departementet och inte mitt innei den statliga företagsverksamheten. Man kan också peka på att detta företag ärett särföretag inom den stathga företagsgruppen. Det är fråga om ettutvecklingsföretag, som skaU komma fram till nya rön och bedriva ettutveckUngsarbete. Det är mera att jämstäUa med styrelsen för teknisk utveckUngoch med AB Atomenergi. Därför tiUstyrker vi i utskottet att överflyttningen fårske. Utskottet viU dock här gärna tiUägga att det väsenthga äratt det StatUga utvecklingsbolaget, oavsett om det Ugger hos Statsföretag ABeUer direkt under Kungl. , ges de ekonomiska möjUgheterna att fyUa sin uppgift.Vi betraktar det som en mycket väsentlig del inte bara av den stathgaföretagsamheten utan som ett mycket viktigt organ i hela näringshvet och viUdärför poängtera att SUAB måste ges goda ekonomiska möjligheter att verkaframöver men tiUstyrker i princip Kungl. Maj :ts förslag. I detta sammanhang bör jag kanske beröra två motionerbeträffande SUAB. Den ena yrkar avslag på propositionen och vUl att man skaU haen utredning om bolagets finansieringsproblem, som bl. a. skaU innefatta att endel av bolagets aktier enhgt vad jag förstår hembjuds tiU privat industri, gör ett slags statUgt privatbolag av detta. Vi har inte funnit det vararimUgt att göra så. Det fanns ingen anledning att bifaUa den motionen. Vitycker att det här kan verka på precis samma sätt, oavsett om Kungl. eUernågon annan äger , i synnerhet när det flyttas ut urStatsföretag , aUtså inte utgör en del i en företagskoncern utan ett organdirekt under Kungl. Den andra motionen utmynnar också i ett avslagsyrkande menmed en helt annan motivering. Bolaget skaU stanna kvar i därföratt det, enhgt motionen, organiskt hör hemma där. Det har tiUkommit fördenskuUoch bör därför stanna där. Man kan i flera sammanhang finna en hel del tankegångarsom förefaUer riktiga, men vi tror att statsrådets bedömning, att det ärvettigare att ha det här som en självständig del och inte mitt iföretagsgruppen, är riktig och vi avstyrker därför även den motionen. En hel del motioner handlar om de statliga företagen, ochdet är många åtgärder man begär skaU vidtas. Jag skaU i korthet försökakommentera det väsentUgaste i dessa motioner. Jag tror kammaren håUer migräkning för om jag inte behandlar dem. I motionen 103 från begär man en vidgad insyni statUga och kommunala företag. a. begär man att aUa de 350 riksdagsmännenskall ha möjlighet att besöka bolagsstämmorna, inte bara i utanäven i andra statliga bolag, t. ex. Investeringsbanken. Man blir Utet förvånadöver en sådan begäran. Man kan ju knappast klaga på offenthgheten när detgäller de statliga företagen. Som jag försökte påvisa i början av mittanförande är aU information från de statUga företagen mycket god. Vi har ocksåmycket stor insyn i de stathga företagen. Det vore intressantare att diskuterahur vi skaU få insyn i de privata företagen. Varför ägnar man aU uppmärksamhetåt frågan att försöka skapa ytterligare insyn i de statliga företagen? Det ärju rent praktiskt en orimUghet att 350 riksdagsmän drösar omkring i hela vårföretagarvärld än här och än där. De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. Motionen 1089 går ut på ungefär samma sak, dvs. man kräveren ökad insyn i de stathga företagen. I motionen 1086, som är mer preciserad,begärs att man skaU lagstifta om att de anstäUda skaU ha hälftenrepresen-tationi styrelserna i de stathga företagen. pågår en statlig försöksverksamhetjust om företagsdemokrati och annat som har samband därmed, t. ex. hur deanstäUda på bästa sätt skaU kunna medverka i företagets skötsel. 1 flerastatUga företag finns representanter för de anställda i styrelsen och detkommer trohgen att bh fler. Det är väl ändå ett slag i luften att börja motionera omatt de anstäUda skaU ha hälftenrepresentation i de statUga företagensstyrelser. Själv tycker jag att de anställda skaU ha representation istyrelserna, men inte bara i de statliga företagen utan också i de privata. Låtoss åtminstone ordna någon representation för de anställda i de privataföretagens styrelser innan vi börjar portionera ut halva styrelsen i de statUgaföretagen. Jag tycker inte att det är någon proportion på galenskaperna när manhelt lämnar de privata företagen åt sidan i detta avseende och begäratt styrelserna i de statliga företagen tiU hälften skaU bestå avrepresentanter för de anstäUda. 