prot · FU09104 · 1971-12-31 00:00:00 — Exempel påområden som här kommer att bli aktuella och på arten av de internationeUaåtgärder som måste komma till stånd kan studeras i bilaga 2 tiU utskottetsbetänkande, en bilaga som återger i detta sammanhang relevanta delar av den avsvenska regeringen tiU FN Insända national- rapporten rörandemiljöförhållanden i , De svenska förslagen anknyter tlU konferensensföreslagna huvudämmnesområden, och eftersom utskottet i full enighet noteratdem och beslutat redovisa dem för kammaren i denna bilaga tiU betänkandet,finns det ingen anledning att ta upp kammarens tid med att här närmareanalysera dem. Låt mig bara framhåUa att förberedelsearbetet för konferensen,som bedrives av en av FN:s generalförsamUng tillsatt kommitté med 27 medlemmar,däribland , samt av det specieUa konferenssekretariatet, nu befinner sigi ett beträffande konferensens sakinnehåll betydelsefuUt stadium. Fram tUlkommitténs tredje möte skaU fem meUanstatliga arbetsgrupper hautarbetat rekommendationer rörande möjliga och lämphga beslut ominternationella åtgärder på sådana områden som havsföroreningarna, erosion ochandra former av jordförstöring, mätning av mUjöförändringar och kriteria förmiljökvahtet samt naturvård allt sådant som man hoppas skaU kunna bh föremålför beslut redan vid konferensen . Konferensensprehminära dagordning upptar några andra punkter som emellertid förtjänar någrakorta kommentarer. En sådan punkt kallas "Utveckling och miljö ",Konferensen avses här ta upp tiU behandhng de miljöproblem som med ökandestyrka anmäler sig för i deras ekonomiska och socialautveckhngsarbete. Miljöproblemen har ju genereUt sin rot i tre omständigheter,som kännetecknar, på gott och ont och i växlande grad, mänskhghetens tillvaro,nämligen den explosionsartade befolkningsökningen, en aUtmer teknisktdominerad industriprocess och en våldsamt tilltagande urbanisering. Vi måstevara medvetna om att snabbaste möjliga modernisering av jordbruk och industri,som är nödvändig för att besegra världens fattigdomskris, just är deutvecklingselement, som vi i den rika världen vet innebär allvarUga, mycketallvarUga, miljörisker. Men vi måste vara medvetna om att under detatt vi i den rika världen , som väl är, anser oss kunna, och böra, beaktadessa risker som på lång sikt så allvarUgt hotar vår mänskliga tillvaro och vårmänskhga framtid, så framstår för u-ländema tUlväxt och utveckhng som detövergripande målet, i syfte att övervinna fattigdomskrisen, och miljöfaromasom en risk som man i vissa avseenden måste ta för att nå detta mål. Vi kantycka det vara hårt att skaU komma ur fattigdomskrisen ivälståndskrisen eller, som faktiskt är det paradoxala förhållandet, tvingas attuppleva både fattigdomskris och välståndskris . Men -vi måsteacceptera att för ter sig denna problematik annorlunda, delvis, ochinte minst, därför att de har anammat de värderingar som så länge har domineratvår ekonomiska tUlvaro, nämligen den ekonomiska tillväxten i sig som detprehminära målet, en värdering som vi nu börjar nyansera, kanske rentav, hoppasjag, förändra. krävs det ett mycket tålmodigt och mödosamt arbetepå att få aktivt medagerande i ett globalt miljövårdsarbete genomatt de, i och med identifiering av sina egna miljöproblem, kan se dem som enintegrerande del av sina egna något mer långsiktiga utvecklingsansträngningar.Jag kan i detta sammanhang helt instämma i vad som sägs på denna punkt ifolkpartiets partimotion, som ju överensstämmer med vad som sagts från svenskthåU i FN-sammanhang IntemationeUmiljövård m. m. InternationeU miljövård m. m. En annan punkt på konferensens prehminära dagordning kaUas"de InternationeUa organisatoriska impUkationerna avhandhngsförslag". Denna något invecklade rubrik är ett uttryck för vad manockså från svensk sida från första början av förberedelsearbetet har markerat,nämUgen att konferensen skaU vara handhngsinriktad, att den skaU vara inte ettslut