prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. § 2 Riksdagsbehandlingen av propositionen nr 50 omförnyad giltighet av vissa kollektivavtal Onsdagenden Riksdagsbehandlingen av propositionen nr 50 om förnyadgiltighet av vissa kollektivavtal Herr talmannen meddelade all Kungl.Maj:ts proposilion nr 50 med förslag lill lag om förnyad gillighet av vissakollektivavtal avlämnats lUl saml föreslog att proposiiionen genastskulle hänvisas till ulskoll. Jag har svårt alt delta i etl beslul att tillulskoll genast hänvisa en proposition som jag ännu inle ens har läst. Den ärsåvitt jag förstår ännu icke utdelad i kammaren. Dessutom anser jag, herrtalman, all detta är etl för slort ärende alt avgöras i fullt sä brådskandeordning. Jag yrkarbordläggning i vanlig ordning av proposiiionen. I della anförande instämde fruKristensson, , samt herrar Schölt, ochSöderström (samtliga m). Propositioner gavs pä dels allKungl. Maj:ls proposition nr 50 genast hänvisades liU utskott, dels attpropositionen bordlades till nästa sammanträde, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringuppläsles och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vUl att kammaren genast hänvisar proposiiionen nr50 lUl utskott röstar ja, den det ej vUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren beslutat bordlägga ifrågavarande proposilion tUl nästa sammanträde. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-propositionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Voleringsapparalen har uppenbarligenännu inle hunnit uppvärmas så att omröstningsresultatet registreras. Det blirdärför nödvändigt att göra om rösträkningen. VoleringverkstäUdes ånyo med omrösiningsapparal. Onsdagenden Ang. betalningen för åtgärder med anledning av oljeskador Apparaten fungerar som synes ännu inle, och del lär enligluppgifl dröja ytterligare fem ä tio minuler, innan omröslningsresullal kanregistreras. Hen CARLSHAMRE (m): För att inte ytterligare fördröja kammarensarbete ber jag all få älerla min begäran om rösiräkning. Herr lalmannen erinrade om allkammaren vid votering genom uppresning beslulat att genast hänvisaproposiiionen tUl ulskoll, varefter densamma remitterades tillinrikesulskollel. Om kammarens behandling av de pä dagens föredragningslistaupptagna ärendena föranleder anordnande av kvällsplenum avses inrikesutskottelskola sammanträda under middagspausen för att bereda ärendet om förnyadgillighet av vissa kollektivavtal, varefter del av ulskotlei i ärendel avgivnabeiänkandel bordlägges vid kväUssammanträdet. Skulle kvällsplenum inte behövaanordnas avses kammarens sammanträde komma all ajourneras för all beredainrikesulskollel tillfäUe att sammanträda och det av utskottet avgivnabetänkandet i ärendet bordlägges vid plenums forisällning efler ajourneringen. Betänkandet avses skola bordläggas endast en gäng ochskulle sålunda komma att företas till avgörande vid torsdagens sammanträde, sommed ändring av den preliminära planen tar sin början och inleds medbehandling av ärendet om förnyad giltighet av vissa kollektivavtal. § 3 Ang. betalningen för åtgärder med anledning avoljeskador Herr civilministern ordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 32, lill herr jordbruksministern, och anförde: har frägai jordbruksministernom han dels är beredd alt vidta ätgärder för alt genom skapande avoljeskadefond eUer på annat säll genom slalens medverkan befria kommunerna fränbetalningsansvar vid oljeskador längs våra kuster i fall där ansvarsfrågan ejkan fastställas, dels vill medverka tiU att genom statens medverkan skapamöjligheler för förelag, som arbelar med oljedeslraklion, att erhållaförskotlerad ersältning för sitt arbete i de fall där skaderegleringen genomförsäkringsbolag blir fördröjd. Inlerpellationenhar överlämnats lUl mig för besvarande. Frågan om någon form av fondbildning för all läckakostnader med anledning av oljeutsläpp har vid olika tillfällen aktualiseratspä såväl det nationeUa som del