prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Kriget komemeUan och fördröjde det hela, och sedan blev det stopp för aUt byggande.Långholmen fick vara kvar och proppades fullt med människor. Sedan har manibland stängt vissa delar men måst dragas med en synnerligen besvärlig anstaltmycket . Att jag har väckt frågan nu beror egentligen på att det av tidningarna framgår i vilket Medinflytande för värnpliktiga m. m. besvärligtskick anstalten befinner sig. Det stod att de hade fått ohyra där.Detta skulle Inte I något annat land ha väckt uppmärksamhet, eftersom man välantagit att aUa fångar har ohyra, men hos oss väcker det en viss förvåning ochmissnöje - vi tycker inte om det. Ohyra kan man visserligen få även I de bästafamUjer , så det beror kanske Inte helt på anstalten, men detta är I allafall ett verkligt problem I en sådan anstalt. De många rymningarna från denna anstalt säger oss ocksånågonting. när den byggdes hade de Intagna Inte tillgång tUl sammautmärkta knivar, fUar och andra grejor, som kan köpas I vUken Epa-butlk somhelst. Vi är alltså nu Inne I en tidsålder, då det finns ett helt annatmaterial att använda för dem som vUl ta sig ut. Detta gör naturligtvis ocksåatt denna anstalt är mycket svår att bevaka. Löftet om att det skulle bil en ny anstalt, som harfunnits så länge, har alltså måst tagas tillbaka , I aUmänhet Inteberoende på justitieministrarna, utan på omständigheterna. När jag nu tar uppfrågan gör jag det också med den tanken att vi, trots att vi visserligenanses ha ett besvärligt ekonomiskt läge ändå vill bygga en hel del. harockså fångantalet minskat och möjligheterna att bygga ökat. Jag tycker därföratt det är synd att arbetet Inte forceras ytterligare, så att vi kan slippa hadenna skamfläck kvar. Jag har Inte mera tid här - annars hade det varit möjligtatt skUdra hur fångvårdsanstalten såg ut . Jag vet att man nulägger ned ganska mycket pengar på att förbättra den, men jag tror det är ettganska bottenlöst arbete om man vill få en god anstalt. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren beslöt uppskjutabesvarandet av återstående enkla frågor tUl dess de på föredragningslistanupptagna, två gånger bordlagda betänkandena behandlats. § 14 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1563 tUlutbildningsutskottet. § 15 Föredrogs och bIföUs InterpellatlonsframstäUningamanr 212-214. § 16 Föredrogs försvarsutskottets betänkanden: Nr 17 med anledning av motion om förordnande pälångtidsvikariat inom försvaret Nr 18 med anledning av motion om en enhetlig befälsordninginom försvaret Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. §17 Medinflytande för värnpliktiga m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 19 med anledning av motioner om medinflytande för värnpliktiga m. m. HerrBJÖRCK I (m): Jag har I motionen 94 yrkat att devärnpllktsrlksdagar, som tUlbaka anordnas I statlig regi, skallfå en facklig karaktär och att kompetensområdet för värnpliktsriksdagarnafaststäUs att omfatta de frågor som rör de värnpliktigastjänstgöringsförhållanden. Utskottet har Inte velat gå med på detta med enmotivering som förefaller oklar. Värnphktsrlksdagarna har kommit tUl för att devärnpliktiga skall få diskutera sina arbetsförhållanden de liggerinne. Som det nu är har man på värnpllktsrlksdagarna möjlighet att diskuterasamtliga frågor som har med försvars- och säkerhetspolitik att göra. Man harockså möjligheter att i dessa frågor fatta beslut och utfärda rekommendationer. Men kan det, herr talman, egentligen vara rimligt attvärnpllktsrlksdagarna ges den karaktären att de värnpliktiga som råkarligga Inne skall få fatta beslut och utfärda rekommendationer om försvaretsallmänna målsättning? Mig förefaller det vara ungefär lika konsekvent som omexempelvis anställda vid de lokala skattemyndigheterna församlade kongressskulle uttala sig om det totala skattetryckets höjd. Jag tycker, herr talman, att värnpllktsrlksdagarna Ifortsättningen skall få en facklig karaktär. Erfarenheterna från den