utan en bötian på ett intemationellt samarbete på miljövårdsområdet ochatt de organisatoriska artangemangen för ett aktivt och kraftfuUtuppföljningsarbete måste fastställas vid konferensen . Låt mig, herr talman, redovisa vad som i det sammanhangethar sagts i förberedelsearbetet på FN-nlvå för konferensen , där man iannoteringama till den preUminära dagordningen har fört in följande element sommåste diskuteras här i när det gäller de organisatoriskakonsekvenserna av : Övervägande avde funktioner som måste fyUas på det mternatio-nella planet, om konferensenshandhngsförslag antas. Översyn avnuvarande organisatoriska situation på internationeU nivå, pågående ochplanerad aktivitet inklusive kapaciteten inom existerande organisationer,särskUt med avseende på FN-systemet. Övervägande avaltemativa metoder att fylla erforderUga funktioner särskilt med avseende påFN-systemet, metoder för att möta u-ländemas speciella behov, särskildaorganisatoriska krav för att möta behoven på reonal nivå. Enligt min, och troligen många andras,personhga åsikt måste dessa organisatoriska arrangemang på det internationellaplanet, som aUdeles uppenbart kommer att diskuteras -vid nästaår, reflektera det absoluta behovet av att det IntemationeUa organet kan kommaatt agera med behövlig kraft och auktoritet för att medverka tlU att denödvändiga internationella åtgärderna också kommer att genomföras ochrespekteras. Detta är den ganska självklara slutsats som en intellektueU analysav den intemationella miljövårdsproblematiken leder tiU. Det föreUgger medandra ord inga delade meningar härvidlag meUan reservanterna ijordbruksutskottet och utskottsmajoriteten I detta avseende. En helt annan sakär hur denna slutsats I de intemationella sammanhangen skaU kunna omsättas i förslag,beslut och handhng. Och här kommer jag in på den av utskottetscenterpartistiska ledamöter avgivna reservationen tiU betänkandet nr 39. Det är lätt, hen talman, det är mycket lätt, att säga attriksdagen skaU uppdra åt regeringen att i förberedelsearbetet till och vidFN-konferensen driva en viss hnje i detta sammanhang, som representerar vad mankan anse vara nödvändigt att uppnå. Jag kan här hänvisa till reservationensmotivering och det anförande som jordbruksutskottets värderade ordförande nysshar hålht. Vi måste emellertid ständigt håUa i minnet att FN med sitt aktuellaagerande på miljövårdsområdet gripit sig an med uppgifter, där detinternationeUa samfundet ställs inför en konflikt meUan den aUmäntaccepterade grunden för dess arbete, nämUgen det nationeUasuveränitetsbegreppet, och de krav som ett effektivt IntemationeUt agerandestäUer. Detta och åtskilhgt annat gör att denna fråga kanske är det mest ömtåhga ärendet av alla på FN-konferensensdagordning. Därför måste man här gå fram med varsamhet och försiktighet för attInte låta det bästa bh det godas fiende. Det vore enligt min mening ytterstriskabelt för den slutliga lyckliga utgången av det arbete som harigångsatts, om här på förhand skulle binda regeringen för att ageraefter sådana rikthnjer som reservanterna vUl skriva in i utskottets motivering.Dessa är alltså enligt min uppfattning okloka, med tanke på vad bådemotionärema och utskottsmajoriteten viU uppnå. Men, herr talman, reservationenskläm är, såvitt jag förstår, direkt meningslös frågan om tillskapande av ettorgan för ledning och kontroU av det internationeUa miljövårdsarbetet är redanuppförd på konferensens dagordning, och en skrivelse tiU Kungl.Maj:t i enUghet med reservationens kläm bhr därmed ett slag i luften. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets hemstäUan. IntemationeU miljövård m. m. Hen i Skegrie (c): Jag uppskattar på det högsta den positivainställning som här lade i fråga om behovet avIntemationella mlljövårdsorgan för kontroll, men jag blev väldigt besviken närhon inte ville vara med om att ta initiativ till att något sådant organtUlskapas. Om regeringarna i aUa länder som är representerade vid konferensenhär resonerar på samma sätt som , då bhr resultatet precisdetsamma som det som följde på Sacharovs tal. Det bhr en tystnad och så händeringenting mer. Det bhr en mängd vackra tal som tas upp i ett protokoll, meningen vågar håUa i skaftet när dessa vackra ord skaU omsättas i verkligheten.Som jag sade tidigare finns det nämhgen starka ekonomiska intressen som mankommer i konflikt med, och det finns starka mihtära intressen som också skullefå rubba på sig, och då är det inte första gången som de kommer att gå segrandeur dragkampen. Det vore därför på sin plats att det land som har fåttförtroendet att vara värd för en internationeU konferens också tog dettainitiativ. Det är inte vår mening att det skaU tas vid nästa års konferens iStockholm, det är vår mening att det skall tas i FN-församhngen av den svenskaregeringen. Jag skaU inte förlänga mitt inläggmed exempel, men det vore väldigt lätt att rada upp en hel mängd exempel somvisar att vi har internationeUa bestämmelser ländema emellan om attrespektera miljövärden som man emellertid inte bryr sig om, därför att det ärbekvämt att inte följa dem och framför allt därför att det är ekonomiskt attinte följa dem. FruTHORSSON (s): Jag har litet svårt att göra klartför mig vad jordbruksutskottets herr ordförande egentligen är ute efter när hanhävdar att jag personligen för att nu ta mig som exempel inte vUl vara medom att ta initiativ tiU att ett organ skapas genom FN för en sådanmiljövårdskontroU som utskottsmajoriteten och utskottsminoriteten är helteniga om är önskvärd och absolut nödvändig. Jag har den personhga åsikten attdet måste ha ett organ med vissa mandatärabefogenheter på det internationella planet för att Internationell miljövård m. m. därgarantera de miljöskyddsåtgärder som måste genomföras internationellt. Men vadjag har hävdat, hen talman, är att kommer att diskuterasådana förslag. Föreberedelsearbete är redan i gång inom konferenssekretariatetför att utarbeta ett sådant förslag att föreläggas det är uppfört på konferensens dagordning. I den situationen, herr talman, har jag hävdat att deticke är klokt, utan motsatsen är oklokt att i detta läge nu bindaregeringen genom en riksdagsskrivelse för att regeringen skaU i FN-sammanhangfölja en viss bestämd hnje, när vi ännu inte har sett vadkonferenssekretariatet kommer fram till att föreslå . Jag viU gäma säga, hen talman, att jag inte känner igen degamla måttfuUa och försiktiga centerpartistema, som är beredda att ge sig inpå utrikes äventyrhgheter av det här slaget, som kan sätta på spel vad både deoch vi viU genomföra. Det förfärar även en intemationell aktivist som mig. i Skegrie (c): Jag tror inte att det kan kaUas för någraintemationella äventyrUgheter. är av samma mening som jag, attdetta är nödvändigt. Då är det väl en internationeU äventyrlighet vem som äntar initiativet tiU det. Jag är inte alls förvånad över att inte viUvara med på det här. Det är inte första gången som vi centerpartister fåttmothugg när vi har tagjt initiativ som gått htet längre än vad vi tidigarevarit inne på då det gäUt miljövården. Det är vi vana vid. Men om den svenska riksdagenuppdrar åt sin regering att ta Initiativ till detta, så är det något somriksdagen är fuHt suverän att göra. Jag kan inte begripa att man binderregeringen för någonting, om vi är överens, och jag, om att det ärriktigt att man skapar ett sådant miljövårdsorgan. Det är ju tvärtom en hederför den att få det uppdraget och föra det vidare iintemationella sammanhang. FruTHORSSON (s): Det måste nog betraktas som enintemationeU eUer utrikes äventyrhghet att binda en regering för en viss linjepå ett ytterligt ömtåhgt område bland de frågor som står på FN-konferensensdagordning innan man har sett vad det ansvariga konferenssekretariatet kommerfram tUl för förslag. Det är just detta som är innehållet i utskottsreservationensmotivering att den skuUe inom