internationeUa planet. Sålunda kan erinras om alt riksrevisionsverkel medanledning av remissyttrandena över oljeskyddsulredningens betänkande"Beredskap mol oljeskador" fick Kungl. Maj:ls uppdrag alt utreda bl.a. förutsätt- ningarnaför att utan en vidlyftig administration finansiera ingripanden mol oljeskadorgenom särskUda avgifter och utarbeta förslag lill ell sådantfinansieringsalternativ. Verket redovisade uppdraget och föreslogdärvid alt oljeskyddskostnaderna skulle finansieras genom en kapitalbildningbyggd pä ett avgiftssystem, som skulle administreras i stallig regi. Nägon formav fondbildning - i kombination med en rörlig kredit hos var enligt verket en med hänsyn till omständigheterna väl lämpadfinansieringsform. Lämplig fondstorlek i utgångsläget bedömdes vara omkring 8miljoner kronor, och den rörliga krediten - vars syfle skulle vara alt läckakostnader av större omfattning, t. ex. i anledning av en olycka avkataslrofkaraktär - borde förslagsvis uppgå liU . Sä gott som samtliga remissinstanser var positiva tillförslaget om avgiftsfinansiering. Förslaget och remissyttrandena har emellertidöverlämnats lill räddningstjänslulredningen dä del bedömdes lämpligl altförslaget övervägdes i samband med räddningstjänslfrågorna i övrigl, SlällninglUl förslaget bör därför inte las förrän räddningstjänslulredningen redovisatsitt arbeie, Pä del internationella området har är 1969 antagils enkonvention om skadeståndsansvar för oljeskador. Vidare pågår arbeie på enkonvention angående inrättande av en internationell oljeskadefond. Nämnas börockså att genom oljebolagens internationella samarbetsorgan har inrättats enersättningsfond för oljeskador. Jag har , senast i svar den 3 decemberförra årel på en fråga i andra kammaren av , redogjort förriksdagen för den praxis som i avvaktan pä ställningstagandetUl räddningsljänslulredningens förslag lillämpas av Kungl. Maj:l i fråga omersättning av statsmedel till kommunerna för kostnader för bekämpning ochsanering av oljeskador. Enligt denna praxis utgår regelmässigt ersättning förkommuns koslnader för bekämpning tiU sjöss av oljeutsläpp, under del attkostnader för sanering, dvs. i huvudsak rengöring av oljeförorenadestrandområden, betalats av staten endast undanlagsvis, framför alll när deåsamkats kustkommuner med små ekonomiska resurser. Fr. o. m. innevarande budgeiår finns en särskildanslagspost, betecknad Ersättningar tiU kommuner vid ingripande mololjeutsläpp lill sjöss, under tolfte huvudtitelns förslagsanslag Beredskap föroljebekämpning till sjöss. Frän anslagsposten skall kommunernasbekämpningskostnader bestridas efler beslul av Kungl. Maj:t i varje särskiltfall. När det gäller saneringskostnader oavsett om del varilfräga om anonyma eller identifierade utsläpp har i de faU, då dessa ersattsav statsmedel, ersättning utgått från fjortonde huvudtitelns förslagsanslagOförutsedda ulgifler. Vid prövningen av frägan om ersättning skall ulgä hargivelvis skadekostnaderna ställts i relation till kommunens ekonomiskaresurser. Med hänvisning tUl den redogörelse jag lämnal nu vill jagdärför besvara försia fråga genom att framhålla all med denpraxis som tUlämpats i fråga om ersättning tUl kommuner för bekämp- Onsdagenden Ang. betalningen för ätgärder med anledning av oljeskador Onsdagenden Ang. betalningen för åtgärder med anledning av oljeskador nings- ochsaneringskostnader ingen kommun fått bära oskäliga koslnader föringripanden mot oljeutsläpp till sjöss och att därför nägra åtgärder av denanledningen inte behövs innan räddningsljänslulredningens väntade förslag kangenomföras. andra fråga skulle i och för sig kunnabesvaras med samma hänvisning som till räddningsljänslulredningenskommande förslag. Jag kan inle finna att del - i varje fall behöver skapas nägra allmänna regler för att bereda belalning åtoljesaneringsföretag som anlitas av samhäUet, Om det visar sig nödvändigt kanätgärder vidtas från fall lill fall. Som exempel pä della vill jag nämna attKungl. Maj:t