1 motionen 1097 föreslås att man skaU utreda möjligheternaatt på ohka sätt mmska skiUnaderna meUan de statUga och privata företagen,särskilt i fråga om finansieringsmöjUgheter och hknande. Självklart ärfmansieringsmöjhgheterna någonting bekymmersamt med en visskreditknapphet, även om lånemöjligheterna har lättat något. Vissa av de stathgaföretagen fyller bestämda uppgifter i folkhushållet. De har ålagts aUdelesspecieUa uppgifter av riksdag och regering. Självklart skaU de myndigheter somålägger företagen vissa uppgifter också se tiU att företagen är försörjda medkapitaL I de aUra flesta av dessa företag är en förräntningsgrad faststäUd,vUket gör att det inte finns någon som helst grund för talet att det är lättareatt få pengar tiU statUga företag än tiU andra. Vi avstyrker därför även denmotionen. Motionerna 439 och 440 tar upp frågan om försäljning avaktier i stathga företag respektive utredning om försäljning av aktier. Jagbehöver inte ägna många ord åt det. Det har inte i någon reservation yrkats bifaUtiU motionernas förslag. Är det någon som vUl läsa om detta ärende, kan jaghänvisa tUl de senaste tio årens riksdagsprotokoU över behandhngen av frågor omstatliga företag. Dessa motioner har i stort sett förekommit . I näringsutskottets betänkande nr 47 tas upp frågan om enårlig redovisning av det stathga skogsbruket under domänverket. Här är återigennågot av skuggboxning. Man kan väl säga att domänverket just genom sinorganisation som affärsdrivande verk i miycket högre grad än statligaaktiebolag är öppet för insyn från och från aUmänheten. Domänverketsekonomiska förhållanden redovisas ju århgen i statsverkspropositionen. Verketavger en förvaltningsberättelse som går tUl osv. harfaststäUt avkastningskrav som domänverket har att uppfylla. Tanken att man skaUkunna göra en direkt jämförelse meUan domänverkets hela verksamhet och varjeprivat skogsbruk är oreaUstisk med hänsyn just tiU de specieUa produktions- förutsättningarsom gäller för en mycket stor del av domänverkets mark. Det är inte aUtid frågaom så förfärligt bra skogar. Det är heUer inte aUtid fråga om skogar somanvänds bara för ett fuUt lönsamt skogsbruk. Det är också fråga om uppgifterinom naturvården, turismen m. m. Nuvarande redovisningsformer anser domänverket ochutskottet följer samma hnje vara fullt tiUfredsstäUande. De är så öppna dekan bU. Det går inte att göra dem mer öppna. FöljaktUgenavstyrker vi också den motionen. I näringsutskottets betänkande nr 48 behandlas motion nr1068, som går ut på att ombilda förenade fabriksverken tUl ett aktiebolag. Beträffande den motionen är det mycket små motsättningar iutskottet. Vi är i stort sett överens om att med den verksamhet som förenadefabriksverken har borde fabriksverken i aUt väsentligt vara ett aktiebolag föratt man skaU kunna bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att man kankonkurrera med andra bolag. Man bedriver egentligen industrieU produktion menhar sitt företag organiserat som ett statUgt verk. Det kan inte vara rimUgt ilängden. I varje faU vissa delar av fabriksverken bör kunna ombUdas tiUaktiebolag för att verket skaU få bättre konkurrensmöjUgheter. EmeUertid sägerfabriksverken att man har en utredning i gång om denna fråga och man kommer atttillstäUa KungL ett förslag. Utredningsarbete pågår sålimda både inomverket och departementet. Det finns därför ingen anledning för utskottet attvidare behandla detta ärende utan vi avstyrker motionen. Men vi avstyrker enmotion, vars syfte vi alltså menar är riktigt. Förändringen är dock som sagtredan på väg. Med det anförda viU jag beträffande samtUga betänkandenyrka bifaU till utskottets förslag. Jag