prot · FU09105 · 1971-12-31 00:00:00 — Det finns i och för sig ingen större anledningatt kommentera den kommunistiska motionen och inlägg i störreutsträckning än i Skegrie har gjort, och jag kan i stort settinstämma i vad anfört. Jag viU dock göra den deklarationen att vii fråga om jordbrukspoUtik, Uksom på alla andra Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. områden,inte kan isolera oss från vad som gäller i de länder som vi har ekonomiska förbindelseroch handelsförbindelser med. Därför anser jag det fullkomUgt orealistiskt att uttala sig för en helt annan princip för prissättningen. Jag tror att det,även pä sikt, ur många synpunkter är det bästa att konsumenten betalar sinalivsmedel direkt och inte via skattsedeln. Att man sedan i speciella fall, förspeciella produkter, kan göra awikelser är jag införstådd med. Jag kan t, o, m.våga säga att det kanske är sannolikt att vi kommer att tvingas till enviss modifiering. Men det har egenthgen inget samband med jordbrukspoUtiken,utan det är en social fråga en ren konsumentfråga och icke en producentfråga. Med undantag av kommunistreservationen är dethär ett enhälligt utskottsbetänkande, där de fyra stora partierna står enigabakom utskottets skrivning. Jag anser dock att den prisuppgörelse som träffatsinnefattar en del så pass intressanta element att det finns anledning att iriksdagen något kommentera densamma. Jag vill inte ta till överord och betrakta det här somnågot slags milstolpe I svensk jordbrukspohtik, men jag är faktiskt beredd attfrån denna talarstol ge jordbruksminister om inte en ros så i allafaU en Uten blomma. Jag tycker att det är värt att notera att ensocialdemokratisk jordbruksminister i viss mån har gjort en nyansförändring isin syn på den jordbrukspolitik vi bedriver i det här landet, 1 beslut, som fortfarande gäller i sinaprincipiella delar, är inbyggt två motstridiga element vUket jag har sagttidigare i denna kammare. Ä ena sidan har man en prispress, och jag kan barahänvisa till vad den dåvarande jordbruksministern skrev 1967, Han anförde, attprissättningen ej får leda till en sådan prisnivå att behovet för jordbrukarnaatt vidta rationaliseringsåtgärder minskar. Det är det ena elementet. Å andra sidan har också fattat ett principieUtbeslut att näringsutövarna inom jordbruket skall komma i åtnjutande av sammaekonomiska och sociala standard som människor i andra befolkningsgrupper. Detstår väl klart att under de år som gått har den härprispressmekanismen hårt och obönhörligt pressat de svenska jordbrukarna. När den dåvarande jordbruksministern 1967 uttalade enförmodan om att högre priser skuUe leda tUl minskad rationaliseringstakt, såspådde han rätt, beträffande rationaUseringstakten, men orsakerna har varithelt andra. Man har haft en förhåUandevis låg prisnivå, som medfört attrationaUseringstakten har gått ned, och har ju redan konstaterat attexempelvis för förra budgetåret kunde jordbruket för de här ändamålen inteutnyttja mer än halva kreditgarantiramarna. Jag uppfattar den här propositionen som ett uttryck för enmera positiv syn från regeringens sida på frågan, och jag skall i och för siginte tala om gamla synder, utan jag bara hoppas att de - visserligen ganskablygsamma förbättringar som den här överenskommelsen innebär kommer attföljas av förbättringar i den takt som det finns samhällsekonomiskt utrymmeför. Avtaletinnebär ju en inkomstförbättring för jordbruket på , och mot bakgrund av de siffror som utskottetsordförande redan har lämnat är det klart att förbättringen inte på något sättinnebär att jordbrukarna kommer i åtnjutande av samma ekonomiska och socialatrygghet som andra befolkningsgrupper. Men låt oss säga att det är en Utenlyftning, ett Utet steg på vägen det innebär att man tar igen en del aveftersläpningen. Jag konstaterar att det utbyggda inflationsskyddet, som ju ärdet värdefullaste momentet i uppgörelsen, i realiteten innebär att man formellttar i viss mån avstånd från hela det prispressresonemang som var ett avelementen