senastevärnphktsrlksda-gen talar för delta. Så en annan fråga, herr talman. Den gäller depolitiska ungdomsförbundens Inblandning I värnpllktsrlksdagarna. Enligt denuvarande bestämmelserna har de politiska ungdomsförbunden rätt att ordnaInformationsträffar på förbanden före valen av delegater till värnpllktsrlksdagarna.Vad de politiska ungdomsförbunden har med dessa val att göra har Jag svårt attförstå. Dessa träffar har varit utomordentligt dåligt besökta, långt sämre änvar exempelvis närvaron brukar vara I den här kammaren. Inom de borgerligaungdomsförbunden har man varit överens om att Informationsträffarna med depolitiska ungdomsförbunden Innan valen skall avskaffas. och tog del I demförra året helt enkelt därför att vi tyckte att detvar orimligt att det ensamt skulle stå förInformationen Inför värnpllktsrlksdagarna. Självfallet har Jag ingenting emot det torde knappastnågon annan ha heller att de politiska ungdomsförbunden på garnisonsorternafär anordna möten och annan verksamhet kring försvarsfrågorna, och då är detIngenting som hindrar att de I samband därmed tar upp värnpllktsfrå-gorna. Mennär det gäller valen av ombud värnpllktsrlksdagarna kan Jag Inte se att dehar någonting med detta att skaffa, helt enkelt därför attvärnpllktsrlksdagarna Inte är politiskt sammansatta. TUl slut, herr talman, har Jag också en motion, nr 687,som behandlas I detta betänkande, där jag yrkat på försöksverksamhet bland devärnpliktiga med ökad demokrati. Sedan min motion avlämnades har ÖB aviserat enförsöksverksamhet på det området, och jag hälsar naturligtvis detta medtillfredsställelse. Medinflytande för VämpUktiga m. m. Medinflytande för värnpliktiga m. m. Då jag vet att det är meningslöst att yrkabifall tUl motioner I sådana här sammanhang, har jag intet yrkande. Hen i (s): När man diskuterar medlnflytandefrågor ochsätter dem I relation tlU vad exempelvis sagt I talarstolen,kan det vara Intressant att se vad de som representerar de värnpliktiga självahar för uppfattning. Jag skall be att få citera vad arbetsgruppen årsvärnpllktskonferens - som valdes på värnpUktskonferensen för att arbeta framtUl nästa värnpllktskonferens hade att säga I yttrande över de motioner, somförsvarsutskottet sände ut på remiss till olika berörda organisationer. Om motioner och sin principiella uppfattningsäger arbetsgruppen; "Det vore ett nederlag I strävan för medinflytandeför de värnpliktiga om de, på värnphktskonferenserna. Inte fick debattera sinsituation I dess helhet. Det är ju Icke endast besluten om de värnpliktigasfiänstgörlngsförhåUanden och rutiner som berör deras situation. Även denförsvarspolitiska Inriktningen påverkar de värnpliktigas förhållanden. Det vore ett tragiskt Ingrepp i yttrandefriheten om man pådetta sätt censurerade värnpllktskonferenserna," Det varvad arbetsgruppen sade om kompetensområdet. Beträffande de politiska ungdomsförbundens medverkan sägerarbetsgruppen så här: "Politik är Inte en Isolerad företeelse Isamhället. Det är självklart att olika ställningstaganden I frågor som berörförsvaret och de värnpliktigas förhållanden beror till en viss del av politiskaIdeal, Således vore det en Icke önskvärd begränsning av värnpllktskonferensernaom de politiska ungdomsförbunden utestängdes från debatten Inför och omkringvärnpUktskonferensen," Jag delar den uppfattning som arbetsguppen har här. Somherr också sade visar ju erfarenheterna hittiUs att det Inte har varitnågra problem. De värnpliktiga har själva haft möjligheter att prioritera defrågor, som de vlU diskutera. Det är de själva, som avgör hur de skall läggaupp diskussionerna, vilka frågor de skall diskutera osv. Jag instämmer medarbetsgruppen att det vore ett tragiskt Ingrepp I yttrandefriheten om man pådetta sätt försökte begränsa kompetensområdet och utestänga de politiskaungdomsförbunden. Det är dessutom så att ingen värnpliktig kommenderas attlyssna tUl de informationer som de värnpUktiga får av de politiskaungdomsförbunden Inför värnphktskonferenserna. Det är frivilligt. De kan