prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — Del är mycketsannolikt, som säger, att jag har gjort mig skyldig tUl vissasakliga missförsländ. Jag vUl inle förneka att det kan vara förhållandel, menjag vUl påpeka att vad jag har grundat min framställning pä är de uppgifter somutskottet har fält ifrån Kungl, Maj:t, i propositionen, i tidigare uiredningarm. Jag har sävitt jag förstår inte misstolkat nägon av dessa uppgifter. Denenda utredning som utskottet har haft tUl sitt förfogande är den utredning somverkställdes inom för något är sedan. Där säger man bl,a. ; Det är inte möjligt för Svenska instilutet att ta över all verksamhet ikulturhuset - aUtså bl, a, "därför alt Svenskainstilutet inte inom sig rymmer någon sakkunskap för värd av konstsam lingaroch för forskarservice". Det är väl för resten närmasl brislen på sådan sakkunskapsom gör all över huvud tagel fär vara kvar med den mycketbegränsade och myckel betydelselösa uppgiflen att värda de konslsam lingar somi framliden skall pryda . När det gäller forskarservicen sä lycker jag attpropositionen mol bakgrund av vad jag sade tar alldeles för lätt på denna.Man säger att skall överta den, trots alltså all institutetinte har nägon kompelens härför. Det verkar som om man trodde all del gälldebara alt vara orienterad i den franska motsvarigheten liU vär Statskalender,universitetskataloger osv. Sä är del verkligen inte, SkaU man kunna kommautländska forskare in pä Uvet och fä ut någonting av värde frän dem, sä mästenian introduceras av en person som har goda personliga relationer lUlvederbörande men som framför alll som forskare själv har gott anseende och harnågonting att ge i utbyte. Man kan tycka vad man viU om detla, men sä är det iverkligheten. Tessininslilutet har såvitt jag vel lyckats myckel bra medden uppgiften, medan kanske inte har haft så storframgång. Man tycker därför alt det inte är särskill tUltalande alt nu bara sä att säga skall krypa in i Tessininstilulels kläder. () kort genmäle: Jag avser inte att här ta upp en diskussionmed herr tredje vice talmannen om Svenska institutets framgång eUer brist päframgång i sin verksamhet. En sädan diskussion kanske kan föras pä annan plats.Jag viU bara betona att så aUdeles främmande för forskningsaspekten avkulturutbytet med andra länder, som vice lalmannen vill göragällande, är inle . Vi har verksamhet också pä del områdelsom skattas högt av institutels styrelse. Men för att främja det bästa möjligautnyttjande av den omfattande erfarenhei som och dess ledninghar på detta område, speciellt i , är jusl avsikien, som jag sade, ihändelse av ett positivt beslut i , all del skaU tUlsättas enreferensgrupp med representation för Tessininslitutet för att skapa bäslamöjUga underlag för den blivande verksamhelen, Kungl, Maj.ts förslag rörande dennaverksamhet är inte, , tillkommen aUdeles pä en slump. Del grundas påen ulredning i , som redovisas i handlingarna och enUgtvUken man pä denna punkt beträffande Svenska kommande organisationoch administration angav två alternativa lösningar. Denna utrednings promemoriafrån har varil pä remissbehandling, varvid fränremissinstansernas sida en majoritet har avgivit förord för den lösning somKungl. Maj;l nu har stannat för. Del är aUtså inte elt fullt sä oöverlagtbeslul, herr lalman, som har velat göra gällande. Herrtredje vice lalmannen VIRGIN (m) korl genmäle; Det var jusl den promemoria som lalar om, som jag citerade ur när jag sade att den klart har redovisat altSvenska institutet inte har nägon sakkunskap för alt lämna forskar- service,Nägol annal underlag för ulskollels beslul har vi inte haft på detta område.Jag kunde inle finna all gav nägol sådant nu heller. () kort genmäle: Jag vill bara helt korl säga all jag nogmissförstod herr tredje vice talmannen, eftersom han åberopade en utredninginom , medan den ulredning, som jag känner tiU och somligger lill grund för Kungl, Maj:ts förslag, är verkställd inom