beslut. Jag skulle vilja säga att man har lyckats lyftaupp inkomstnivån en liten aning, och sedan betraktar jag det härinflationsskyddet som en förtöjningstross, som innebär att efter den 1 juh,den här uppgörelsen gäller, skall man så att säga låsajordbrukarnas inkomster relativt sett gentemot andra befolkningsgruppers, såatt vi inte behöver uppleva dessa försämringar. Det är utomordenthgt positivtoch av verkligt stort värde. Sedan kan jag säga och där tror jag mig kunna tala föralla jordbrukare I det här landet att givetvis ser vi helst att inflationsregelnaldrig behöver utlösas. Jag ber bara att få framföra en önskan till regeringen,att man må kunna driva en sådan ekonomisk politik att påslagen bhr så små sommöjligt, därför att jag har den uppfattningen att det är knappast någon näringsom i reaUteten förlorar mer på en inflationsutveckUng än vad jordbruket gör. Det finns ytterhgare en principieU sak att notera här, ochdet är att genom uppgörelsen har man väl också tagit avstånd från de propåersom har kommit från oUka håll om att man skulle eftersträva ettjordbruk i vårt land som skulle bestå av ett mindre antal verkUgt storaenheter. Den passus i propositionen där jordbruksministern meddelar att hanavser att ge lantbruksstyrelsen I uppdrag att företa en översyn av rationaliseringskungörelsenfattar jag så, att jordbruksministern avser att göra det möjligt attrationalisera det jordbruk som vi har. lönsamhet skaU intesättas som absolut riktmärke, utan det gäUer att ge stöd i ohka former utan attta hela företaget i beaktande. Detta borde innebära goda förutsättningar attverkligen rationaUsera i åtskilUga regioner där detta av formella skälenligt gäUande kungörelse har varit omöjligt. Sedan vill jag bara tillägga att vad som kommer att skenär det gäUer vårt lands förhållande tUl EEC vet vi mycket litet om, men vissatecken tyder på att en del av EFTA-staterna kommer att vinna anslutning tillEEC på det ena eller andra sättet, och då tror jag att det är reaUstiskt atträkna med att också vi skaU vinna anslutning tiU EEC inågon form. Och är det väsentUgt vUket vi bör ta med iberäkningarna att svenskt jordbruk får så god konkurrenskraft som möjligt.Jag tror nämligen att de flesta här i landet nu har kommit till insikt om attdet bUligaste sättet att skaffa livsmedel åt svenska folket är att se till attvi har en tillräcklig och en lönsam jordbruksproduktlon inom landets gränser. Med det anförda ber även jag att få yrkabifaU till utskottets hemstäUan, Reglering av prisema på jordbmksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. HerrPERSSON i (s): I det utskottsbetänkande som härhar att ta ställning tUl redogörs för den uppgörelse som träffats mellanstatens jordbruksnämnd och jordbrukets förhandlingsdelegation rörande prissättningenpå jordbrukets produkter . Departementschefen har ipropositionen 116 utförligt redogjort för uppgörelsens innebörd och för sin delgodtagit den utan erinringar, och det har också utskottet gjort. Jag vill här säga att den uppgörelse som träffats är ettfullföljande av det beslut som fattades 1967 om målsättningen för den framtidajordbrukspoUtiken. Jag tänker då också på det utskottsbetänkande som kommernärmast efter detta på föredragningslistan. Det är glädjande att så pass storenighet har kunnat uppnås kring dessa frågor, och jag kan väl säga att det ärspeciellt glädjande sett från mitt partis synpunkt. Den minnesgode kommersäkert ihåg den bombastiska propaganda som fördes från borgerUgt håll just mot1967 års beslut. Det tjänar dock ingenting till att här återge de överord somden gången fälldes, utan jag tycker att vi kan gräva ned stridsyxan i detfaUet. Det är bra att vi nu har kunnat nå enighet I dessa frågor. Jag hälsar också med särskild tillfredsställelse att dennu träffade uppgörelsen har kunnat ge mjölkproducenterna en betydande inkomstförstärkning.Detta har kunnat ske därför att vi inte har haft något överskott som vi varittvungna att exportera. Det hittillsvarande överskottet har naturligtvis