ansett sig kunna medge att kommuns kostnad för oljesaneringförskottsvis fär betalas av statsmedel och uppdragit åtgenerallullstyrelsen att bevaka alt beloppet återkrävs av den som är ansvarigför oljeskadan. Genom ell sådant beslut har olägenheterna av all behöva liggaule med slora belopp i awaklan pä uppgörelse mellan försäkringsbolag undanröjtsför såväl saneringsföretag som kommun. HenSTRINDBERG (m): Jag tackar statsrådet för svarel på min interpellation. Bakgrunden tUl mina frågor är bl. a. att ersätlningsfrägannär del gäller oljeskador i vissa fall är myckel oklar. Skaderegleringen blirdärigenom ofla fördröjd pä etl sätt som är ytterst besvärande såväl för berördakommuner som för enskilda företagare. I interpellationssvaret hänvisas tyvärrliksom i många andra sammanhang här i lill pågående utredning. Jagställer mig inte oförstående tiU det, men jag vill mycket starkt undersirykaönskemålet alt den sittande ulredningen, räddningstjänslulredningen, snarastmätte bli klar med sitt arbete. De nuvarande förhållandena är nämligen heltotUlfredsstäUande. Enligt gällande praxis utgår ersättning till kommun förkostnader avseende bekämpning av oljeskador lill sjöss. Delta är gott och väl,men ersättningen mäste dä regleras snabbare än vad som lycks vara fallel. På en punkt hoppas jag att del i framliden skall bliklarare regler än , nämligen vad avser ersällningen till kommun för kostnadersom den åsamkas för exempelvis sanering av oljeförorenade stränder. Maj:t i varje särskilt fall och med hänsyn tagen lill skadans omfattningi relation till kommunens ekonomiska bärkraft skall avgöra om ersältning skallutgå eUer ej kan inte vara en riktig lösning av problemet. En kommun som plötsligtställs inför etl kanske slort oljeutsläpp måste redan när den vidtarsaneringsåtgärder vela all del finns en ekonomisk garant för dess åtaganden.Därför bör del finnas förslagsvis en oljeskadefond som kan svara för uppkomnasaneringskostnader såväl tUl sjöss som vid stränderna. Detta, herr talman, måsle gälla oavsett om den drabbadekommunens ekonomi är god eller ej. All smä skärgårdskommuner - lyvärr kommerdel inte att finnas sä många sådana kvar - skall slå mer ellermindre med mössan i hand för att få ut pengar av slalen kan inte vara riktigt.Gränsdragningsproblemen när det gäller att fastslå kommunens ekonomiskabärkraft i förhållande tiU uppkommen skada kan dessulom mångengång bli besvärliga. Beträffande min fräga om statsrådet vill medverka tUl altvia slalen åsiadkomma möjligheler för enskilda förelagare som ägnar sig åloljesanering att ulfå förskotlsersältning i de fall skaderegleringen drar ut påtiden finner jag statsrådets svar om inte negativt sä dock alllför litetpositivt. Detta all slaten kan vidta ätgärder frän fall lUl fall fyller enliglmitt förmenande inle de anspråk som man kan ställa pä snabb skadereglering.Huruvida ingripande kan vara nödvändigt eller ej är dessutom enbedömningsfräga, där berörda parter kan ha oUka mening. Jag vill, herr talman, uttrycka del bestämda önskemåletall de i interpellalionen aktualiserade spörsmålen snabbt kommer lill enpositiv lösning, bl. a. genom att den lidigare nämnda räddningstjänslulredningenmed det snaraste lägger fram sitt betänkande. Onsdagenden Ang. betalningen för åtgärder med anledning av oljeskador Hen NORRBYi (fp); Herr lalman Med utredningar bekämpar man inte olja - delär en tes som de skärgårdskommuner som lever med oljeskadehotel hängande översig ständigt har aktuell. Men uiredningar är ju en förutsättning förkonstruktiva beslut. Om vi då tittar pä de oljeskadeutredningar som har förekommiloch förekommer här i landel, finner vi en utredning om oljeskador sompresenterades 1965. Den ulredningen är lyckligen undangömd, för där tänkte mansig all de berörda kommunerna skulle la huvudansvaret även koslnadsmässigl. Mennu har del gätt sex är sedan den ulredningen avlämnade sitt betänkande. Denavsatte alltså inga konkrela resullal. Det enda som har hänt är i stort