utbildningsdepartementet.Där kommer man fram tiU ganska klara slutsatser beträffande Svenska inslilulelsmöjliga kompelens all tiUhandagä med den service som också behövs i dellaavseende efter den förstärkning, som tillkomsten av en referensgrupp kommer allinnebära. Hen i Slockholm (s); Jag viU undersiryka vad som sägs i utskottetsbelänkande, nämligen att del förslag som föreläggs inle innebäratt upphör att finnas tiU, 1 statsverkspropositionen sägsklart att bör ha "del odelade ansvaret för sina samlingaroch deras värd" även i fortsättningen, är en adminislraliv åtgärd.Självklart är det en fräga, som har med bäde ekonomi och praktiskt sunt förnuftalt göra, huruvida vi i skall upprällhälla tvä institut som i principbedriver samma verksamhet. Det är därför som utskottet ocksä har att manborde tillstyrka Kungl, Maj:ts förslag alt sammanföra dessa två institut underen gemensam styrelse, Tessininslitutet kommer aUlsä att bli representerat i denstyrelse som skall leda verksamhelen i , Men jag vill framhålla alt det är en undersökning på gånghuruvida skall övertaga ansvaret för Svenska inslilulelssamtliga ullandskontor. Det är en prövning som kommer all få göras närutredningen är klar, men i avvaktan på detta anser utskottet att det steg somnu föresläs skall tas vid detta tUlfälle, Utskottet kan inle underlåta allbetona alt vi belraktar detla som en praktisk äigärd. Det är icke fråga om allpä något säll utplåna , som myckel varml talat föri detta sammanhang, men av prakliska och andra skäl anser vi det varanödvändigi alt vidlaga denna äigärd i avvaktan på beslutet huruvida Svenskainstitutels samtliga ullandskontor skall läggas under utrikesdepartementeteller ej. Jag ber all få yrka bifall tUl utskottets förslag. Herrtredje vice talmannen (): Jag skall be att fä påpeka att yrkandet i vårreservation innebär alt man skaU ylleriigare ell är uppskjuta det slutligaställningstagandet liU de föreslagna förändringarna beträffandeTessininstitutet, Del tiUämpas nu en provisorisk ordning men den skulle enUgtregeringens förslag, som utskottet tUlstyrker, avbrytas . Vi lyckeralt man mol bakgrunden av de osäkra faklorer som här finns skulle vänta ett ärmed delta. Jag anser ocksä att utskottets ärade ordförande givit ännu elt skältiU alt man skulle vänta med det slutliga avgörandet ylleriigare ell år när hanpekar på att det också pågår en ulredning om Svenska inslilulels ullandskontoröver huvud taget. Jag vill vidhålla mitt yrkande om bifall lUl reservationenvid denna punkt. Med anledning av vicetalmannens senaste inlägg vill jag betona att det är ofantligt svårt att bedrivaverksamheten vid Svenska en verksamhel som växer i omfallningunder denna vår - med nuvarande provisoriska arrangemang för dess ledning. Förett rationelll och effektivt utnyttjande av de betydande värden som finns ikulturhuset är del nödvändigt alt verksamheten kommer under en fast och enhetUgledning. Därmed föregriper man inte del vUl jag bestämt säga igenmäle till vice lalmannen en eventuellt kommande omorganisationav Svenska institutets utlandsrepresentalioner. Del blir helt naturligt konsekvenserav etl eventueUt sådant beslul också för i , menintill dess att sä sker är del nödvändigt, för att rätt förvalta de beiydandevärden som här är nedlagda, att institutet fär, som jag sade, en fasl ochenhetUg ledning. Övrig information om i utlandet Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservaiionen nr I av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Iredje vice talmannen begärt votering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaUer utrikesutskotlets hemstäUan i betänkandetnr I punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dä herr tredjevice lalmannen Virgin begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat; Övriginformation om i utlandet Kungl, Maj;t hade (punkt D 2, s,55-58) föreslagU aU tUl övrig mformation om i utlandet /72 anvisa ett reservationsanslag av , I molionen nr 684 av m, fl. Övrig information om i utlandet riksdagenskulle besluta att tiU Övrig information om i ullandel för budgetåret1971/72 anvisa ett i förhållande tUl Kungl, Maj :ls förslag med 350 000 kronorhöjt reservationsanslag om , varav skulleanvändas för forskarutbyte med nationella vetenskapsakademier i inomramen för av och Ingenjörsvelenskapsakademien Iräffadeöverenskommelser. att med bifall lUl Kungl, Maj:ts förslag och medavslag å motionen nr 684 lUl Övrig informaiion om i utlandet /72 anvisade etl reservationsanslag av , 2, beträffande vetenskapliga kontakter med Österuopa avherrar (), i (c). (),Virgin (m), () och Wirmark (fp), som ansett att utskottet borthemställa, att med anledning av Kungl, Maj:ls förslag ochmolionen nr 684 lUl Övrig informaiion om i utlandet förbudgetäret1971/72 anvisade etl reservalionsanslag av . HenWIRMARK (fp): Den poliliska situationen i under efterkrigstidenmedförde alt de kulturella och velenskapliga förbindelserna meUan Väst-ochÖsteuropa under många är var begränsade, och de andraösteuropeiska länderna förblev för oss ur forskarsynpunkt och när del gällervelenskapliga kontakter en ganska okänd värld. Detta häller nu pä all påtagligt förändras. Del är i dagmycket lältare än tidigare att etablera och upprätthäUa sädana konlakler. Denerfarenheten har vi bäde i och i andra västeuropeiska länder. Vi vel ocksä att etl sådant forskarutbyte, i sig självtvärdefullt genom det vetande som överförs och genom de möjligheter att utnyttjaforskarresultat, vunna vid utländska velenskapliga institutioner, som del förmed sig, kan leda till ett värdefullt tekniskt-ekonomiskt samarbele liksom delockså på sikl kan medverka lUl ell närmande över huvud laget mellan Väst- ochÖsteuropa, Det är just mot den bakgranden som vi imotionen 684 och i den reservalion som bygger på denna motion velal fästauppmärksamheten pä den stora betydelse som bör tillmätas de av Kungl.Vetenskapsakademien och Ingenjörsvelenskapsakademien ingångna överenskommelsernaom ett ömsesidigt forskarutbyte med motsvarande institutioner i ,, och . Dessa överenskommelser har träffats av akademierna förstefter ingäende samråd med och har hälsats med storlillfredsslällelse av bäde den och de poUtiskainstitutionerna i de övriga länderna. Överenskommelserna följer gängse praxisför öst-västulbyte, dvs, det utsändande landel svarar för resekostnaderna,medan mottagarlandet lämnar stipendier för uppehälle, bostadskostnader ochandra omkostnader, har bidragit tUl att skapa goodwiU och nya praktiskasamarbelsmöjligheler. I vär moiion nämner vi t. ex. all ur delta samarbete vuxitfram direkta avtal mellan svenska och sovjetiska inslilulioner i fräga omplasmafysik Jag kan tiUägga att detta ulbyle ocksä verksamt bidragit tiU allbana väg för de överläggningar som skall äga rum med sovjetiskaansvariga forskare och myndigheter om föroreningarna i . Under Iredje huvudtiteln utgår ur anslagel lill Övriginformaiion om i utlandet elt belopp om ungefär 50 000kronor lUl delta forskarutbyte. De loiala kosinaderna, som bestäms genom deömsesidiga och bindande åtaganden som görs i överenskommelserna, uppgår i dagför del till ca . MellanskUlnaden, dvs. den sloramerparten av kostnaderna, har främst läckts genom bidrag från statUgaforskningsråd och fonder, i synnerhei styrelsen för teknisk utveckUng ochslalens naturvetenskapliga forskningsråd. Både motionen och den reservalion som avgivits underpunkten 5 av herrar , i , m. fl. hävdar allkosinaderna för delta inslilutioneUa forskarsamarbete, som vi av erfarenhetvet är den mesl praktiska formen för att bygga upp velenskapliga kontakter meddessa länder, bör läckas av det anslag under punklen 5 i tredje huvudtiteln somvi nu diskuierar. Därmed skulle betona viklen av detla samarbele ochge del den klara prioritering som är önskvärd. Därmed skulle akademierna fäsina anslag direkl ulan ytterligare ansökningsprocedurer, vilket de självaönskar och de