prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — "Svårighetema attbygga en verksamhet på individuella gåvor är stora", menade han,"inte minst genom den skatt samfunden tvingas betala: sammanlagt 13miljoner kronor. Det förslag, som ligger på bord,------ omanslag till frikyrkoma med 3 miljoner, får betraktas som nödvändigt,om frikyrkosamfunden över huvud skaU kunna existera, med nuvarande beskattningsregler",framhöU sekreterare. Förbundsdirektör i betonade "att de väsenthgthögre kostnader vatie frikyrkomedlem har för sitt samfund (ca . igenomsnitt ) än vatie skattebetalande medlem av (ca 200kr. ) utgör ett jämlikhetsproblem, som måste lösas". I samma nummer av tidningen heter det i ledaren:"TiUs vidare får vi hoppas, att det förslag, som hgger på bordom anslag på 3 milj. till frikyrkoma, verkUgen går igenom. Beslut härom bhr entest på samhällets generösa instäUning också tiU andra trossamfund än ." - Den instäUningen har man aUtså givit tUl känna från sida. Jag skulle, hert talman, vilja yrka bifall tillreservationen av hert i Lane-Herrestad m. fl. 1 detta anförande under vilket hert tredje 'vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandhngar - instämde hen (). HerrNILSSON i Agnas (m): Den riktiga metoden om man vill stödjatrossamfunden är enhgt min mening att befria dem från pålagor, ohka slag avavgifter. somde enUgt min mening helt orättvist och helt meningslöst måste betala, VI har klart för oss att vi som aldrig förut behöver dessa trossamfund, och derasarbete i u-landshjälpen och när det gäller ungdomen i kan vi inteundvara. Vi får inte stäUa tUl så att deras verksamhet begränsas och att dekanske rent av i vissa faU måste lägga ned sitt arbete. Inom vårt parti har vidärför tUl årets riksdag väckt en motion, nr 169, där vi begär atttrossamfunden skaU sUppa arbetsgivaravgiften. Denna motion blev avstyrkt iskatteutskottets betänkande nr 17, Vi har haft debatt i frågan. Jag skaU inteåterkomma tUl den. Men jag har fortfarande samma uppfattning som då, nämhgenatt vi borde ha gått den vägen. Det hade varit srrudigast, lättast och rättvisast,och på det sättet hade samfunden fått bättre stöd. Närvi har som ett altemativ det här förslaget om tiUtrossamfunden så kan jag stödja det. Motionen har gett ett sådant kraftigt ekoi landet att jag knappast vet någon motion som jag har hört så mycket om. Manhar sagt till mig att nu har änthgen visat att den utförnågonting positivt. Jag har därför kunnat ansluta mig till motionen och tiUreservationen. 3miljoner är mycket htet pengar om vi jämför det med statens totala utgifter ochmed hänsyn tiU vad det betyder I besparingar att dessa trossamfund får utförasin verksamhet. Det är också mycket ringa med hänsyn till det stora värde somsamfundens arbete som sagt har. Därför tycker jag att det inte finns någonannan Unje att följa för dagen än att stödja reservationen och ge samfunden 3miljoner kronor. Med hänsyn till den knappatid vi har nöjer jag med det anförda. Ekonomisktstöd åt fria kristna samfund I detta anförandeinstämde hen och fm Mogård (båda m). i (s): Av de inlägg som gjorts med anledning av kultumtskottets betänkande nr15 har framgått att kultumtskottet är helt enigt om att ekonomiskt bidrag skallutgå tUl de fria kristna samfunden men att vi I utskottet skiljer ossbeträffande motiveringen och anslagets storlek. Detbör dock understrykas att utskottet icke haft någon proposition som underlag utanatt det varit tre motioner som tagit upp frågan om stöd till de fria kristnasamfunden. Såsom framgår av utskottets recit har inte moderatema någon motion ifrågan, men däremot har som redan sagts moderatema haft en motion iskattefrågan, där deras krav blivit avslagna. Folkpartietbegär att skall hemställa till Kungl, Maj:t om att inkomma medförslag tiU ekonomiskt bidrag, alternativt befrielse från arbetsgivaravgiften.Ett bifaU till motion skuUe sålunda för nästa budgetår inte innebäranågot stöd tiU de