sett atträddningstjänslulredningen har fåll tUläggsdirektiv att ta upp även de härfrågorna. Personligen tycker jag alt frågeställningen om oljeskadebekämpningenläg litet grand vid sidan av det som räddningstjänslulredningen egentligen hadeatt syssla med, men när den nu har gett sig i kast med ämnel är del intressantatt siudera den tidplan som torde bli aktueU för räddningstjänslulredningen.TUläggsdirekliven i det här hänseendet lämnades , och i riksdagsberällelseni är sägs det all ulredningen beräknas bli slutförd under våren 1971.Tidningsuppgifler, emanerande frän utredningsmannen så sent som inovember-december förra året, lydde pä alt man skulle vara klar ijanuarifebruari. Svårigheten med lagskrivningsarbelel har gjort att tidpunktennu halkar framåt. Om vi ser på den möjliga lidpunkten för en ny ordning i dessafrågor, hamnar vi vid tidigast ell och etl kvarts är till medosäkerhet för de berörda kommunerna. Man är ju hela liden beroende av vad somfrän statsmakternas sida betraktas som skäligt och oskäligt i ekonomiskthänseende. Vi fick en ny handläggningsordning när det gälldeoljeskadebekämpning lill sjöss och i kustvatten . Dä ficktullverket ansvarel men i stort sett inga resurser för den här verksamhelen.Begränsade resurser fick man fr. o. m. innevarande budgetår, alltså frän den 1juli 1970. Planer för en successiv utbyggnad av bekämpningsresurserna harredovisats frän generallullstyrelsen i många sammanhang, och det är ju en ihögsta grad lovvärd utbyggnad man där har skisserat. Men det är långt tillmålet. Onsdagenden Ang. betalningen för åtgärder med anledning av oljeskador Den ordning som fanns innan ficksamordningsansvaret innebar att länsstyrelserna hade ell samordningsansvar. Omvi rent parentetiskt, herr lalman tillar pä frägan om samordning även iriksdagsarbetet, finner vi all försl pä dagens föredragningslisla slår svar päen interpellation om oljebekämpning och sisl pä föredragningslislan slårbehandlingen av en motion i samma ärende. Det hade kanske varil skäl alt samordnade två debatterna. Men åter lUl samordningen av oljeskadebekämpningen! Vi kanta tvä konkreta exempel. I skärgärd grundstölle 1969 ell fartyg somhette . Det blev ell kvantitativt sell "litet" utsläpp- 243 m enligl lillgängUga uppgifter. Den gången skötte länsstyrelsensamordningsansvaret. De berörda kommunerna behövde aldrig ens gä in med enansökan om förskotlsutbelalning från staten. Del skötte en statlig myndighet.Man hade samordningsansvaret på ett ställe. kolliderade två tankfartyg utanförVaxholm, och , Ansvarsfrågan är ännu inte klar. Vittnesförhör isjöförklaringsmålet har genomförts, men något stäUningstagande i ansvarsfråganföreligger inle, Skadesländsansvarel kan alltså ännu inle regleras. 1 della fall var det och dess kustbevakning somfick gripa in med bekämpning tUl sjöss. Det var svåra isförhållanden vidkollisionstUl-fällel. Man hade ganska lilen erfarenhet av bekämpning av olja iis, och tekniskt sett erbjöd bekämpningen en hel del problem. Bristen itekniskt kunnande ledde liU all den mängd olja man inle kunde bekämpa lillsjöss blev mer omfattande än som skulle blivit fallet om man haft en utveckladteknik. Slutsals: När isen gick upp var del mer olja som flöt iland pä stränderna och alltså undandrog sig tuUverkels bekämpningsansvar och istället drabbade de berörda kommunerna. Det utsläpp del här var fräga om var inte mer omfallandeän ca 125 m. Bekämpningskoslnaderna var . Det äralllsä ganska dyrt per kubikmeter räknat ati bekämpa löskommen olja. Bäsl ärnalurliglvis alt förebygga skador av den här typen. Lät oss se hur koslnadsregleringen fungerar. De berördakommunerna gick i detta fall in i bekämpningsarbetel och sade klart ochuttryckligt: Vi gär med under förutsättning all vi inte behöver vara"bank" åt försäkringsbolagen. De ekonomiskl hårt pressade kommunernahar annal alt utnyttja sin likviditet för än sådant. Icke desto mindre slulade del hela med alt kommunernaytterst ansågs kunna bli betalningsansvariga för saneringskostnader på över enmiljon kronor. 