nu anslagsbeviljande instanserna skulle välkomna. För /72 föreslår vi därför att dennaanslagspost höjes med i förhällande till regeringens förslag,och vi förutsätter all detta fullföljes året därpå genom alt ytterligare medelanslås pä samma sätt för att täcka de utlovade och planerade koslnader somavses i molionen. Utskottets majoritet anför i huvudsak tvä skäl för sinståndpunkt all inle tUlstyrka nägon ändring. Det första skälet är alt undersenare är sammanlagt frän olika källor anslagils årligenför forskningsändamål som har anknylning till . Vad man inle säger äratt denna verksamhet omfallar tvä vitt skilda lyper av anslag. Den ena typengäller det här diskuterade samarbelel inom ramen för de överenskommelser somhar Iräffats av de båda akademierna del som uppgår lill omkring 325 000kronor. Den andra typen gäUer sädana fall dä ell fortlöpande samarbeleetablerats mellan svenska och utländska specialinstitutioner eller dä en individuellt velat knyta en särskUtframstående forskare till sig. Del är sant all sädana anslag utdelas avforskningsråden till ell inte obetydligt antal forskare , men av demavser endast en lilen del forskare från . Del är dock inte denna formav samarbele som vär motion och reservaiionen tar fasta pä. Därför har dennaandra lyp av samarbete ingenting att göra med det utbyte som vi har velalfrämja med molionen och reservationen. Del andra skäl som majoriteten anför mol vårt förslag ärall de lekniska och vetenskapliga aspekterna skulle löpa risken att komma ibakgrunden om anslagen utginge under tredje huvudtiteln. Men i själva verkethar forskningsråden och styrelsen för leknisk utveckling för sin del också haftatt ta hänsyn till önskvärdheten av alt vi häller ingångna Övrig information om i utlandet Övrig information om i utlandet överenskommelser.Ännu viktigare är dock all redan nu den velenskapU-ga och tekniska bedömningengörs av akademierna själva efter samråd med vederbörande forskningsråd. Altanslagel skulle ges direkl frän tredje huvudtiteln behöver inte påverka dennabedömning. Akademierna kommer att ha samma anledning som hittUls att fästaavseende vid jusl de tekniska och velenskapliga aspekterna. Vi vet att forskningsanslagen blivit snävtbehandlade i årets statsverksproposilion och att konkurrensen om medlen därförkommer att bli härdare än förul. Varje rimlig äigärd som kan bidra till alllätta på detta tryck - även om åtgärden är av blygsam omfattning - bör därförvälkomnas. Reservanternas förslag skulle fä jusl denna effekt genom attmotsvarande belopp frigöres för annan vetenskaplig forskning eller för teknisktutvecklingsarbete. Den föreslagna höjningen för näsla budgetår och dendeklarerade avsikten alt gä vidare årel därpå skulle ge akadenuerna bällremöjligheler att planera utbytet för framtiden. Del gäller nämligen inte baraalt hålla de ingångna överenskommelserna ulan också att bereda plats för enutbyggnad till att omfatta överenskommelser även med och . Sädanaavtal har akademierna nu förberett men måst avstå från att fullföljaav hänsyn till risken att bli utan medel för det här ändamålet. Genom all stödja reservationen 2, herr talman, kan alltsåriksdagen markera den vikt den fäster vid detta forskarutbyte som etl led i värsträvan att knyla närmare kontakter med de östeuropeiska länderna. Samtidigtkan den härigenom nägol öka resursulrymmel för annan forskning. Med dessa ord, herr talman, vUl jag yrka bifaU tUlreservationen 2 av m. fl. vid punkten 5 i utrikesutskotlets betänkande. HenTURESSON (m): har sakligt, ingående och ulföriigt behandlalden syn som reservanlerna representerar, och jag skall inle förlänga deballenmed att upprepa vad han sagt ulan vill inskränka mig tUl bara nägra kommenlareroch synpunkler. Vi måste väl alla vara överens om all värdet av ökadevelenskapliga kontakter mellan olika länder är odiskulabell. Det gäller irelationer meUan alla länder. Sädana kontakter berikar parterna, ökarförståelsen mellan dem