gådit om de själva vlU. Jag tycker Inte vi skall utestänga de värnpliktiga frånden rätt till Information de rimligen kan kräva om de politiska ungdomsförbundensuppfattning I dessa frågor. HerrBJÖRCK I (m): Jag tycker att detta yttrande frånarbetsgruppen är nog så överdrivet. Ord som "tragiskt" osv. senaste värnpllktsrlksdagen var det bara 15 av 456 motioner sombehandlade försvaret I aUmänhet. Det är Inte en praktisk fråga utan enprincipfråga för mig. TiU saken hör dessutom att man på grund av tidsbrist ändåinte hannbehandla någon enda av dessa 1 5 motioner. Vad sedan arbetsgruppen säger om kompetensområdet förvärnpliktsriksdagen så är detta dess egen uppfattning. Jag vih peka på attvärnpllktsrlksdagen året innan hade rakt motsatt uppfattning. Uppfattningenvarierar tydhgen år . Sedan, herr talman, har jag självfallet Ingenting emot attde pohtiska ungdomsförbunden deltar I debatten om de värnphktigasarbetsförhållanden. Jag har själv som ordförande i ett pohtiskt ungdomsförbundunder aktivt sysslat med dessa frågor. Men varför bara de politiska ungdomsförbunden, herrtalman? Varför skulle i så faU - om man skall vara konsekvent inte ocksåandra ungdomsorganisationer ha möjlighet att lägga fram sin syn på dessa frågor- kristna organisationer, nykterhetsorganisationer osv.? Jag tycker att har manen facklig konferens för de värnpliktiga så skaU man vara så pass konsekventatt man då inte låter bara en grupp av ungdomsorganisationer vara med - nämUgende poUtiska. Att de värnpliktiga skuUe uppfatta det som särskilttragiskt om man uteslöt de politiska ungdomförbunden kan jag definitivt intehåUa med om. Som Jag sade har träffarna varit sällsynt dåligt besökta. Detfinns förband med över 1 000 värnpliktiga där endast några få varit närvarande.Det tycker jag tyder på att intresset inte är särdeles stort. Medinflytande för värnpliktiga m. m. HenGUSTAVSSON i (s): Jag vet Inte vad har förerfarenheter av presentationen av de poUtiska ungdomsförbunden ute påförbanden. Men när han säger att det finns förband där det bara varit en trefyra närvarande är det möjhgt att han har refererat till personhga erfarenheternär han själv har varit ute och presenterat det moderata ungdomsförbundet.Inom SSU har vi väl I allmänhet den erfarenheten att träffarna varit relativtvälbesökta. säger att det är ett överdrivet resonemang somarbetsgruppen för när det gäller dessa frågor. säger vidare attbara I 5 av 456 motioner berörde vad han karakteriserade som icke fackUgafrågor och han menar att det är fel att man skall diskutera sådana frågor, medhänsyn den tidsbrist som råder osv. Men, hen , om det nu förhållersig på det sättet så är det ju inga större praktiska problem. Då tycker jag attdet är väldigt opraktiskt att gå In och säga att nu skaU vi begränsa debattenoch som man just uttalar I yttrandet här censurera värnpllktsrlksdagarna. Vidare frågar : Varför skall vi då bara låtade poUtiska ungdomsförbunden vara med på dessa presentationer? , detär ju de politiska ungdomsförbunden, åtminstone det socialdemokratiska, som Ihög grad har engagerat sig i dessa frågor och diskuterat dem. Det är dåsignifikativt vad försvarsutskottet skriver i sitt betänkande om sinuppskattning av den insats som de pohtiska ungdomsförbunden har gjort. Jag villcitera det också. "De poUtiska ungdomsförbundens roll i sammanhangetbör självfaUet Inte underskattas. De har visat stort Intresse för värnphktsfrå-goroch har haft stor betydelse för värnphktskonferensernas tiUkomst. Medinfiy tände för värnpliktiga m. m. Utskottetkan Inte se annat än att de även I fortsättningen har en uppgift att fylla. Detfinns Inte anledning tro att förbunden skall utnyttja värnphktskonferensernaUll annat än sedvanUg Information om sina politiska värderingar." Utskottet ställer sig med andra ord helt positivt till depolitiska ungdomsförbunden och ger dem t. o. m. en ros för deras verksamhet. Men när man hör andra Inlägg så framgår detatt han har uppfattningar som mycket starkt avviker från utskottets. Om det nuär