fria kyrkorna, enär Kungl. Maj:t först kan framlägga förslagför /73. Däremothar i jämte flera socialdemokrater hksom genomhen m. fl. begärt att anslag skaU utgå för nästa budgetår. Såsomframgått av tidigare inlägg har frågan fått en stark pohtisk anknytning, varförjag gäma önskar ge denna redogörelse för Ekonomiskt stöd åt fria kristna samfund Bakgranden tiU utskottets positiva inställning ärsjälvfallet det förhåUandet att statskyrkan intar en privilegierad stäUning iekonomiskt avseende i förhållande tlU de fria kyrkosamfunden. Jag tror att detär angeläget att markera denna princip om anslag, att alla Inom utskottet varitvilUga att medverka. Däremot har majoriteten icke ansett att anslaget skallutgå därför att har beslutat om vissa indirekta skatter, bl. a.arbetsgivaravgiften, Reservantema har ju redan varit mne på och motiverat denskillnad som Ugger emellan majoritetens och reservantemas förslag. Utskottsmajoriteten understryker att anslaget bör ha ensjälvständig karaktär och syfta bl. a. till att öka förutsättningama för svagaförsamUngar att uppehåUa sin verksamhet. Motionärema bakom motionen 35 harönskat markera att jämhkhetsprincipen utgör motiv för anslaget, ochutskottsmajoriteten ansluter sig tiU denna princip när det gäUer såväl motivenför anslag som anslagets ändamål. Jag vill i detta sammanhang understryka närdet gäller talet om de 3 mUjoner kronor som bl, a, den socialdemokratiskamotionen har berört att sällan torde väl ett nytt anslag helt kunna bifallas.Jag vill erinra om den kompromiss som tidigare åstadkoms när det gälldeanslaget till invandrarkyrkoma. Jag har redan tidigare understrukit att det inom utskottetråder enighet om att anslag bör utgå. Det var också nära att ett framlagtkompromissförslag vunnit anslutning inom utskottet. Det har redan itidningspressen, bl. a. i , klart framgått att socialdemokraternavar beredda till en kompromiss på . Detta komprorrussförslagavvisades, och står majoriteten i utskottet bakom det framlagda förslaget om2 . Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till utskottetsförslag. Jag är övertygad om att detta anslag har kommit för attstanna, även om årets anslag är ett provisorium. När statkyrka-beredningen bUrfärdig med sin utredning, kommer med all sannohkhet förslag att återfinnas ävennär det gäUer stödformer för de fria kristna samfunden, I de inlägg som reservantema här har gjort har det väl istort sett varit ett refererande till de olika motiv och synpunkter som ärredovisade i utskottsmajoritetens betänkande samt till de avvikelser somframgår av reservantemas motiveringar. har ju återgivit de ohkaståndpunktstagandena, varför jag egentligen inte har någon anledning att nuupprepa dessa. De återger ju skillnaden meUan majoritetens och reservanternasförslag. Däremot är jag inte riktigt lika övertygad som herrKäUstad, när han säger att man klart och tydligt har utgått från att de 3mUjoner kronoma redan på förhand var reserverade och tiUgängliga. För min delkänner jag inte tlU att den saken har varit klar. Vi har väl i vanlig ordninghaft att behandla de ohka motionsyrkandena. Det har lett fram tiU att vi isjälva principfrågan har varit överens men sedan stannat vid ohka belopp. Såsomframgår av majoritetens förslag har vi aUtså stannat för ett anslag på 2 miljonerkronor, medan reservantema har stannat för . Eftersom de tre ledamöter som har varit uppe och talat för reservationshnjen Inte 1någon nämnvärd omfattning har fört fram någon stark polemik i denna fråga ochsjälva också har deklarerat att vi skall begränsa oss, skall inte heller jag gåin på något närmare bemötande utan ber , herr talman, att få yrkabifall tiU utskottets förslag. HerrKÄLLSTAD (fp) kort genmäle; Om det förhåller sig så som i säger - och detär onekligen så - att man har erbjudit 2,5 mUjoner kronor såsom ett slagskompromisserbjudande, måste väl socialdemokraterna ha räknat med att dessapengar finns till i sinnevärlden såsom