FN, vare sig det sker igeneralförsamhngen eller vid , ta initiativ tiUett miljövårdens säkerhetsråd, utrustat med vissa maktbefogenheter. Jag vetinte om hert har klart för sig hur långtgående detta förslagär. Jag kan i varje fall inte beteckna det som annat än en äventyrhghet inuvarande läge. Äventyrligheter kan behövas ibland för att lösa vår tidsproblem de är så aUvarUga och så stora. Men det -vill allt till attäventyrlighetema är kloka och väl planerade, annars kan det ta en ända medförskräckelse, och då missar man det man egenthgen ville uppnå. överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Skegrie m, fl,, ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan henHansson i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan I betänkandetnr 39 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av i Skegrie m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 3 och 4 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 4 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 40angående uppskov med behandhngen av vissa tiU utskottet hänvisade ärenden. Utskottets hemstäUan biföUs. Livsmedelslag m m. § 5 Livsmedelslag m, m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkandenr 41 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1971:61 med förslag tiUUvsmedelslag m.m., jämte motioner. Genom en den 26 februari 1971dagtecknad proposition, nr 61, hade Kungl Maj;t, under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokoUet över jordbruksärenden, föreslagit att dels antaga ett vid propositionen fogat förslag tilllivsmedelslag, dels avge yttrande över ett -vid propositionen fogat förslag tiU kungörelse om ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663), Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Propositionen grundar sig på ett av hvsmedelsstadgekommittén (LSK) avgivet betänkande (SOU 1970:6 och 7) Ny hvsmedelsstadga m, m, och på deremissyttranden som avgetts över betänkandet, I propositionen föreslås en ny hvsmedelslag somtillsammans med tillämpningsföreskrifter är avsedd att ersätta 1951 årsUvsmedelsstadga, 5 protokoU 1971. Livsmedelslag rn m. BestämmelsemasväsentUga syfte är att på ohka sätt tUlgodose konsumentemas intressen.Lagförslaget innehåller grundläggande bestämmelser om hvsmedels beskaffenhet,hantering, märkning och saluhållande. Det innehåller vidare regler ompersonalhygien, hvsmedelslokal och tiUsyn. De närmare tillämpningsföreskriftemaföreslås bU meddelade av Kungl. Maj:t eller, efter Kungl. Majts förordnande, aven ny central förvaltningsmyndighet för hvsmedelsfrågor, . Genom den nya lagstiftningen skärps nuvarande bestämmelserom hvsmedelstUlsatser och berlkningsmedel Vidare blir det möjhgt att meddelasträngare föreskrifter i fråga om bekämpningsmedel, kvicksilver och andrafrämmande ämnen I hvsmedel. Skyldighet införs att lämna bl. a. detaljeradinnehållsdeklaratlon beträffande Uvsmedel och uppgift om livsmedelshållbarhetstid. Bestämmelserna om hvsmedelslokal skall gälla inte bara som ifråga om byggnader utan också ohka slags transportmedel. Läkarundersökning ochannan hälsokontroll av personal i viss hvsmedelshantering bhr obligatorisk ochregelbunden. Skyldighet införs för näringsidkare inom hvsmedelshantering attutöva en särskild egentlUsyn av sin verksamhet." Med anledning av propositionen hade väckts motionerna 1971:1403 av hen Henmark m. 1971:1424 av m. fl.,vari hemställts a) att riksdagenvid behandhngen av Kungl. Maj;ts proposition 1971:61 skuUe besluta om sådanaändringar att 11, 13 och 29 §§ fick en lydelse motsvarande den som föreslagitsav hvsmedelsstadgekommittén, samt b) att riksdagenskulle uttala att vid tiUämpningen av livsmedelslagen sådana undantag frånlagens generella bestämmelser borde göras att viss särpräglad produkttUlverkningäven fortsättningsvis kunde ske i fäbodar och liknande lokaler i landetsglesbygder, 1971:1451 av fruMogård, 1971:1453 avfru och , vari hemstäUts