prot · FU09114 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag skall bara ta några exempel för att visa hur aUvarUgsituationen är och nödvändigheten av att se frågan på det här sättet. I Vänernförekommer också betydande kvicksUverutsläpp. Även här är SkoghaUsverken enbov i dramat. Vid en vattendomsförhandling Ifrågasattes avrepresentanter för flera närvarande instanser om tål så mycket merakvicksilver. På uppdrag av Industrins vatten- och luftundersökningar ABhar den kände mihövårdskämpen från fiskatupp gäddor i den förut omtalade för undersökning. Det har visat sigatt inte av de uppfiskade gäddorna i området är angripnaav gäddpest, ett slags cancer som tar sig uttryck i otrevliga såi på fisken. Men slutsatsen att kvicksilverförgiftningen spritt siglångt ut i kan vi dra av en pressuppgift som visar på att man i Luröskärgård, som hgger mitt ute i , har hittat massor av ruvade men okläcktasjöfågelägg. Det var en skogsvärdskonsulent som avslöjade detta skrämmandeförhållande. Analyser på veterinärmedicinska anstalten har visat att äggenmnehålht upp till etylkvicksilver per kilo. Denskogsvårdskonsulent som citeras konstaterar också att det blir mindre ochmindre med sjöfågel år . Utskottet har i sin skrivning över min och deandra motionerna gett uttryck för den uppfattningen att det är nödvändigt medkraftfuUa och effektiva insatser på vattenvårdens område och att det måstebedrivas ett skyndsamt utrednings- och planeringsarbete. Jag vill helt Instämmai detta men vill också understryka att det är nödvändigt att vi får ettplaneringsarbete som kan ta sig uttryck i konkreta handlingar. Jag harvelat andraga de här uppgifterna för att visa situationens allvar när detgäller den sjö Jag bäst känner till, alltså . Att det är svåra ochkomphcerade uppgifter det handlar om förstår var och en. Men att det ärnödvändigt att göra något förstår allt flera också. Vad gällerskogsindustrierna har de bara börjat arbetet med att rena sina utsläpp. Sedanåterstår arbetet, åtminstone på många platser, med att återställa situationengenom bortförande av avfall såsom fiberbankar t. ex. Bara utanförSkoghaUsverken Ugger f. n. fiberbankar om fem, , så långt manhar kunnat konstatera. Tätorternas reningsåtgärder harinte heller fått den effekt som man kanske väntat. Det framhålls i rapportenfrån att uppförandet av ett reningsverk på en tätort har getten omedelbar men kortvarig effekt, men att befolkningstillväxten och den ökadeföroreningen per capita i allmänhet på kommit att motverkaresultatet av de insatta åtgärderna. Det är emeUertid min förhoppning att utskottets skrivningskall kunna bidraga till att vi skall få de kraftfulla och effektiva Insatserpå det här området, som i motionen har efterlysts. Jag vUldärför nöja mig med att yrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 29 Utnyttjandet av grundvattentillgångarna Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 50 i anledning av motion angående utnyttjandet avgrundvattentUlgångarna. i (c): Våra grundvattentUlgångar och frågan om hurvi handskas med dem är en framtida folkförsörjningsangelägenhet av allra högstarang. gick genom pressen meddelandet om attvattenförsörjningen utgör stora problem I . Även i vårt land har strukturomvandlingen till merakoncentrerad bebyggelse gett symtom på likartade problem. Den motion som viavlämnade tUl påtalar sådana exempel. Det gällerdels problemen med utdlkningen av grundvattnet inom bebyggelseområdena, vilkenleder till sättningar i marken och därigenom skador på byggnationen. Dessaskador rör sig om stora mUjonbelopp. Dels gäUer det vUka konsekvenser en alltförstark sänkning av grandvattennivän får för växtligheten, särskilt vid torkår. Det första problemområdet med dess olika verkningar ärmera påtagligt och därför lätt att föha, medan det senare om växtligheten ärmera svårbedömt och hittUls föga observerat. Utskottet har låtit motionen gå på remiss