verkUgen existerande och möjhga attställa tiU frikyrkomas förfogande. Då borde också socialdemokraterna ha tagitkonsekvensema av detta och i sitt utskottsbetänkande ha föreslagit de 2,5mUjoner kronoma, I stället har socialdemokratema beklagligt nog bara gått medpå . Det hade naturhgtvis varit ytterst värdefullt om vi hadekunnat ena oss om det förslag om som medsin ordförande i spetsen från början hade framlagt och som understöddes av 16 andrasocialdemokrater. Jagkan bara beklaga att vi inte nådde det resultatet. Men det är också beklagligtatt man mte heller har kunnat föreslå de 2,5 miljoner kronoma, fastän man ändåmenar att de existerar. Ekonomisktstöd åt fria kristna samfund Hen i (s) kort genmäle: Jag viU understryka att kompromissförslaget Innebar att frikyrkornaskulle ha fått en halv mUjon kronor ytterhgare. Då borde även hakunnat gå med på den kompromissen och därmed förvissat sig om att de friakyrkosamfunden hade fått utöver det som säkerhgen kommer attbh beslut. HerrKÄLLSTAD (fp) kort genmäle: Jag menar att frikyrkorna befinner sig i en sådan situation att dethade varit nödvändigt, som också sade i TäUberg, att anslå de 3miljonema. Jag anser det fortfarande vara mycket väsentUgt att detta belopphade ställts till frikyrkomas förfogande. Det är bara att beklaga attsocialdemokraterna inte kunnat följa sin motion på den här punkten och bifallasitt eget motionsyrkande. HenSTÄLHAMMAR (fp): Rent aUmänt måste man väl säga att det är glädjande att det nu föreslåsett stöd tiU trossamfunden. Det betyder ett bejakande av den betydelse somdessa organisationer och deras arbete har både för människan som enskildindivid och för samhäUet i stort. Mennär man ser på stödets storlek gramlas glädjen rätt betänkUgt, Det beräknas att13 tas ut i skatt, och staten betalar, aUtså tiUbaka 2miljoner. Mendet viktigaste i det här sammanhanget är ändock den princip för statens stödtiU kyrkoma som utskottsbetänkandet egentUgen initierar. Därför måste man slåfast, vilket också framhåUs i reservationen, att denna form för statUgt stöd ären anordning som vidtas i awaktan på Ekonomiskt stöd åt fria kristna samfund resultatetav det pågående arbetet inom 1968 års beredning om stat och kyrka. Det fåralltså inte faststäUas så, att denna form för stöd genereUt sett är den endaoch den i förväg faststäUda lösningen, som man bundit sig för. För mångakyrkosamfund är nämhgen en särlagstiftning som Innehåller bestämmelser ombefrielse från arvsskatt och från mervärdeskatt och om avdragsrätt för gåvorfortfarande den absolut bästa lösningen. Jag vill alltså för min del se detta beslut som entillfälUg lösning på de ekonomiska problem som en olämplig skatteutformning harmedfört för trossamfunden men inte som ett permanent mönster för hur deekonomiska relationerna meUan staten och kyrkorna skaU ordnas . Med dessaord, herr talman, ber jag att få yrka bifall tiU reservationen. Hen i Skärstad (c): Under en följd av år har jag tillsammans medflera centerpartister motionerat om ett ekonomiskt stöd åt de fria samfunden.Vi har varit öppna för andra vägar, men vi har funnit att ettdirekt ekonomiskt stöd varit den bästa vägen. Eftersom vi mött motstånd vi har inte fått stödfrån något pohtiskt parti blev vi glatt överraskade när 17 socialdemokratermotionerade om ett stöd på . I debatten omkring motionemakunde vi inte förstå annat än att de menade allvar. Därför blir man inte htetöverraskad när man får se att de sänkt den föreslagna anslagssumman till 2miljoner. I debatten om arbetsgivaravgiften yttrade finansministerSträng, om jag inte minns fel, att vi fick komma tillbaka och begärakompensation. Motiveringen till att jag motionerat om stöd är att staten medallmänna medel stöder andra organisationer som utför ett gagnande arbete ochdärtiU ger det stöd som åtnjuter. Då jag anser att de friasamfunden utför ett samhällsgagnande arbete på många områden, inte rrunst iungdomsvärlden , både när det gäUer