att vid sin behandhng avproposition nr 61 skulle besluta att besvärsrätt över beslut enligtlivsmedelslagen eller med stöd av Konungens förordnande enhgt lagen skulletiUkomma samtUga konsumenter, 1971:1454avherr m. fl.. 1971:1455 av herrar i Holmgården ochPettersson i , vari hemstäUts a) att riksdagenvid behandhngen av Kungl. Maj:ts proposition 1971:61 skuUe besluta om ändringav 19 § så att den fick i motionen föreslagen innebörd, samt b) att riksdagenskulle besluta om att en bestämmelse om obUgatoriskt slakteritvång förfjäderfä infördes i lagen, 1971 ;1456 av iÅkersberga m. 1971 ;1457 avherrar och . A. att - med förklaring att propositionen1971:61 inte kunnat oförändrad bifallas - för sin del skulle antaga av utskottet föreslagen lydelse av 7 § livsmedelslagen, B. att lämnade motionen 1971:1451 i vad denavsåg uttalande angående obhgatorisk berikning av hvsmedel utan åtgärd, C. att - med förklaring att motionen 1971:1424 i förevarande del fick anses besvarad genom vad utskottet i detta betänkande uttalat - skulle antaga 11 § i förslaget tiU livsmedelslag, D. att med avslag på motionen 1971:1424 i vadden avsåg ändring av inledningen tUl 13 § i förslaget till hvsmedelslag skulle antaga Kungl. Maj:ts förslag I denna del, E. att lämnade motionen 1971:1454 i vad denavsåg utformning av innehållsdeklaration enligt 13 § första stycket 2. i förslaget tiU Uvsmedelslag utan åtgärd, F. attriksdagen lämnade motionen 1971 :l456 utan åtgärd, G. att med avslag på motionerna 1971:1451 och1971:1454 i vad de avsåg hållbarhetsmärkning m. m. skulle antaga 13 § första stycket 5.1 förslaget tiU Uvsmedelslag, H. att med avslag på motionen 1971:1424 i vadden avsåg vissa uppgifter om importör och på motionen 1971:1451 I vad den avsåguppgift om förpackningsdag skulle antaga 13 § första stycket 6. i förslaget tiUlivsmedelslag, lämnade motionen 1971:1457 utan åtgärd, J. att lämnade motionen 1971:1451 I vad denavsåg visst uttalande angående märkningsföreskrifter utan åtgärd, K, att med avslag på motionen 1971:1455 i vadden avsåg ändring av 19 § i förslaget tiU Uvsmedelslag skulle antaga Kungl,Maj;ts förslag i denna del, L. att med avslag på motionen 1971:1424 i vadden avsåg ändring av 29 § i förslaget till livsmedelslag skuUe antaga Kungl.Maj;ts förslag i denna del, M. att lämnade motionen 1971:1451 i vad denavsäg försäljares ansvar gentemot konsument utan åtgärd, N. att i anledning av motionen 1971:1453 som sinmening gav Kungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört, O. attriksdagen lämnade motionen 1971:1403 utan åtgärd, P. att lämnade motionen 1971:1424 i vad denavsåg viss UvsmedelstUlverkning i glesbygder utan åtgärd, R. att lämnade motionen 1971:1455 i vad denavsåg slakteritvång för fjäderfä utan åtgärd, S. att skuUe antaga förslaget till Uvsmedelslagi de delar som inte berörts I utskottets hemställan I det föregående, T. att lämnade förslaget tUl kungörelse omändring i hälsovårdsstadgan (1958:663) utan erinran. Livsmedelslag m. m. vid H. iutskottets hemställan 1)beträffande frågan om märkning av färdigförpackat livsmedel med Livsmedelslag m m. "importörens namn eller firma samt hemort" avherrar , och i (samtliga c), somansett att utskottet under H bort hemställa, att med förklaring att propositionen intekunnat oförändrad bifallas i anledning av motionen 1971:1424 och med avslagpå motionen 1971:1451, båda motionema såvitt nu var i fråga, för sin del skuUeantaga av reservanterna föreslagen lydelse av 13 § första stycket punkten 6Uvsmedelslagen, innebärande att alla importerade färdigför-packade UvsmedelskuUe märkas med uppgift om importörens nam.n eller firma samt hemort, vid K. i utskottets hemställan 2) beträffande frågan om sättet att marknadsföra nyalivsmedelstyper eller s. k. ersättningsprodukter för redan välkända livsmedelav herrar i Skegrie (c), (), () och i Bonby(c), som ansett att utskottet under K bort hemställa, att - med förklaring att