1 del lägel fick alltså kommunerna hos Kungl. Maj:t begära altdessa kostnader skuUe bäras av staten. Sä beslutades ocksä. Men vad jag finneranmärkningsvärt är alt ingel sådant initiativ togs direkt fräncivildepartementets sida. Jag vill slälla den direkta frägan om civilministernhölls konlinueriigt orienterad om handläggning av . Den rimliga ordningen i ell sådant här fall ärnaturligtvis all man genom etl väl ulvecklat redaransvar och ettförsäkringsobligatorium garanterar att medel finns lill förfogande för snabbabekämpningsinsal-ser. Självklart är ocksä - och det återkommer jag liU vidbehandlingen av en moiionsom jag slår som försia namn på - all man fär en oljebekämpningsfond, som genomen fondadminislralion får administrativa resurser all snabbt och konsekvenisälla in de rätta bekämpningsinsatserna. Om man exempelvis skulle lägga enimportavgift pä oljan för skadebekämpning på per kubikmeter, skuUe manvarje år få in nägol liolal . Del skulle räcka för all klara enlillfredsslällande sanering, all döma av koslnadsutfallet under de senasteåren. Det är ocksä intressant i detta sammanhang att se pälotspliklen för lankfarlyg - för mig en särskilt kär fräga. hade endel diskussioner för några är sedan om lotsväsendels organisation. Del hävdadesdä frän visst häll - bl. a. hörde jag lill kritikerna - att man pä eltotillfredsställande sätt reducerade lotsorganisationen i landet. har manIvingals msla upp den organisationen igen, bl. a. beroende pä att man harinfört lotsplikt för lankfarlyg med en lastkapacitet över 2 000 lon. ären intressanl ulveckling. Obligatorisk lolsning är en melod att komma ifrånskador av den här typen. All det inle räcker visas av all flera av de senasteoljeskadorna har uppstått genom kollisioner och grundstötningar av fartyg somhaft lots del var fallel exempelvis med Kalelysia. Redaransvarstaket för ell av de två senast inblandadefartygen, , ligger pä , medan det för del andra farlygel,Kalelysia, från vilkel oljan inle rann ul den rann ul från - ligger pånärmare . Om vi tänker oss all del mindre fartyget skulle fåhela ansvarel, sä belyder del alt skattebetalarna fär skjuta till ell parmiljoner kronor. Fär del slörre farlygel hela ansvarel, sä belyder del attskattebetalarna inle får skjula lill jusl någonting annal än de indirektakostnader som inle debileras och som kommuner och statliga myndigheter har förhandläggning av sädana här ärenden. Enligl min uppfattning är del hell klart att här återstårväldigt myckel all göra för all fä en veltig lösning på della myckel slorasamhällsproblem som framför allt är etl överhängande hol för de kanske minstbelalningsslarka kommunerna i detta land. Och jag ser del som en myckelpåtaglig brist alt man hillills inle har pä etl tillfredsställande sätt lyckatsreglera bekämpnings- och kostnadsfrågorna när del gäller bekämpning avlöskommen olja, inle bara till sjöss utan också, när den har drivii i land, påstränderna. Onsdagenden Ang. betalningen för ätgärder med anledning av oUeskador HerrHUGOSSON (s): Jag tror del är utomordentligtväsentligt att man fär samma huvudman som har ansvaret för oljebekämpningensåväl till sjöss som till lands, och därför är del väl önskvärt att kommunernasengagemang kan minskas i det här sammanhangei. Vidare är jag av denuppfattningen alt varje produkt bör bära de miljökostnader som den åsamkar, ochjag anser att medel för alt åstadkomma ell bällre oljeskydd och medel för allsanera och för alt rätta lill de skador som har uppstått i samband med elloljeutsläpp bör slällas till förfogande av dem som svarar för importen avoljor. Därför lycker jag det är riktigt all man tUlskapar en specieU Ang. betalningen för åtgärder med anledning av oljeskador oljeskadefond.Herr Rosqvisi frän och jag har väckt en motion i detta syfle lillårets riksdag, och där har vi bl. a. visat att om man t. ex. avsäller 1 kronaper importerat ton petroleumprodukter, sä kommer man att