så, , att man har en mycket stark övertygelse I dessa frågortycker jag att man kan vänta sig ett yrkande om bifall till motionerna. () kort genmäle: Om och har funnit träffarna välbesökta så får jagbara gratulera. Det är I så fall till att ha minimala pretentioner på vad sommenas med ordet välbesökt. Det finns faktiskt statistik och undersökningarbeträffande detta, . Jag vill självfallet inte ha någon form av censur. Det ärinte det frågan gäller. Frågan gäller helt enkelt om man vid deinformationsträffar som skall ordnas I samband med valen av delegater tillvärnpliktsriksdagarna skall ha de pohtiska ungdomsförbunden inkopplade ellerInte. Det är detta jag har motionerat om. Jag understryker att de tre övrigaungdomsförbunden de borgerliga - Icke har varit intresserade av deltagande.Det framgår klart av utskottsbetänkandet. När det sedan, , gäller att yrka bifall tUlmotionerna har jag självfaUet en så stark tro på dem att jag skuUe kunna göradet, men jag tycker att man skall vara Utet aktsam om kammarens tid och omriksdagsledamöternas ben - de får ju ändå springa till voteringar titt somtätt. i (s) kort genmäle: Jag vlU bara säga att det självfaUet Inte ärde poUtiska imgdomsförbunden som nominerar eller utser ombuden man kan nästanfå det intrycket när man hör i tala utan det är enbart devärnpliktiga själva som har denna kompetens. Det är Inte på något sätt fråga omett Ingripande I denna rätt. Om nu de värnpliktiga själva uppskattar denna informationoch vill ha den, som framgår av yttrandet från arbetsgruppen och som sadesunder värnpUktskonferensen I , varför skall vi då förvägra dem dennamöjlighet? Jag kan Inte se något som helst rimligt i det resonemanget. Jag tycker att det är riktigt att föha utskottets förslag.Men om det nu är en så viktig fråga, spelar väl inte riksdagsledamöternaströtta ben så stor roll, som tydhgen menade. Det gällerprincipiellt viktiga frågor, och om tycker att motionen är riktig,varför då Inte yrka bifall den? Jag yrkar blfaU tUl utskottets hemställan. HerrBJÖRCK I (m) kort genmäle: Men, , om det nuInte är de politiskaungdomsförbunden som nominerar eUer väljer delegater, som heltriktigt har påpekat, varför skall man då koppla In dessa ungdomsförbund vidInformationsträffarna? Hen i (): Jag tycker att det finns åtminstone ett starktskäl för att även I fortsättningen lämna möjligheten öppen för de poUtiskaungdomsförbunden att delta I Informationsträffarna på regementena, om de såvill, nämligen att de såvitt Jag vet är de enda organisationer I vårt land somhar värnpUktspoUtlska program. Därutöver anser jag att man Inte skall strävaefter att stänga ytterligare dönar i vårt samhälle, som hen förordarutan försöka öppna nya dörrar. Tycker man att det är otillfredsställande att bara depolitiska ungdomsförbunden skall ha tillfälle att vara med I diskussionen I dettasammanhang Inom regementsområdena, borde slutsatsen av den tanken vara attdörrarna skall öppnas för fler. Inte stängas för dem som har denna möjhghet. Jag ville ha detta sagt, herr talman, eftersom också Jaghksom och är medlem av ett politisktungdomsförbund, nämligen . Upphävande av lagen om tillsättning av fiuor tiU vattenledningsvatten Överläggningen var härmed slutad. § 18 Upphävande av lagen om tillsättning av fluor tillvattenledningsvatten Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av motioner om upphävande av lagen om tillsättningav fluor till vattenledningsvatten. I detta betänkande behandlades 1) motionen1971:83 av m. fl. (s, m), vari yrkats att skullebesluta att i skrivelse till Kungl. MaJ:t anhåUa om förslag till upphävande av1962 års lag om fluorlderlng av vattenledningsvatten, 2) motionen1971:735 av m.fl. (c), vari yrkats, såvitt nu var Ifråga, att riksdagsbeslutet , vUket möjliggjorde tUlsättande av fluorI vattenledningsvatten, skulle upphävas av . att skulle avslå motionen1971:183 samt motionen 1971:735, såvitt nu var i fråga. Reservation hade avgivits av herrar (), (), Carlshamre (m) och Åkerhnd (m), (vpk) samt (), som ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen med blfaU till motionen 1971:735, såvitt nu var i fråga. Upphävande av lagen om tillsättning av fluor tiU vattenledningsvatten och ianledning av motionen 1971:183 för sin del skulle antaga av reservanternaframfört förslag tUl lag om upphävande av lagen (1962:588) om tillsättning avfluor tUl vattenledningsvatten. Hen (): De två motioner som nu har att behandla syftartiU att den s. k. fluorlagen avskaffas. När rUcsdagen 1962 antog lagen var deflesta experter på området ganska eniga om att fluortlUsats Ivattenlednlngsvattnet inte hade några föhdverkningar i negativ riktning. Lagenvar väl också att betrakta som ett provisorium i samband med enförsöksverksamhet, då lokalt begränsad UU Nonköping. har gått, och pågrund av överklaganden och oeniga expertutlåtanden liksom tUl följd av hårdatillämpningsföreskrifter har inga försök ägt rum. Man kan säga att lagen underalla har hängt i luften. Men har experterna på området bhvitmer och mer kritiska mot att på artificiell väg tillföra vattnet fluor. Ävenvid aldrig så väl avvägd dosering kan personer som konsumerar vattnet få fluori mängder mångfaldigt överstigande de avsedda. Människornas vattenkonsumtion ärju så olika. De som arbetar I järnbruk, glasbruk och på många andra ställenkonsumerar mycket vatten. Den som konsumerar mera vatten får också starkaredoser av fluor. När fluoren tillsätts vatten sprids den även till djur ochväxter, som ju behöver vatten för Uvsuppehället. VI vet också att vatten som äravsett för helt andra ändamål än förtäring får del av fluoren. Det innebär attdet kommer in fluor i hela näringskedjan. Det finns exempel ur verkligheten på hur det går närmänniskan försöker rubba den naturliga balansen. När DDT upptäcktes, ansågs detvara värdefullt. Upptäckaren fick , även om det var delade meningar omdet berättigade i detta. Medlet kom tUl för att bekämpa insekter i tropikerna.Det hade också effekt, men blev vissa insekter resistenta ochalltså inte påverkbara. Det har sedermera upptäckts att giftet inte kan brytasner, utan det har hamnat i näringskedjan och människan har på det sättet fåttDDT i sin egen kropp. Människan står ju sist i näringskedjan. Även om medletvar tlU välsignelse för dem som led av insekterna och de sjukdomar somförorsakades av dessa, vet vi nu att det kom att spridas långt utöver vad somvar avsett. Jag har sett en uppgift om att det gått så långt att t. o. m.eskimåkvinnorna har DDT i sin modersmjölk så att giftet sedan sprids tUlkommande släkten, trots att eskimåerna ju bor långt från de trakter där medletursprungligen användes. VI vet också att vi inte ostraffat kunnat använda vattnetsom transportmedel för avfallet från WC-stolar, badkar och kök. Många haransett att vattendragen är så beskaffade att det skulle vara möjligt attfortsätta att använda vatten på det sättet så att säga som en kommunikationsled.Men föhden har bhvit att vattendragen växt igen mer och mer. Fisken harförstörts och sjöarna förpestats. Inte ens havsvikarna kan längre användas som badplatser.Det kommer att kosta kommande generationer mUjardbelopp att återställa vad vårgeneration har förstört kortsiktigt och ansvarslöst. Vårt land är kanske ett av de länder som är bäst lottadenär det gäher tUlgång tlU sötvatten, men vi får Inte glömma att det är ont omsött vatten på vår jord. av allt vatten på jorden är salt och bara 3procent är sött. Och av det söta vattnet är knutet till Is ochjöklar. Det är aUtså av det söta vattnet som så att säga stårtill vårt förfogande. Det naturliga grundvattnet har också hårt beskattats,framför aUt genom att vi har exploaterat grusåsarna. I regel är det kommunerna som svarar förvattenförsötinlngen. Det kan sägas att de I viss mån har monopol påvattendistributionen. Om kommunerna beslutar att fluoridera vattnet, så har deenskilda människorna ingen som helst möjlighet till ett fritt val. Det gäUeräven personer som Inte har någon som helst nytta av fluoren. De som Inte haregna tänder utan nyttjar proteser