propositionen inte kunnatoförändrad bifallas - i anledning av motionen 1971:1455, såvitt nu var i fråga,för sin del skulle antaga av reservanterna föreslagen lydelse av 19 §Uvsmedelslagen, innebärande förbud mot att vid saluhåUande av hvsmedel i texteller på annat sätt lämna uppgifter, där beteckningen för ett redan välkäntlivsmedel Ingick eller som antydde Ukhet därmed. TUl detta betänkande hade fogatsett särskilt yttrande beträffande frågan om utformning av innehållsdeklarationför färdigförpackade livsmedel av och (båda m). i Bonby (c): Proposition nr 61 från jordbruksdepartementetförelägger oss ett förslag tiU ny hvsmedelslag. Lagförslaget är inte särskiltkontroversiellt, och det kan alltså tänkas att -vi kan anta det utan alltförmycket delade meningar. har någon justering av livsmedelsstadgan integjorts, men vi har fått ett nytt och modemt förslag som handlar om Uvsmedelsbeskaffenhet och livsmedels hantering, märkning och saluhåUande. Jag kan sägaatt förslaget har fått ett positi-vt mottagande i jordbruksutskottet, och manhar accepterat det under mycket stor enighet. Det är bara på ett par mindrepunkter som meningarna är delade. Om jag skulle tiUåta mig att vara fundersam kunde jag sägaatt det bUr ett nytt verk, ett livsmedelsverk antalet nya tjänster är dockbara 34, eftersom man skaU göra en samorganisation mellan verk som tidigareskött motsvarande uppgifter som skaU följa upp denna lag. Då kan man jufråga; Är detta vad vi förväntar oss och vad människorna betraktar som det mestangelägna just nu? Kommuner, landsting och städer har ont om pengar, och denenskilde vill inte att hans levnadskostnader skall öka, men vår ambition ärstor och vi viU ha en allt större perfektionism, i detta fall när det gällervåra livsmedel. Men man kan ju undra om detta är alldeles nödvändigt och omdetta just nu är vad som bör angelägenhets-graderas först. Jag -viU inte avgenågot direkt svar på den frågan. föreUgger lagförslaget, och det harbiträtts under stor enighet i utskottet. Det kanske är bra. När vi nu mer ochmer hänvisas till färdiglagad mat och högtförädlade hvsmedel är det måhända helt korrekt att konsumentema får klarabesked om vad de födoämnen innehåUer som de har för avsikt att äta - även omjag personligen inte riktigt hänger med i de överdrifter man ibland får höranär det gäller kraven på hvsmedlens innehåll. Människan tål mycket mer än mantror. Vid två punkter i utskottets hemställan har det anmältsavvikande meningar. Den första är reservationen 1 av hen i Skegrie m.fl. Där har vi reservanter velat gå ett stycke längre än propositionen. Dennareservation gäller Importerade Uvsmedel, och där har vi föreslagit att man tiU 13§ första stycket skall göra följande tUlägg: " samt, om livsmedlet färdigförpackats utomlands och införts till riket, därjämte motsvarandeuppgifter om importören,- ." Vi menar att det även förimporterade livsmedel skall vara lätt för konsumenten att kontrollera och görade anmärkningar som kan vara befogade, och då är det kanske riktigt att lagenföreskriver skyldighet att ange importörens namn och adress. Detta är alltsåinnehållet I reservationen 1 vid H i utskottets hemstäUan, och jag ber att fåyrka bifall tUl den reservationen. Reservationen 2 av i Skegrie m. fl. gällerfrågan om marknadsföringen. Där har vi sagt att vi inte gärna villacceptera en marknadsföring av nya Uvsmedel eller s. k. ersättningsprodukterunder namn och etikett för redan välkända livsmedel. Vi har alla i reklamenmött nya produkter, som har lanserats på marknaden, och där man t. ex. talar omatt produkten kan användas som smör. Det är ju I och för sig en bra upplysningför konsumenten. Men det kan hända att den är en hten aning vilseledande. Enmera korrekt beskrivning om man nu behöver en bruksanvisning föranvändningsområdet skulle vara; Här är en ny produkt, som kan användas föratt breda på bröd. Det är ju också en anvisning om vad produkten kan användastiU.