och närmar länderna tiU varandra. Det senare ärnaturligtvis inte minst vikligl när del gäller relationerna mellan öst- ochvästvärlden, och där kanske vårl land har alldeles särskilda förutsättningarall göra insalser. Vi har ju i många fall sett all del genomsamarbele mellan forskare från olika länder etableras konlakler, som leder inlebara liU tekniskt och ekonomiskt samarbele ulan ocksä lill ökad politiskavspänning. Reservationen 2 innebär, som har redogjortför, all man erhåller en rationeUare anordning då det gäller att ge anslag tUlden forskningsverksamhet och det forskarutbyte som del här är fräga om, men deninnebär också alt man skapar garaniier för alt man kan fullfölja detforskningssamarbete som har inletts. Jag tillmäter bada dessa saker slorbelydelse och yrkar bifall till reservaiionen 2. Herrförsle vice talmannen (): Del mäsle vara av stort värde för allvetenskapliga konlakler kan etableras i större utsträckning med bådeSovjetunionen som supermakl och de andra ösleuropeiska länderna. Vi har olikauppfattningar om styrelseskick, och det finns eventuellt andra motsättningarsom gör alt vi inle har sä slor kontakt med dessa länder. Vi har försökt attöka vår handel med de ösleuropeiska länderna och del har vi lyckats med i nägonmån, men del är inte på bäde import- och exportsidan somhänför sig lUl hela blocket av östeuropeiska länder. När vi nu inte har säslarka konlakler pä det sättet mäste del vara aU anledning alt försöka görasitt bästa för alt pä de vetenskapliga och kulturella områdena fä ett sälivligt utbyte som möjUgl. Del är den ena aspeklen av denna fråga. Den andra aspeklen är givetvis den all vi har slor nyttaav det som vi kan fä från av vetenskapligt och tekniskt vetande.Därför har ett samarbete också slor betydelse. Vi reservanter har sä att sägavelat lägga en ännu fastare grund för della forskningssamarbete, och det ärdärför vi har framlagt värt förslag i reservationen 2. Man blir någol förvånad över en skriviung i utskottetsbetänkande, där det påpekas: "Fördelningen av tUlgängliga medel skeremeUertid ej enhetligt ulan grundar sig på beslul av olika myndigheier ochinstitutioner." Ja, redan del skulle tala för bifall tUl reservationen. Men utskottet säger också all om man som molionärernaönskar samlade dessa olika anslag under huvudtitel,skulle de tekniska och vetenskapliga aspekter som ligger lill grund föröverenskommelsen om forskarutbyte riskera all komma i bakgrunden. Jag lyckeratt det är förvånande. Jag kan inle tänka mig att del vid den förändradeanslagstUldelning som vi föreslär skulle vara nägon som helsl risk för alt maninte skulle ta hänsyn tUl hur anslagen har använls tidigare - det är enslutsats som jag finner väldigt egendomlig. Jag vill också påpeka att om della förfarandekommer att tUlämpas, kommer mera pengar till svensk forskning. Därför har jagall anledning all ansluta mig tiU yrkandei om bifall lill reservaiionen. Övrig information om i utlandet Hen ARNEGEIJER i (s); Jag vill först erinra om skrivningen ireservationen, där det sägs: "Denna anslagsposl bör därför enligtulskollels mening höjas med , utöver vad regeringen föreslagitoch fr. o. m. hell täcka de kostnader för forskarulbylct medöststaterna som hillUls bestrills av medel från och styrelsen för teknisk ulveckling. Genom della förfaringssällkommer de lidigare använda medlen frän forskningsråd och fonder all kunnafrigöras och användas lill all siödja inhemsk forskning." Principen i reservanlernas ullalande är alltså icke skall lillföra forskningsulbytel med öslstaterna nägra ökade medel, ulandet är i princip fräga om en överflyllmng från del förfaringssäll, enliglvilket dessa medel ställs lill förfogande, så all del bUr ellriksdagsanslag. Skulle man la reservaiionen pä allvar och de svenskamyndiglielerna liksom forskningsrädel därmed icke behövde slälla medel Övrig information om i utlandet tillförfogande för delta forskningsutbyte med , skulle det i