pressatpriset. I stället har vi kunnat använda av införselmedeltill att förbUliga just denna produkt för konsumenten. Jag har sagt att utskottets betänkande ärenhälhgt, och jag skall därför inte nu uppehåUa mig mycket vid dessa frågor;det finns knappast någon anledning att göra det. Den reservation som är fogadtill utskottets betänkande har ju i Skegrie och haften hten uppgörelse om. Det återstår väl att se vad det kan innebära ifortsättningen, dvs. om undervisning möjligtvis har givit herrTakman någon tankeställare för framtiden. Jag skaU aUtså inte uppehåUa mig vidden reservationen. i Skegrie och de övriga borgerUga ledamöternahar till betänkandet fogat ett särskilt yttrande. Jag skuUe kanske inte behövaberöra detta, eftersom inte gjorde det, men jag hade tänkt sägaett par ord om yttrandet. I propositionen har jordbruksministern uttalat att han harför avsikt att uppdra åt lantbruksstyrelsen att se över rationaUseringsbestämmelsernaför att ge jordbmkare, som på grund av ålder eller andra omständigheter ickekan få sin försörjnmg på annat sätt, möjligheter att få lån och bidrag. I detsärskilda yttrandet har de borgerliga ledamöterna kommenterat detta ochframhålUt att denna övergångsbestämmelse bör ges en vid tolkning. Det har jagfattat så att man från de borgerUgas sida är inne på den tanken att vi intebara skaU ge de här jordbrukarna bidrag och lån utan även ytterligare bygga utdessa bestämmelser. Men jag tror inte att det kan vara av något intresse, varesig ur jordbrukets eller samhällets synpunkt, att bygga upp jordbruk som påsikt icke ger sin brukare eninkomst som är Ukvärdig med andra inkomsttagares. Det får vi väl ta ställningtill när förslaget kommer från lantbruksstyrelsen. Låt mig säga ett par ord om den diskussion som fördesmellan i Skegrie och om hur kostnaderna för livsmedlenfördelar sig mellan å ena sidan jordbmkarna och å andra sidan t. ex. handel ochdistribution. Det är klart att man inte kan fälla något omdöme I den frågan medmindre än att man har undersökt hur dessa kostnader fördelar sig. Handelns folkkan ju inte räknas till de högavlönade, och i den mån de får en löneförhöjning,som är motiverad, kommer det självfallet att slå igenom på priserna. Men manskall också komma ihåg att jordbrukarna integrerat sin produktion ganska långtfram i leden, tiUs varan är nästan färdig. Men innan man har gjort enundersökning på det området vUl jag som sagt Inte kommentera det. Jag tror att man håller mig räkning för attjag den här inte vidare utvecklar de här synpunkterna; det ärganska svårt att göra det. Eftersom aUa har talat i ungefär samma fråga ochenhälligt anslutit sig till uppgörelsen, har jag knappast något nytt att kommamed. I den situationen vädjar jag till kammarens övriga ledamöter att de måtteenhälUgt avslå reservatlon och bifaUa utskottets hemställan vUken jag ber att få yrka bifall tiU - i det betänkande som här föreligger. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. HenSTRINDBERG (m); Det kan måhända förefalla Utet överraskandeatt en Icke-jordbrukare blandar sig i debatten om priserna på jordbruketsprodukter jag har förstått det här av en del spydigakommentarer om trädgårdstäppor och balkonglådor. Men frågan om prissättningenpå jordbrukets produkter angår faktiskt i så hög grad hela vårt samhälle attden inte bara skall diskuteras av jordbrukarna. Med hänsyn till det pressadetidsschemat skaU jag emellertid bara säga några få ord. I det uttalande som gjordes av jordbruketsförhandlingsdelegation, när man förklarade sig acceptera jordbruksnämndensförslag till uppgörelse, påpekas dels att den ekonomiska situationen inomjordbmksnäringen successivt försämrats, dels ock att nu föreslagnaprisförbättringar inte är tillräckliga men ett steg på vägen att bereda detrationella jordbruket den lönsamhet som är nödvändig. Jag viU, herr talman, dela denna förhandhngsdelegationensförhoppning. Situationen jag känner den mycket väl eftersom jag är verksaminom ett jordbrukarlän som är , Uksom den varitunder , ytterst bekymmersam. Avkastningen av exempelvismjölkproduktionen har inte ens räckt till för det nödvändiga underhåUet och änmindre tUl nyinvesteringar. En ogynnsam prisutveckUng, kreditrestriktioner,ett högt ränteläge, en hög fastighets- och kapitalbeskattning och ständigtstigande kostnader har inte bidragit till någon större optimism och framtidstrohos våra jordbmkare, aUra minst som man ovanpå detta åtminstone tidigare vidohka tillfällen tyckt sig sakna den rätta förståelsen för jordbmkets problembland framträdande representanter för regeringspartiet. Denna negativautveckling har avsatt Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. sinatydliga spår i jordbrukarnas lön för deras arbete liksom den åstadkommit enofta negativ förräntning av insatt kapital. Mot bakgrunden härav, herr talman, är det något förvånandeatt konsumentdelegationen i förhandlingsprotokollet av delvisvisat en så negativ attityd tUl den föreslagna prisuppgörelsen. Somrepresentanter för konsumenterna borde vederbörande ha hälsat överenskommelsenmed tillfredsställelse. För konsumenterna är det kanske ändå mest väsentUgt attdet verkligen finns konsumtionsmjölk att tillgå. Det skulle ha varit enkortsiktig konsumentpolitik att alltför ensidigt se på mjölkpriset ochdärigenom riskera en fortsatt nedgång av mjölkproduktionen. Jag tycker, herr talman, att konsumentdelegationen liksomvpk-reser-vanten resonerar ungefär som flickan i historia. Honkom ut på landet för att hälsa på en lantbrukare och fick se en ko. Så sägerhon till lantbrukaren: "Vad i Herrans namn skall ni med kor till när detfinns mjölkningsmaskiner?" Nej, herr talman, det gäller verkligen nu att vändatrenden. fanns det kvar endast ca 80 000mjölkleverantörer här i landet. Detta innebar en avsevärt snabbare nedgång änprognoserna gav vid handen. Om inte denna utveckling kanhejdas står vi inför risken att snart få ett mjölkunderskott. Att hjälpa uppdet med import skulle säkerligen drabba konsumenterna med prishöjningar av enhelt annan storlek än vad som är aktuella. Om man dessutom genom det nuföreliggande förslaget kan komma en liten bit på väg mot infriandet av 1967 årsprincipbeslut om inkomstlikställighet, vore mycket vunnet. jordbrukareär sannerligen i behov av att känna att det bland ansvariga poUtikerfinns förståelse för jordbruksnäringens ekonomiska problem och en klarviljeinriktning att slå vakt om och vidareutveckla ett bärkraftigt inhemsktjordbruk. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Jag skulle normalt inte ha tagit till orda Idiskussionen, eftersom jordbruksutskottet praktiskt taget enhälligt har ställtsig bakom den proposition jag har signerat. Anledningen till att jag begärt ordet var det angrepp somriktades mot konsumentdelegationen. Jag vill något kommentera det och gärnaförsvara konsumentdelegationen. Vi har kommit i en angenäm situation i vårt land när detgäller jordbruket, och som den ansvarige regeringen för jordbruket intarjag nu i en avundsvärd ställning. Vi står här och byter artigheter omjordbruket, medan mina koUeger ute i har ett elände. Så långt har vinätt med vår jordbrukspolitik att det inte är fråga om något annat än artigheter. tyckte jag emellertid att jordbruksutskottet av ossalla så högt värderade ordförande gjorde en Utet felaktig beskrivning avöverenskommelsen mellan staten och jordbmkarna. Jag tror inte att vid möten med Lantbrukarnas riksförbunds lokalavdelningar beskriveruppgörelsen så som han beskrev den här, att det var en direktdåhg uppgörelse för dem som Inte var mjölkproducenter och att jordbrukarnagjorde de allra största eftergifterna. Jag tycker att det är fel att beskrivaöverenskommelsen så. Den beskrivningen begagnar inte heller ombudsmännen iLantbrukarnas riksförbund. De talar om att det är en bra överenskommelse somjordbrukama har fått, och det kan vi väl också vara ense om här. Varför fick då de som Inte är mjölkproducenter inte såstora förbättringar? Jo, det hör ju samman med att det vid de undersökningarsom har gjorts i