tillnaturvårdsverket, . , Sverigesgeologiska undersökning och Vattenvärnet, Jag måste säga, herr talman, att Jag är tacksam motutskottet, som därmed har fått fram en rad mycket värdefuUa remissutlåtanden. I motionen har vi begärt en utredning. Detta gjorde vi ikonsekvens med uttalandena av den expertis som tiUfrågades när motionenutarbetades och som samstämmigt ansåg att utredningsvägen en klarhet om dettaproblemkomplex måste komma till stånd. framhåller i sitt remissvar att frågornaär betydelsefuUa men kommer att penetreras i olika sammanhang, men anför,klokt nog, att frågan om påverkan på växtligheten hör närmastunder . Eftersom dagens plenum håller på att ta slut skaU JagemeUertid inte referera vad remissinstanserna har sagt; det står att läsa ibetänkandet. Får jag bara nämna att anser att enändring av grundvattennivån otvivelaktigt inverkar på växtligheten, och manfinne:r därför en översyn angelägen. Ytterligare ett remissyttrande måste jag uppehålla mignågot vid, nämligen det som avgivits av geologiska undersökning. SGUhar många värdefulla synpunkter men kommer med ett påstående som är direktfelaktigt. 1 anledning av vad som anförts i motionen om sydvästra säger man märkligt nog: "De skadeverkningar som främståberopas, har dock ej aktualitet Inom de närmast åsyftade regionerna med storagrundvattenuttag (t. ex. sydvästra )." Jo, herr talman. Just I den s.k. Alnarpådern, som sträcker sig snett över sydvästra , uttages nu ca 75procent av vattentillgångarna. Detta uttag har så starkt sänkt grundvattennivånatt både mindre samhällen och enskilda fastigheter helt berövats sinavattentäkter - alltså just sådana som SGU säger har den största ekonomiskafördelen av grundvattnet. Vad denna sänkning av nivån sedan innebär förväxtligheten i sydvästra är svårbedömbart, men den har säkerhgen mycketstor betydelse. Här har, menar jag, SGU talat i nattmössan. Beträffande de andra remissyttrandena villJag endast konstatera att mycket värdefulla synpunkter förts fram och attfrågeställningarna har rönt en positiv behandling. är också positivt i sin skrivning ochhemstäUer att motionen med den skrivningen skall anses besvarad. Sedan motionenväcktes har, konstaterar utskottet, frågan "aktualiserats i Kungl. Det är ju gott och väl och även betryggande, förmodar jag. Utskottets skrivning är som sagt positivt hållen, men detsynes mig som om mian har bortsett frän vissa konsekvenser i fråga omförhåUandet meUan vattentiUgången och växtligheten. De har kommit i skymundan -eher de ligger måhända i den sista satsen där det sägs att allmän enighet råderom behovet av skärpt uppmärksamhet i fråga om vår grundvatten-situation. Jag avstår från att ställa nägot yrkande, men jaghoppas att de undersökningar som enligt uppgift skall komma till stånd beaktarvad både och anför i sinaremissyttranden. Det skall bh intressant att föha dessaundersökningar. HerrHANSSON i Skegrie (c): Jag tycker nog att motionären bör varasynnerligen belåten med behandlingen av denna motion. Den väcktes ijanuari, och det visar sig nu att den utredning som begärts i motionen redan ärfärdig; den är remissbehandlad, och frågan beredes av Kungl. Maj:t. Snabbarekan man knappast tänka sig ett resultat det är visserligen inte en följd avmotionen, men I aUa faU vad som där åsyftas. Därtill kommer att det utredningsbetänkande som heter JordVatten är mycket positivt till just de spörsmål sommotionärerna har tagit upp. Jag är själv en av motionärerna, och jag ärsynnerligen belåten med vad som har kommit fram. Vi har också iutskottsutlåtandet återgivit åtskilligt av vad denna utredning säger. i anmärkte på remissyttrandetfrån geologiska undersökning. Det kan vara alldeles riktigt att mandär har uttalat sig litet vårdslöst om förhållandena i sydvästra . Men iutredningsbetänkandet har gjorts ett uttalande som i viss mån korrigerar vadSGU har yttrat, nämligen; "Genom bebyggelsens och industrinsfortsatta koncentration till