vill emeUertid gärna ytterUgare anföra några ord ianledning av vad några av de talare som varit uppe här har sagt. i Glömminge angav som exempel på förfärUgtdålig planering hos statliga företag och som anledning tUl bankruttförklaringjust frågan om projektet med Tjorven. Men är bosatt så pass näraKahnar att han borde veta att det var det bolag som ägde verkstads AB,innan staten gick in, som hade satt i gång experimentet med Tjorven. Jag viUbara konstatera detta. I övrigt finns det inte mycket att säga därvidlag. använder stora ord. Han säger attStatsföretag har visat prov på misslyckanden och han slutar medrekommendationen "bliv vid din läst" tiU dem som haft att sköta dennaverksamhet. Jag viU bara rikta ett varningens ord tiU försiktig med de där stora orden! Det kan bh en bumerang, som träffaräven det privata näringsUvet, även den private företagaren, om man på dettasätt börjar utdela rekommendationer än hit och än dit och betygsätter sinakoUeger inom företagsvärlden. Jag tror inte det finns någon anledning att göra gällandeatt Statsföretag har kapitalt misslyckats. Det finns inte heller någonanledning att ge en specieU rekommendation att bh vid sin läst tiU dem som harskött Statsföretag. I så faU finns det precis Uka stor anledning att riktasådana rekommendationer tiU i varje faU vissa delar av det privata De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. näringsUvet.Jag tycker att man skaU iaktta den rättvisan även om man företräder detsistnämnda. Jag viU tiU slut bara konstatera att , somvi i utskottsmajoriteten kan se det, är inne på rätt väg. Man kan önska attStatsföretag nu får konsoUdera sin ställning och att företaget nu kanbedriva sin verksamhet i lugn och ro utan någon kritUc från . Som visjälva kan se kommer företaget att mycket hårt driva sinverksamhet efter lönsamhetsprincipen, och enhgt vår mening är detta rimUgt iden aktuella situationen. Men måste ha andra målsättningar, ochvi kommer kanske här att få höra något om dem av industriministern. Jag viU bara konstatera .att har haft ochhar svårigheter, men jag är fuUt övertygad om att kommer attkunna utvecklas och bh en god del av vår industriella kapacitet här i landet. Jag yrkarännu en gång bifaU tiU utskottets förslag. i (fp) kort genmäle: Utskottets ordförande tog upp vår reservationvad gäUer insynen i Statsföretag. Jag sade i mitt tidigare anförande att vi somhär i bhvit valda att få delta i Statsföretags bolagsstämmor har fåtten aUdeles utomordentlig information. Ledningen har på bästa sätt, såvitt jagkan förstå, gett oss svar på de frågor vi har ställt, och den kritik som vi harframfört har också tagits upp, och man har försökt att lösa de eventueUaproblem som förelegat. Men när säger att det är helt orimligt attsläppa in 350 riksdagsmän på en bolagsstämma, undrar jag om troratt riksdagsmännen kommer att klampa in i patruU. Det är självklart att de skaUi förväg anmäla sig, om de tänker delta i någon bolagsstämma så går det jutUl i de privata företagen. Om en aktieägare viU delta i en bolagsstämma i ettprivat företag, måste han ju anmäla detta i förväg. Jag tror faktiskt,, att det skulle vara bra, om riksdagsmännen fick denna chans. DeskuUe kanske på så sätt få en annorlunda syn i vissa faU på Statsföretag och fåklart för sig vUka problem som företaget har ärvt så att säga och vUka problemsom det brottas med. På så sätt skuUe de kanske få en helt annaninställning tUl de statliga företagen. Jag tror nog att vi på detta sätt i vissutsträckning skuUe kunna dämpa en del kritik. När motionen angående hälftenrepresentation för deanstäUda i styrelser för statliga aktiebolag väcktes, visste inte motionärernaatt en utredning inom ägde rum beträffande verksamheten på detföretagsdemokratiska området inom koncernen. Vi fick av direktör reda påatt detta var på gång och att man hade klarat av det hela . Medanledning därav har vi inte funnit något motiv för att yrka bifaU tiU motionen,och den har ju också sopats undan av hela utskottet. HerrTURESSON (m) kort genmäle: tyckte att man i denna debattskuUe lämna privatbreven därhän. Jag vet inte om tyckte att det varopassande av mig att citera ur ett s. k. privatbrev. Jag tycker det inte.Om man skaU tala om något opassande, så är väl det den rätta benämningen påsådana här htet slarviga s. k. privatbrev som fått ersätta lagenhgaregeringsbeslut och läggs till grund för affärstransaktioner av ibland ganskastor omfattning. Detta är inte något trevligt förfarhigssätt, och detöverensstämmer inte med de regler som gäUer enhgt våra grundlagar. Det är naturligtvis riktigt, som säger, attdet poUtiska ansvaret för vad som har skett skaU prövas av något som jag fuUständigt håller med om men jag tycker nog att det skuUe havarit ganska uppseendeväckande, om underlåtit att påtala dekonstitutioneUt otiUfredsstäUande former som vi nu fått kännedom om. De statliga företagens verksamhet, m. m. () kort genmäle: Vi har ju hört att Statsföretags målsättningär att under krav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion, och herrSvanberg anknöt tUl detta. Jag vUl bara fråga: Är det avsikten att Statsföretagundan för undan skaU gå ut och konkurrera i skilda branscher där det finnsganska väl fungerande enskUda företag? Vi har inte fått målsättningen riktigtpreciserad. Eller är det i specieUa branscher man vUl gå in? Som utskottsordföranden vet, lyckades vi i utskottet tiUslut avvärja skidfabriken i , men kan man tänka sig att det ifortsättningen bUr inhopp i skilda branscher från Statsföretags sida? Det ärden frågan som vi inom näringslivet stäUer oss, och den frågan ber jagatt få vidarebefordra tUl . Som egen företagare vet jag att detär väldigt svårt i många branscher. Konkurtensen är hård, och vi har ett hårtkhmat. Det gäller både enskUda företag och statliga företag. Men jag vUl erinraom att de statUga företagen ofta utger sig för att vara mycket bra ochvälskötta, och man tar dem som mönster, som man från visst håUkritiserar det enskilda näringshvet och de privata företagarna. Det är därförjag anser att man bör peka på de misslyckanden som trots aUt många statUgaföretag har gjort. Vi kritiserar stathga företag, , men nikritiserar också enskUda. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Jag är glad åt att i Örebrosäger att inte aUa 350 skaU klampa in på bolagsstämman. Jag har inte tänkt migdet heUer, men jag tror ju att inga andra skuUe vaUfärda tiU dessa sammanträdenän de ledamöter som är specieUt intresserade. Är det en så tokig anordning,, att riksdagsgrupp får sin insyn via någon mer? Jag tycker att det är en ganska vettig ordning att 18riksdagsmän besöker bolagsstämman, och jag tror att det är väldigt lyckat sålänge är representant i det sammanhanget. Så viU jag säga tiU att jag inte använtordet olämphgt eUer någonting sådant om privatbrev. Jag sade bara att jag ocksåhar läst De statliga företagens verksamhet, m. m. Sedan är det väl riktigt att om det har begåtts någotkonstitutioneUt fel, så är det uppgift att pröva densaken och inte min. Jag skaU inte ha åsikter om det. Låt mig bara säga en endasak. Om man läser både fabriksverkens berättelse och JK:s yttrande, så står detklart att en hel del av de påstådda missförhållandena uppkommit bara därför attfabriksverken har arbetat som ett aktiebolag men är ett statUgt verk. Hadefabriksverken varit ett aktiebolag, som det bör vara, hade en del avsvårigheterna inte förelegat. Hur man har behandlat detta i kanshhuset är intemin sak att svara på. Det klarar av att tala om. Självklart skall stathga företag kritiseras, herrHovhammar, och privata också. Att vi kritiserar varandra om vi skall användadet uttrycket är bra, men använd inte så förfärhgt hårda ord om är inte värt hårdare ord än det privata näringshvet. Det fmnsanledning att klandra företeelser på bägge sidorna, och jag hoppas att vi i ettdemokratiskt samhäUe skaU kunna fortsätta med denna kritik, men gör den inte såfraktansvärt enögd och ensidig. På nytt har det talats om vad som menas med största möjhgaexpansion under krav på lönsamhet.