det gamla lantbruksförbundets regi har visat sig attlönsamheten har varit rätt hygghg på de gårdar där andelen mjölk- ochnötköttsproduktion är mycket hten. Spannmålsodlarna har alltså haft detrelativt hygghgt, medan mjölkproducenterna har haft det mycket sämre. Det varmjölkproducenterna man skulle koncentrera sig på. Eftersom vi nu kan diskutera jordbrukspohtiken i en lugnoch avspänd atmosfär, kan man titta htet på anledningarna tiU att det har förtsen sådan prispohtlk beträffande mjölken. Den kraftiga höjning på mjölk som vi föreslår har en förklaring. Efter föna överenskommelsen tUlsatte vi ensärskild mjölkutredning, som skuUe se över vad vi behövde göra för att få enrimhg mjölkproduktion här i landet. Den gav oss en utmärkt bild av situationen.Vi hade nämligen tidigare från jordbrukets och statens sida varit ense om attdet var nödvändigt att minska mjölkproduktionen. Prissättningen har intestimulerat tiU tiUkomsten av rationeUa, moderna och stora enheter, utan prisethar faststäUts så att det har givit relativt hygghgt åt gamla enheter, som barahar haft rörhga kostnader, men det har inte stimulerat till nyproduktion. har vi kommit ned i en sådan produktionsvolym att manbör ha ett pris, som stimulerar fram produktion i nya och moderna enheter. Detär därför vi nu skaU och måste fastställa ett så högt mjölkpris som överenskommelseninnebär. Det är min absoluta övertygelse där är jag mycket mer optimistisk änvad i Skegrie är - att detta kommer att stimulera tillnyinvestering. Konsumentdelegationen har till uppgift att bevakakonsumenternas intressen; det är därför vi har tillsatt den. Delegationen skallinte föra förhandlingar för jordbrukarna, utan den skaU bevaka konsumenternasintressen. förklarade sig konsumentdelegationen beredd att tUlstyrka enmycket kraftig satsning på mjölkproduktionen och att ge jordbruket 500 mihonerkronor . Delegationen önskade också att huvudparten avdetta belopp skuUe gå till mjölkproduktionen genom en höjning av mjölkprlset. Det förslag som här behandlar innebär i stortsett att konsumenterna belastas med det belopp som konsumentdelegationen hartiUstyrkt. Jordbrukarna får 637 mihoner , men vi tar inteut allt detta direkt av konsumenterna, utan vi har försökt att lägga påkonsumenterna ungefär det som konsumentdelegationen tillstyrkt och sedan klararesten med införselavgifter och annat. Man bör aUtså göra klart för sig att det förslag somjordbruksnämnden utarbetat och regeringen framlagt innebär att konsumenternadirekt belastas med ungefär det belopp som konsumentdelegationen anser sigkunna tillstyrka. Man har också föht konsumentdelegationens rekom- Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. 2 protokoU 1971. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. mendationi det avseendet, att huvudparten av medlen går till mjölkproduktionen. Jag har velat anföra detta för att förklara attkonsumentdelegationen har till uppgift att bevaka konsumenternas intressen.Regeringen har i sitt framlagda förslag sökt tillmötesgå konsumentdelegationen,men det har också varit ett självklart intresse att få tiU stånd enöverenskommelse med jordbrukare för en treårsperiod så att vi även iframtiden skall kunna diskutera jordbrukspoUtiken i en lugn och avspändatmosfär. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandUngar. i Skegrie (c) kort genmäle: Jag hörde statsrådet säga att han vUlförsvara konsumentdelegationen, och jag begriper det mycket väl. Det hela bliremellertid intressantare om man ser htet närmare på siffrorna. Som jag sade i mitt första anförande viU man spara 137miljoner kronor på en summa av 15 600 miljoner. Det lär betyda ytterligt Utetur konsumentsynpunkt, om man sparar dessa 137 miljoner eller inte, men det kanvara intressant att höra vad man vill dra in på. Man vill inte dra in på mjölken, säger man. Prisavtaletoch den framlagda propositionen innebär att 551 miljoner tas ut I form avpris-och avgiftshöjningar. Drar vi först de 137 miljonerna från de 551miljonerna, blir det kvar 