vissa regioner har emellertid ofta akutabristsituationer uppstått. Detta hade i många fall Inte behövt Inträffa om mani god tid genom allsidiga utredningar fått en klar och tillförUtlig bild avregionens grundvattentiUgångar. Gjorda grundvattenutredningar har däremotvanligen enbart syftat till lösandet av rent lokala problem. Större regionalagrundvattenundersökningar torde därför redan nu kunna förutses bil synnerligenangelägna." Det är mycket positivt sagt just om motionens syfte. Vad sedan gäller inverkan på växtligheten iStaffanstorp ville i viss mån kritisera utskottet för att vi inte hade tagittillräckligt aUvarligt på den frågan - viU jag säga att det hade varit väldigtlätt för utskottet att anföra många exempel på skadliga verkningar påväxtlighet som har uppstått därför att man har sänkt grundvattennivån genom attutnyttja grundvattnet alldeles för mycket. Man har åstadkommit att skogar ochvillaträdgårdar har vissnat ner etc. Vi har ju möjligheter att genomdjupborrningar skaffa vatten tUl de mänskliga behoven från längre ner liggandevattentillgångar. Växternas rötter däremot har en begränsad räckvidd nedåt, ochman kan sänka grundvattnet så långt att de inte når dit. Då vissnar som sagt bådeskogar och vUlaträdgårdar etc. har utskottet I stället för att anföra en mängd exempelsagt så här: "Enligt utskottets mening är det emellertid angeläget attfrågan om I vilken omfattning grundvattentillgångarna kan eller bör utnyttjasägnas stor uppmärksamhet. En alltför stark exploatering av dessa tiUgångar kanvåUa oberäkneliga skador på växtUghet och natur." Därmed har vi ju fångatin just de problem som motionen avser och som var htet bekymradöver. Vi får väl nu hoppas att den beredning som företas hosKungl. Maj :t just skah leda fram tUl vad utskottet slutar med att förutsätta:att syftet med motionen kommer att tiUgodoses. i yrkade ingentingannat än bifall tiU utskottets förslag. Jag har väl anledning att göradetsamma, och när jag ändå har ordet, yrkar jag aUtså bifall tiU utskottetshemställan. HerrLARSSON i (c): Efter herr ordförandens i jordbruksutskottetyttrande har situationen något klarlagts. Vad jag anmärkte på var egentligendetta om förhållandet meUan växtUgheten och grundvattentillgången. Jag är heltmedveten om, i Skegrie, att geologiutredningen i betänkandetMalmJordVatten behandlar frågan om en framtida fastare organisation avgrundvattenundersökningarna, men den tar inte 8 protokoll 1971. ställningtill just det här problemet som jag tryckte pa. Onsdagenden ordförande här ytterligare har betonat vad utskottet avser med sin 27 oktober1971 skrivning, tror jag emellertid attjag kan förklara mig nöjd. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. § 30 Interpellation nr 186 ang, behörighet till inträde igymnasieskolan efter period i arbetslivet Ordet lämnades på begäran till HerrLARSSON i (c), som yttrade: Genom beslut angåendegymnasieskolan upphörde de möjligheter som tidigare fanns för elev att ersättaskolgång i årskurs 9 i med skolgång i yrkesskola eller medutbildning hos hantverkare eller företagare enligt 2 kap. 17 § skolstadgan. Imotioner och reservationer resta krav på att denna möjhghet i modifierad formskulle bibehållas betecknades vid kammar-behandlingen av utbildningsministerIngvar såsom överflödiga. Enligt 36 § andra stycket skollagen skulledet fortfarande vara möjligt att i vissa fall byta ut årskurs 9 i grundskolanmot utbildning t. ex. hos hantverkare, underströk statsrådet . ReeUtsett skulle det inte föreUgga någon skUlnad för den enskilde eleven: Det är önskvärt att elev som inte kan finna någon somhelst mening med skolgången får möjlighet att lämna skolan för att i stäUetskaffa sig erfarenheter genom en anställning inom arbetslivet. Detta kan intefå hindra honom från att senare fortsätta utbildningen inom skolväsendet. I 9 kap. I § första stycket skolstadgan föreskrivs att densom genomgått årskurs 9 i eller har