realiteteninnebära att man stäUde ett mindre belopp till förfogande för forskningsutbytemed än vad som ulgår. Det belopp som utgår för denna forskningär nämligen betydligt större än vad som kan framgå av motionen ochreservaiionen. Del kan vara skäl att här erinra om all de uppgifler somutskottet infordrat innebär lät mig räkna upp några siffror att slalensmedicinska forskningsråd för det försia ställer tiU förfogande 50 000 kronorför sådan forskning gemensamt med , Slalens medicinskaforskningsråd släller ytterligare lill förfogande dessa medelgår genom , Vidare ställs frän slatensnaturvetenskapliga forskningsråd till förfogande för forskningsutbyte medSovjet . För forskningsutbyte med ställs 25 000kronor lill förfogande. Sä kommer anslagen från styrelsen för tekniskutveckling - 47 000 som rör , 70 000 som rör , 25 000 som rörTjeckoslovakien, och för diverse länder 24 000, Del är alltså en summa på . Men detla är inte hela del belopp som forskningen kostarper är. Dessa siffror som jag nämner gäller alltså innevarande budgetär. Tilldella fär sedan läggas de som man inom svenska inslitulelanvänder för samma ändamäl - alltså forskarutbyte med , Vidare färtill della läggas kostnader som styrelsen för leknisk ulveckling lägger neddirekl på forskarutbyte med . 1969/70 låg den siffran nägonslans meUan100 000 och - låt mig gissa pä 150 000, Om man räknar ihop dessabelopp finner man alt siffran för forskarutbytet och den gemensamma forskningenmed är . Reservanlerna säger att nu skaU staten gä in här genom ettriksdagsbeslut och sä skall man anslå och därmed lösgöra demedel som utgår från dessa institutioner för all i stället använda medlen i eninhemsk forskning. Konsekvensen av det niåste bli all man i reservationen,tvärtemot vad man framhåller, vill krympa den volym som vi nu utnyttjar förforskning med ösleuropeiska länder. Jag yrkar,herr talman, bifall ulskollels hemställan. HerrWIRMARK (fp) kort genmäle: i säger attegentligen vill reservanlerna sänka anslagen tUl det här forskarutbytet medÖsteuropa. Men sä är del ju inle. Vi reservanter och molionärer har baradiskuterat de kostnader som vi är skyldiga alt ta pä oss genom de bindandeöverenskommelser som de här båda akademierna har ingått, och de uppgår, som jagsade i mill anförande, lill . 1 den siffra pä 450 000kronor som anges i majoritetens skrivning ingår även andra kostnader, och jagredogjorde i milt inlägg för skillnaden mellan de här tvä lyperna av koslnader.De kosinaderna ligger utanför de av akademierna ingångna avtalen. Det gär aUlsåinle att jämföra siffran 450 000 med vårt yrkande. Inte heller är det någon ny princip som vi inför. Redan nuutgår ju under huvudtiteln lUl detta ändamäl, och vi vUl att detanslagel skall ökas ut. Men huvudfrågan är ju, , all om man vUl främjadel vetenskapliga utbytet med - och om det brukar del ju sägas mängavackra ord när svenska statsråd far i österled eller när vi har besök här såbör man se lill all denna verksamhel fär nödvändiga medel ulan alllför myckelkrångel. Del gör vi om vi anslår medlen direkl under tredjehuvudtiteln. Vi gör en klarare prioritering och akademierna skulle då velaexakl vad de har att räkna med, ulan ytterligare ansökningsprocedurer och ulanall behöva slåss om medel som redan är knappa och som under del budgeiår vidiskuterar kommer att bli ännu mer knappa. Akademierna skulle lättare kunnaplanera även för nya insatser som de hittiUs har måst avstå frän attförverkliga. Med etl bifall lUl reservationen skulle alllsäkunna markera den poliliska vikt man fäster vid dessa kontakter och vid dengoodwill de skapar. Övrig information om i utlandet i Slockholm (s) kort genmäle; Del är klart all jag gärna vUl främjaforskningssamarbetet med de ösleuropeiska länderna Uka väl som med mänga andraländer. Men det är ju inle del som sker enligt molionen och reservaiionen, utanjag konstaterar att det är fräga om en överflyttning av anslagsmedel från enhuvudtitel lUl en annan.