får ändå konsumera fluor. Det medför attfluoren för deras del hamnar i helt andra kroppsdelar än som avsetts. Dettaåstadkommer förtätningar i skelettet och förorsakar benskörhet. Flera fall från län är nu föremål för undersökning.Glasbruksarbetare där de hör, som jag sade förut, till de storavattenförbrukarna har fått fluorskador. Fluoren från glasbruksprocessen harnämligen kommit in i avloppet och sedermera i vattentäkten, och på så sätt harkoncentrationen bhvit alltför hög. Även de som arbetar vid t. ex. aluminiumverkkommer ofta I kontakt med fluoren. har antagit en hvsmedelslag som skaU tUlämpasfrån . Där föreskrivs att inga medel får tillsättas, omdet kan befaras att åtgärden kan åstadkomma skada. 1 lagen har man måst göraett undantag för vattnet. Det anses Inte vara ett hvsmedel, trots att alla vetatt vatten Ingår som den största beståndsdelen i aUa Uvsmedel. Detta undantaghar alltså gjorts med hänsyn tiU fluorlagen. Det är underUgt när riksdagenanser att man då det gäller all annan föda inte får tillsätta någonting utanatt tillverkaren kan visa att tUlsatsen Inte medför någon som helst skada. Man är i färd med att utarbeta en ny miljövårdslag. Enhgtvad jag erfarit av utredaren tycks man också där vara ense om att den nya lagenkommer att innehålla sådana bestämmelser att alla kemiska och andra tUlsatserskall vara av sådan beskaffenhet att de inte har någon som helst inverkan påmiljön om man använder dem på rätt sätt. TiUverkarna själva skall visa att deär helt ofarliga. Det vittnar om att man aUmänt, när det gäUer mUjön, ärmedveten om att vi måste skärpa kraven. Då borde man vara lika angelägen närdet gäller en så viktig vara som vårt dagliga vatten. Som också framgår av utskottets betänkande pågår isocialstyrelsen en expertutredning om fluorens negativa verkningar. Det harinte varit möjhgt att ta del av dessa expertuttalanden, eftersom de Inte varittillgängliga för utskottet. Jag har visserligen en del handlingar I min hand,men jag tänker inte använda dem. Utskottet har alltså fått handlägga dennafråga utan att den remitterats tUl . Jag krävde att denskulle remitteras, men det sades i utskottet att frågan behandlats så sent som1968 och att det inte fanns någon anledning att remittera den . Utskottet haraUtså fått handla som om ingenting skulle ha hänt i detta faU. Men det är juändå på det sättet att den lagstiftande församUngen, , bör handlägga dessa aUvarUga frågor på ett Upphävande av lagen om tillsättning av fiuor till vattenledningsvatten Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten sådantsätt att man fritt kan framföra sina ståndpunkter och åsikter. vet man inte vad kommer att göra. Allaexpertyttranden har ännu inte inlämnats och de skall även sammanstäUas. Man fårantagligen ha en konferens . Å andra sidan måste visom enkla lekmän ute I Uvet vara djupt oroade då vi vet att de lärdomar som manfått I övrigt när det gäller vår miljö är så allvarliga att en sådan fråga somfluor i vattenledningsvattnet måste bjuda tUl stor försiktighet. Man kan gå andra vägar än att försöka fluoreravattenlednlngsvattnet. Det finns fluor I tandkräm. Det kan också vara fluor Ivissa andra födoämnen. Vi har exempelvis jod I salt, och jag vlU erinra om attvi i brevfack fann ett meddelande att detfinns vitaminpreparat som är fluoriderade och särskilt lämpliga för barn. Det är alltså möjligt att på andra sätt ordna detta, såatt de människor som vlU ha fluor i sin föda eUer tandvård har möjlighet att fådet. Men Jag tror Inte att man på ett så enkelt sätt som genom att blanda fluorI dricksvattnet kommer rätta med det väldiga problem som vår tandvård ändåutgör. Det är väl framför allt genom kostvård och andra åtgärder som man skaUnå resuhat. När det gäller en så aUvarlig sjukdom som tandlossning sågjag I för att det Inte var fluoren som hade denaktiva Inverkan utan det var kalktlllförseln. Det var en svensk forskare,verksam I , som kommit till detta resultat. Det -visar att inte hellerforskningen kommit så långt I dessa stycken.