motsvarande kunskaper ärbehörig att Intagas som elev på hnje i gymnasieskolan. Intagningsbestämmelsernahar på en del håll tolkats så att elev som befriats från årskurs 9 inte harmöjligheter att vinna inträde vid gymnasieskolan. Det kan enhgt min mening intevara riktigt att utestänga vederbörande från gymnasieutbildning. Det är guvetvis av vikt att elev som befrias frångrundskolans sista år står under skolstyrelsens tUlsyn och att ansträngningargörs för att han skah få en anstäUning som ligger I Unje med hans anlag ochIntressen. Man bör kunna räkna med att vederbörande i en del faUönskar fortsätta utbildningen Inom skolväsendet och då bör det enligt minmening vara möjligt för honom att genomgå yrkesutbUdning inom gymnasieskolan pågrundval av den grundskoleutbildning han har och den UtbUdning och denerfarenhet som arbetslivet gett honom. Med hänvisning tUl det anförda anhåUer jag om kammarensmedgivande att tiU utbUdningsministern få stäha följande fråga; Är enUgt statsrådets uppfattning elev som avslutat sinagrundskole studier enligt 36 § andra stycket skollagen behörig att efter en period i j j4 arbetslivet intagas som elev igymnasieskolan? Denna anhållan bordlades. § 31Interpellation nr 187 ang, sysselsättningsfrämjande åtgärder i Ordetlämnades på begäran till HerrGUSTAFSSON I (c): Enligt de senaste rapporterna frånarbetsmarknadsstyrelsen fortsätter arbetslösheten att öka i högre takt än manräknat med inom styrelsen. Kvinnorna och ungdomen står för större delen avökningen. Trots vidtagna och planerade arbetsmarknadsåtgärder avohka slag syns en successiv ökning av arbetslösheten varaofrånkomlig. Ökningens storlek påverkas av flera faktorer, t. ex. den direktaoch Indirekta effekten av vidtagna åtgärder, arbetskraftens rörlighet och Intresseför arbetsmarknadsutbildningen. I det aktuella läget är det nödvändigt att de aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna inriktas på att motverka arbetslöshetenbland kvinnor i samma utsträckning som bland män. Det är angeläget att kvinnor i den aktuellaarbetssituationen inte återigen betraktas som en arbetskraftsreserv, somsamhället kan kalla på när så krävs men som inte anses behöva samma trygghet påarbetsmarknaden som män. Rapporterna ger onekligen en dyster bild av nuläget påarbetsmarknaden hksom av utsikterna för det närmaste halvåret. Dettaförhållande inger oro i allt bredare lager. SynnerUgen olycklig är den stigande arbetslösheten blandungdomen, som enligt uppgifter från länsarbetsnämnderna har svårigheter atterhåUa sysselsättning även I de fall då mångårig utbildning finns. Detta är ettförhållande som är ägnat att ungdomen misstämning och håglöshet införframtiden. De relaterade förhållandena på arbetsmarknaden ägerspecieU aktuaUtet inom de s. k. skogslänen. i länet har ungdomsarbetslösheten ökat kraftigt . Antalet tUI arbetsförmedhngarna anmälda arbetslösa ungdomarunder uppgick vid mittmånadsberäkningen tUl 718, en ökningfrån septemberräkningen med 82. Skall de mål som uppställts i Länsprogram 70 i vad gäUerbefolkningsutvecklingen i kunna uppnås måste kraftfulla åtgärder frånsamhäUets sida vidtagas för att förbättra situationen på arbetsmarknaden. Dehittills vidtagna åtgärderna synes helt otUlräckhga. De höga arbetslöshetssiffrornager klara belägg för detta. Med hänvisning till det anförda anhåUer jag om kammarenstiUstånd att tiU herr inrikesministern få stäUa föhande frågor: Vilka åtgärder planeras för att skapa ytterligarearbetstillfällen I ? VUka åtgärder ämnar regeringen vidta för insatserbland arbetslös ungdom? Denna anhållan bordlades. § 32 Interpellation nr 188 ang. genomförandet av skogsvårdsprogram Ordetlämnades på begäran tUl HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Den ytterligare försämring avarbetsmarknadssituationen som Icke tycks visa tecken på att avta Innebär förbygder som , vUka redan tidigare pressats hårt av brist påarbetstUlfäUen, en situation som gränsar till katastrof för landsdelen. Att medel ställs till förfogande för att genomberedskapsarbeten ge så många som möjligt sysselsättning är självfalletvärdefullt men innebär icke den långsiktiga lösning som måste komma tUl ståndom icke stora delar av länet skall helt avfolkas. För att kunna finna mer långsiktiga lösningar bör i förstahand anknytas tlU det näringsUv som har tradition i bygden och där människornakan beredas arbete i så stor utsträckning som möjligt i anslutning till denbebyggelse som redan finns. 