få ca 30miljoner kronor som kan avsällas lill en oljeskadefond. Vi menar alltså att detär oljebolagen som bör slå för dessa kostnader. innebära andra sidangivelvis inle all rederier och andra som handhar oljeprodukler skall kunna köpasig fria frän del ansvar som måsle åvila dem, ty syflel är ju inle bara attåstadkomma ekonomiska resurser, ulan målsättningen bör vara att med alla tillbuds slående medel se lill att oljeskador inte inträffar. Vi hoppas alt molionen kommer all fä en välvilligbehandling här i . Och det är mycket väsentligt att statsrådet sertill all räddningstjänslulredningen arbelar skyndsamt. Det är önskvärt förkuslkommunerna och de slora hamnkommunerna alt vi fär en bältre lingens ordningtill sländ och att vi har ordentliga resurser för att möta eventuellakalastrofer. Slutligen vill jag, herr talman, korrigera iÅkersberga som lämnade en felaktig sakupplysning när del gäller lotslvånget förtanklonnage. Del är ju kvantiteten medförd olja som är avgörande för omlotstvång föreligger eller inte. Har ett tankfartyg olja, däföreligger lotstvång. Sedan kan farlygel 1. ex. vara pä men bara ha olja i tankarna, och dä föreligger inget lotstvång. Del var bara en korrigering av en felaktig sakupplysning.Vad jag ville framhålla i denna debatt är alllsä önskvärdheten av atträddningstjänslulredningen möjligen påskyndar sitt arbeie, sä all vi fär eltförslag som vi kan la slällning lill. Vi är hell ense om angelägenheten av att snarastmöjligl fä mera definitiva lösningar pä dessa frågor. Rättsläget är förnärvarande oklart. Men räddningstjänslulredningen beräknar all vara färdig medsitt arbeie om ell par månader, och mol bakgrund av den ansvarsfördelning somman där kommer fram lill ansvarsfrågorna är trots allt inle så enkla som dekan synas och med hänsyn lagen till den organisation som vi dä kan bygga uppblir det möjligt för oss diskutera kostnadsfördelningen och finansieringen avde insatser som skall göras för oljeskydds-beredskapen. Samiidigi mäste vifölja vad som händer pä del internationella planet, där man ocksä arbelar päen skadereglering som blir av mera vittomfattande karaktär och där väl vårainsalser fär samordnas med och komplettera de åtgärder som man kan komma framtUl i internationellt sammanhang. I och för sig tyckte jag del var litet överflödigt av herrNorrby i att ta upp i detta sammanhang och anföra detsom exempel pä att vi inle har lyckals alt med nuvarande praxis hantera frågornapä rält sätt. Jag medger gärna att del pä grund av det osäkra rättsläget iblandkan vara svårt all fä handläggningen alt klaffa precis sä som vi önskar, mennär del gäller Otello-kalastrofen var det ändå sä all beredskapsinsalsernasattes in med full styrka från sida, där man har ledningen av dennalyp av beredskapsinsatser. myckel vällUl hur det arbelel bedrevs. Vidare har ersältningarna för bekämpningen i delfallel kunnat betalas förskottsvis, på det sätt jag föreställer mig att herrNorrby anser all de bör regleras för att undvika ati kommunerna ellersaneringsförelagen skall behöva ligga ute med förskollerademedel. Jag tror att jag kan stå för vad jag inledningsvis sade,alt med den ordning vi praktiserat i avvaktan pä mera definitivalösningar har inte nägra oskäliga kostnader behövt drabba kommunerna i sådanahär sammanhang. Och vi länker fortsätta med all praktisera den ordningen, tilldess all vi fär den definitiva lösningen klar. Ang. betalningen för åtgärder med anledning av oljeskador Hen NORRBYi (fp): Låt mig först tacka för all hankorrigerade en oklar formulering frän min sida. När det gäller Otello-fallet var väl allting inte riktigtsä bra som socialminislern här framställde del. Sanningen är i stället den allett av saneringsförelagen befann sig pä konkursens brant därför alt man intefick betalt för sina fakturor. Man levde i det företaget ur hand i mun underelt halvårs tid i avvaktan pä den reglering som generallullstyrelsen enligl denIräffade överenskommelsen hade förslahandsansvaret för.