414 miljoner. Av dem tar mjölken 394 miljoner, och dååterstår bara tUl förbättringar på andra områden, VUka prutningar menar statsrådet att vi då skaU göra?Skall vi vägra spannmålsodlarna deras tillägg, eller skaU vi skära nedpristillägget på köttet, på fläsket eller på äggen? Var skall vi lägga resten,de 20 miljonerna? Jag sade att detta är en dåUg överenskommelse förvegetabUieproduce-rande jordbrukare, och så kommenteras överenskommelsen ocksåav dem. Att andra kommenterar den på annat sätt blir deras sak; för min del ärjag fri från någon bundenhet, och därför kommenterar jag överenskommelsen somjag ser på den. De vegetablheproducerande jordbrukarna har icke ens fått detspannmålspris återställt som de erhöU för ett par , och de har inteheller utlovats någon förbättring på oljeväxtod-hngens område etc. Vad sedan beträffar inkomstförstärkningen med de 637miljonerna skall det i ärlighetens namn sägas att beloppet baserar sig påprisnivån den 1 juh , men sedan den har konsumentprisindex stigitmed . Detta måste man rimhgtvis också ta hänsyn till. () kort genmäle: Statsrådet sade vissa saker sominte kan lämnas oemotsagda. Det gäUer hans kommentarer till utveckUngen i frågaom mjölkpriset. Han menade att den låga nivå på mjölkpriset som vi tidigarehaft i producentledet bidragit till att vi fått bort underskottet. De nyapriserna skall enligt jordbruksministern ge en sådan stimulans, att man skullekunna börja med den nyetablering av mjölkproduktionsföretag som behövs. och jag har haft endebatt I kammaren om dessa frågor. Jag vill bara ytterUgare en gång påpeka, attden prisnivå vi kommer att få efter uppgörelsen inte innebär att man mednuvarande investeringskostnader kan uppnå lönsamhet I nyetableradeproduktionsenheter; därtUl krävs faktiskt helt andra Insatser, Vad som varit ödesdigert är att av denkallsinniga nedtryckningen av mjölkproduktionen har i stor utsträckning felbesättningar slagits ut. Många av de besättningar som försvunnit har varitav den karaktären att de borde ha funnits kvar. Normalt sett brukar det vidförsäljning vara höga priser på nykalvande kor, men på åtskilliga håll i landetkan man fortfarande köpa sådana djur för i stort sett slaktvärdet. Detta omnågonting är ett bevis för att den välbehövliga och nödvändiga ökningen avproducentpriset på mjölk som vi fått icke är tillräcklig för att tryggalandets mjölkproduktion. Vi bör från aUa synpunkter fastslå detta och inteägna oss åt strutsens beteende att sticka huvudet i sanden. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. Jag är nog htet mera tiUfredsstäUd med herrKrönmarks senaste anförande än med det första, där han gav mig en blomma; medsådana blommor från herrarna kunde jag komma att framstå som en misstänktfigur. Jag tillhör inte dem som skriver verksamhetsberättelser iförväg, och jag kan inte exakt ange hur det här kommer att slå i verkligheten.Jag gör bara en bedömning, och den baserar jag på de uppgifter jag får av deexperter, som sysslar med dessa saker. På dessa grundvalar tror jag att detpris man nu fastställer för mjölken ger den stimulans som behövs.Verksamhetsberättelsen får vi se när verksamhetsåret ligger bakom oss. Med mitt inlägg om mjölkpriset vUle jag bara erinraom att vi tidigare varit helt överens om att man borde få nedmjölkproduktionen. Jag vill fästa uppmärksamheten på att förra gången vi gjordeupp sträckte vi oss så långt att vi satsade i subventionerför att påskynda utslaktningen. Att denna kom att gå mycket fortare än vi haderäknat med, hörde samman med det dåhga , Men det iUustrerar attvi var helt ense om att produktionen borde minskas. Ingen människa kan förnekadetta, som är ett historiskt faktum. befinner vi oss i en annan situation,och produktionen har gått ned raskare än vi räknat med. Därför har vi bestämtoss för sådana åtgärder att vi får den mjölkproduktlon vi behöver. Egentligen blev jag inte i Skegrie något svarskyldig. Han ville att jag skuUe redovisa vad man skuUe ha sparat om man hadeföljt konsumentdelegationens råd.