förebyggande vård och när det gälleratt ta hand om alkohol- och narkotikaskadade ungdomar och då vi har funnit attvi har lyckats med åtskilhga, anser jag att staten bör träda tUl och ge ettstöd. Jag inskränker mig tiU dessa ord och ber attfå yrka bifaU tiU reservationen, inte därför att vi befinner oss i tidsnöd,utan därför att riksdagsmän också kan få tala kort. Idetta anförande instämde hen i Bäckmora (c). HenSVENSSON i (s): Jag skaU försöka att villfara den önskan somherr i Skärstad antydde. Allra först viU jag fastslå att det är en ganska unikhändelse att hela tydhgen är enig om att bevilja ett anslag tUl defria kristna samfunden och om principema för detsamma, vilka är ganska hka isåväl utskottsmajoritetens som reservantemas skrivning. Det finns vissa skillnader,men jag tänker inte särskilt mycket gå in på dem. I princip är man aUtså enig om att ge ettanslag tUl de fria kristna samfunden. Anslaget betecknas som provisoriskt; detskaU Ugga tUl gmnd fram till dess att beredningen om stat och kyrka klarat utdessa saker. Detgäller här en princip som vi i länge kämpat för. Vi menaratt ett direkt anslag är den riktiga vägen och att man inte skaU tiUämpaundantag och särlagstiftning. Vi önskar inte att de fria kristna samfundenskall betraktas ur någon annan synvinkel än våra folkrörelser i övrigt. I vårmotion har vi också gjort jämförelser, där vi drar paralleller med andraorganisationer i vårt land. Dethar av några yttranden här framgått att man helst ville se undantag. Man hartagjt fram momsen m. m. och sagt att detta undantag skulle ge samfunden 13miljoner kronor. Men strängt taget måste man säga att om den moms som drabbarsamfunden i detta faU inte hade kommit, hade ökad direkt beskattning lagts påmännlskoma, och det hade då också drabbat medlemmarna i våra samfund. Jagskall försöka att här få fastslaget att situationen är sådan attsamfundens medlemmar naturhgtvis har en bättre ekonomisk ställning än denågonsin har haft. Det har nämhgen i debatten antytts att statenskulle lägga så starka "pålagor" på oss ett felaktigt ord för skatt att de enskilda männlskoma skulle få svårt att offra. Så kan rimUgtvis intevara förhållandet. Ser man på statistiken i det här avseendet och dömer manefter den erfarenhet vi fått när vi sett oss omkring, vet vi att människorna har mera pengar än de har haft. Anledningentill att vi vUl att ett direkt anslag skall utgå till samfunden är att de ärsamhällsnyttiga och att de utför ett arbete som kan jämföras med det andraorganisationer gör i vårt land. Därför bör ett direkt anslag utgå även tiUdessa samfund. Eftersom det ligger nära till hands har vi ställt anslagsfrågani relation till , som har en betydhgt bättre ekonomisk situation. Jagbeklagar, herr talman, att det inte kunnat bh en kompromiss på 2,5 miljonerkronor i denna fråga. Det kommer naturhgtvis att sägas att motionärema kanrösta för reservationen. Jag kommer inte att göra det. Jag betraktar detta somen förhandhng som lett fram tiU ett ställningstagande och då får man följaförhandUngsresultatet. Allai den här kammaren som sitter i någon nämnd eUer styrelse och har varit med omatt begära anslag i en eller annan form har säkerhgen sedan när vi fattatbeslut här i fått finna sig i betydande prutningar. Jag har migockså bekant att det finns åtskUUga statsråd som fört fram önskemål iregeringen, men när sedan statsverkspropositionen har lagts fram har också desohdariskt slutit upp bakom denna. Det beror på ett mycket enkelt faktum. Mankan betrakta en begäran om anslag som en isolerad företeelse och ha vissaönskningar. När man sedan ser den i ett störte sammanhang får man finna sig iatt det behövs pengar också för andra ändamål. Man kan naturhgtvis svara attdetta bara är en hten del i sammanhanget och att det inte skulle vara så farUgtatt just för släppa fram ytterhgare pengar. Givetvis kan man sägaså, men jag förmodar att utskottsmajoriteten i detta som I många andrasammanhang