1 Länsprogram 70 för föreslås bland andraåtgärder ett skogsvårdsprogram där den allmänna målsättningen går ut på atthålla råvaruproduktionen på högsta möjliga nivå för att dämpa verkningarna avden fortgående mekaniseringen och att säkerställa virkesbehovet för länetsrelativt unga och högproduktiva skogsindustri. Detta kan förverkligas genom en intensifiering avskogsvården upp till den ambitionsnivå som kan anses nationalekonomiskt ochregionalpohtiskt önskvärd. Skulle hemställan till statsmakterna attsnabbt stäUa resurser till förfogande för detta programs genomförandetillgodoses kan en sysselsättningsökning för ca 2 000 man uppnås. Detär därvid av synnerlig vikt att åtgärderna sätts in sä snabbt som möjhgt innanutflyttningen från glesbygderna fortskridit för långt. Med hänvisning till det anförda anhåller Jag om kammarenstillstånd att tiU herr inrikesministern få ställa föhande fråga: Kommer statsrådet att stäUa resurser tUl förfogande föratt det i Länsprogram 70 för redovisade skogsprogrammet snarastkan genomföras, sä att därmed en ytterligt angelägen arbetskrafts-tillgång avlångsiktig karaktär säkras som ett välbehövligt råvarutillskott om ca2 mUjoner m/år kan utvinnas? Denna anhållan bordlades. § 33 Interpellation nr 189 ang. viss utvidgning avstödområdet Ordet lämnades på begäran tUl Hen (); Enligt beslut föregående år om den fortsatta regionalpoUtiska stödverksamheten omfattar stödområdet de fyra nord Ugaste länen samt vissa kommuner i , och j 16 . Det kan emeUertidInte hävdas att de gränser som sålunda dragitsupp för stödområdet på något klart och entydigt sätt skiljer ut de delar avlandet som är i särskilt behov av lokahseringsstöd. bygderutanför stödområdet som företer förhållanden som i hög grad 27 oktober1971 Uknar demsom är rådande inom detsamma och som sålunda I lika hög grad görlokaliserlngspohtisk stimulans motiverad. Frågan om stödområdets omfattning kan inte anses vara engång för aUa avgjord. För de delar av landet vilkas näringsliv kräver enutveckhngs-stimulans är det naturUgtvis av största vikt att kravet på enutvidgning bhr föremål för en grundlig, allsidig och positiv bedömning. Detförefaller lämpligt att den här frågan blir föremål för beaktande vid detpågående arbetet på Länsprogram 70 och att i samband med att detta behandlas iriksdagen förslag kommer att framläggas angående en revideringav stödområdets gränser. Därvid bör enligt min mening frågan om Införande avKarlstads- och Kristinehamnsregionerna i stödområdet ges en seriös behandhng.Området skulle därmed omfatta hela . Det är angeläget att helalänet, som Ju utgör en närlngsgeografiskt och administrativt sammanhållen enhet,får en likartad behandling i lokahseringspohtlskt avseende. har minskat sinfolkmängd med . Jämfört med de län som i sin helhet ingår istödområdet är det bara som uppvisar en påtagligt ogynnsammarebefolknlngsutveckhng. Huvudorsaken är det minskade arbetskraftsbehovet inomjord- och skogsbruket i . detta kommer strukturförändringarnär det gäUer järn- och stålverken samt pappers- och massaindustrin. Fortsattaratlonahseringar och driftsinskränkningar har aviserats inom industrin.Möjligheterna att utan ytterligare lokaUseringspolitiska insatser bryta dennedåtgående befolkningsutvecklingen förefaller sålunda små. Bland de åtgärdersom krävs för en positiv utveckling framstår den tidigare nämnda utvidgningenav stödområdet tUl att