försöker bromsa utgiftema och därför har stretat emot också i denhär frågan. Ekonomisktstöd åt fria kristna samfund Förläggningen av LKAB.s huvudkontor Jag ber aUtså att få ansluta mig tiUutskottets hemställan på denna punkt. Det har gjorts jämförelser och det tycker jag att mankan göra med vad som hände med Invandrarkyrkoma. I den frågan hade det väcktsen motion från folkpartihåll med begäran om , och frånsocialdemokratiskt håll hade väckts en motion med begäran om 500 000 kronor.Det gjordes en kompromiss i där man stannade för 325 000kronor, och hela fann sig i den kompromissen. Man frågar sig i detsammanhanget om det är lättare att kompromissa om invandrarkyrkor än om de friakristna samfunden i vårt land. Jag skall sluta med det anförda och vill baraän en gång konstatera, precis som andra talare har gjort, att vi nu harfastlagt en princip det här är första året och det kommer fler år. Vi haranledning att vara oerhört tacksamma över att denna princip nu har bhvitfastslagen. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av hen i Lane-Henestadm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Lane-Henestad begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer kulturatskottetshemstäUan i betänkandet nr 15 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalht reservationen av hen iLane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresrungförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 12 Föredrogs civilutskottets betänkande nr 19 angåendeuppskov med behandhngen av vissa ärenden. Utskottets hemställan biföUs. § 13Förläggningen av :s huvudkontor Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 20 i anledningav motioner angående förläggningen av . Hen ÖHVALL (fp); Frågan om förläggningen av huvudkontorhar blivit något av en följetong i . Anledningen tiU att fråganåterkommit är givetvis att vi som motionerat inte har övertygats om att deargument som framförts mot en flyttning tiU har varit bärande. Vihar sagt att bolaget har sin huvudsakliga verksamhet förlagd till Norrbotten.Länet behöver all tänkbar utvecklingsstimulans. Några övertygande argument moten flyttning har varken bolagsledningen eller den tidigare utskottsmajoritetenenUgt vår mening lyckats presentera. I motionen 82 har jag tUlsammans med några kamrater ifolkpartiet hävdat att även om man anser att företagets ledning har att fattaavgörande beslut också i fråga om lokalisering av företagets huvudkontor börändock vara oförhindrad att ge sin mening tiU känna beträffandelämpUga åtgärder. Utskottsmajoriteten har tidigare avvisat tanken på ettsådant tillkännagivande som varande olämpligt. har ett enigt näringsutskotti sitt betänkande tillstyrkt motionsyrkandet, vilket jag noterar med stortiUfredsställelse. Utskottet föratsätter att den inom Statsföretag pågåendeutredningen om framtida organisation, och i samband därmed också vissalokaliseringsfrågor, bedrivs skyndsamt. Utskottet förutsätter också att efteravslutat utredningsarbete en förläggning tiU kommer tiU stånd. Därmed är jag och mina medmotionärer nöjda, och jag har,herr talman, inget särskilt yrkande. Förläggningen av LKAB.s huvudkontor HenSVANBERG (s): Låt mig trots den begränsade tiden få sägatiU att han inte skall dra allt för stora växlar på det förhåUandetatt detta beslut skulle ha samband med hans motionerande. Lägg märke tiU attutskottet säger att vi fortfarande avvisar tanken att frågan om etthuvudkontors förläggning skall lösas av . Det måste alltid vara denansvariga styrelsen som klarar ut det. Vi bygger vidare vår skrivning helt på Statsföretagsyttrande om den omorganisation som är på väg och konstaterar, att i och med detföratsättningama har förbättrats så att huvudkontoret bör förläggas tUlNorrbotten, Med detta har jag inget ytterhgare att tillägga utan vill baraklart konstatera att det är på Statsföretags eget yttrande som detta betänkandebygger. Hen ÖHVALL (fp): Vi har fått vår motion tUlstyrkt, och så harockså skett med övriga motioner i ärendet. Vi är naturhgtvis nöjda med det. JagvlU för läsa upp klämmen i utskottets betänkande; "attriksdagen i anledning av motionema 1971:82, 1971:104 och 1971:280 som sinmening ger Kungl, Maj;t till känna vad utskottet anfört beträffandeomlokaUsering av ," Det tillkännagivande som riksdagengör har tidigare ansetts olämphgt. Hen (): harregistrerat framgång för sitt motionerande om , men jag vlU erinra om attdenna fråga var föremål för behandling redan vid inlösen 1956, och det avgavsockså en reservation från socialdemokratema, där detframhölls att man vid lämphgt tiUfälle borde kunna ta upp frågan om eventueUflyttning av huvudkontoret tiU . Menjag viU göra uppmärksam på att en första fömtsättning för att manskulle över huvud taget kunna diskutera en förläggning tiU Nonbotten varstatsinlösen. TiU en sådan har ju parti varitmotståndare. Jag tror att man här måste säga att det var förstathgandet i ochför sig som över huvud taget gjort det möjUgt att diskutera frågan omförläggning av huvudkontoret till , Hur är det t. ex. medgravföretaget ? Det har sitt huvudkontor här i . Hur är det medGrängesberg osv,? Jag tror att måste erkänna att det var tack vareförstathgandet som man över huvud taget fick möjhghet att diskutera frågan omhuvudkontorets förläggning. Jagber också att få erinra om vad detta föistathgande betytt för Nonbotten kanske vida mer än själva huvudkontorets förläggning på ett annat område. Jagtänker på malmfonden och sedermera Nonlands-fonden, genom vilken stäUts till näringsUvets förfogande Inte bara iNonbotten utan i hela övre . Det är alltså själva förstatligandet avgruvföretaget i norr som har gjort det möjhgt att över huvud taget diskuterafrågan, och jag tror inte att eller övriga folkpartiledamöter kandiskutera förläggandet av andra malmföretags huvudkontor till de respektivehuvudorter som skulle vara ganska naturhga på samma sätt som beträffande . Hen ÖHVALL (fp): Jag viU erinra om att det är frågan om förläggningen avLKAB:s huvudkontor vi diskuterar . Jag vlU också bekräfta att jag ärmycket tacksam över att socialdemokratema har lagt ner sitt motstånd mot attförlägga till . Jag vill baraåberopa vad som sades 1956 i en socialdemokratisk reservation, nämhgen attfrågan kunde aktuahseras vid tillfäUe men att huvudtanken har varit attkontoret skaU vara förlagt där det fyllt den främsta funktionen. är detklart att har utvecklats i andra sammanhang och att företaget kanske kanha koncemledningen här i men själva gruvförvaltningen I Nonbotten. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Statsrevisionens uppgift, organisation och verksamhet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 37 i anledning av revisionsutrednings betänkande"Statsrevisionen, Uppgift, organisation och verksamhet" jämteföljdmotioner. 1 detta betänkande behandlades denav talmanskonferensen tillsatta revisionsutrednings betänkande"Statsrevisionen, Uppgift, organisation och verksamhet", dagtecknatden 17 febraari 1971, samt de följdmotioner som väckts i anledning avtalmanskonferensens skrivelse tUl kammaren med överlämnande av betänkandet. Enligt 7 och 18 §§ i av utredningen framlagt förslag tUlny instmktion för revisorema skulle det nuvarande avdelningssystemet avskaffas.I stället skulle en särskild beredningsdelegation inrättas för en förberedandehandläggning av granskningsärenden. I motionen 1971:1386 av fruEriksson i m.fl. hade hemstäUts att 7 och 18 §§ i utredningensförslag tiU instmktion skuUe utgå. I motionen 1971:1387 av henar Tobé och Grebäck hadehemställts att beslutade om sådan ändring i förslaget tUI instruktionför statsrevisionen att de bestämmelser som rörde den särskUda delegationenutgick. 1) beslutade om ändrad personalorganisation kansh i enlighet med vad som föreslagits av revisionsutredning i betänkandet "Statsrevisionen. Uppgift, organisation och verksamhet", 2) skulle anhåUahos Kungl.