omfatta hela som mycket angelägen. Med hänvisning till det anförda anhåUer jag om kammarensmedgivande att tiU herr inrikesministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att medverka tiU att där förhåUandenadet motiverar stödområdet utvidgas vid riksdagsbehandlingen av Länsprogram 70? Denna anhållan bordlades. § 34 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 324 () tiU herr jordbruksministernangående jakt på duvor: Är det rimligt att gällande jaktbestämmelser tiUåterdödande av bl. a. brevduvor och rasduvor? Nr 325Herr () tlU herr jordbruksministern angående rigorö- Onsdagenden sare föreskrifter i fråga om jakt: 27 oktober1971 SkuUe det Inte, mot bakgrunden av erfarenheterna från årets älgjakt,vara motiverat med rigorösare föreskrifter i fråga om rätten att Nr 326 i Agnas (m) tiU herrkommunikationsministern angående verkningarna av planerade förändringar istatens Järnvägars distriktsorganisation; Anser statsrådet att de planerade förändringarna i försvagar SJ:s konkurrenskraft? Nr 327 i Agnas (m) till herr inrikesministernangående uppskov med planerade inskränkningar i statens järnvägarsdistriktsorganisation: Anser statsrådet att de planerade inskränkningarna i bör uppskjutas med hänsyn till arbetsmarknadsläget? Nr 328 i (fp) till herrhandelsministern angående exportfrämjande åtgärder; med hänsyn till sysselsättningsläget och tendenserna tiU ökad protektionlsm beredd vidta ytterligare exportfrämjande Nr 329 i Skärstad (c) till herrutbildningsministern angående informationen om utfärdandet av skolbetyg: Kan detanses vara tillfredsställande att skolledare och lärare först långt inpå terminen får veta att eleverna skall ha betyg vid utgången Nr 330 i (c) tUl herrutbildningsministern angående kompensation till ungdomsorganisationer för vissinformationsverksamhet: Är statsrådet beredd att verka för att landetsungdomsorganisationer på något sätt kompenseras för den ökadeinformationsverksamhet, som organisationerna genomfört i samband medövergången tiU statligt aktivitetsstöd? Nr 331 () tUl herr utbildningsministernangående alternativ till specialundervisning: VUka alternativ kommer att erbjudas elever med behov avspecialundervisning i de fall sådan Inte kan anordnas? Nr 332 () tlUstatsrådet angående barntUl- ] 18 synsverksamheten: redogöra för den aktuella situationen i vad gäUer Nr 333 i (fp) tiUherr kommunikationsminis-tern om obligatorisk varudeklarationsmärkning av extrautrustning för mopeder och cyklar: VUl statsrådet medverka tlU obligatorisk VDN-märkning avextra utrustning för mopeder och cyklar (ex. barnsitsar, styren) för attdärigenom försöka begränsa olyckor som direkt föranledes av sådan utrustningsfelkonstruktion och bristande hållfasthet? Nr 334 i Arrie (c) tiU herrkommunikationsministern angåendeomprövning av beslut om nedläggning av järnvägshnjer: Innebär den tUlkännagivna regionalatrafikplaneringen att beslut angående nedläggning av järnvägsstationer ochindragning av järnvägslinjer som skuUe ha företagits åren 19721974 blirföremål för omprövning? § 35 Kammaren åtskildes . (Siffrorna avser sida i protokollet) Herr talmannen 11,18,57 " i Södertähe (s) 89 " () 60, 68, 72 " iGävle (c) 46 " () 10, 38, 40, 42, 43, 56, 57 " Carlshamre (m) 48, 49, 50, 67,69 " Caristein(s) 14, 16, 17 " () 6 " Enskog (fp) 93 i Bäckmora (c) 6 " i (c)115 " i Skegrie (c) 21, 24, 112 " () 25 " ()5, 105 " () 75, 86,89 JohanssonI Holmgården (c) 116" , , I (c) 16, 26, 54, 56, 100 " () 30, 32, 116 Josefson i Arrie (c) 74 " i (s)108 " () 31, 46, 49, i (c) iUmeå (fp) 7, 12, 15, 16,35,45,47, 51 " () 83, 86,88" () 70 " Lorentzon (vpk) 77, 87, 89 () 82 " () 97 " i (m) 29, 37,53, 55 " i (vpk) 109 Mossberger (s) 107 " () 13 " () 8, 10 () 87, 102Rosqvist (s) 91 SeUgren (fp) 79, 85 () 105 Stadling (s) 24, 28Stridsman (c) 40, 43 () 95 () 36, 39 () 103Söderström (m) 46 i (vpk) 58, 66,73 () 106, 107 () 81, 86 () 19,23,27 () 61, 71, 73ÖhvaU (fp) 41, 43