prot · FU0994 · 1971-12-31 00:00:00 — Det satsades genomdåvarande 10,5 mihoner - allt enligt uppgifter i"Dagstid-rungarnas ekonomiska villkor betänkande avpressutredningen" 1965, 10,5 mihoner satsades aUtså på att hålla liv iicke lönsamma högertidningar. Nästan lika mycket, drygt 10 mUjoner, satsadespå att håUa liv i icke lönsamma folkpartitidningar. Det satsades 81 mUjoner påatt hålla hv i icke lönsamma socialdemokratiska tidningar, 1962 var då det icke utgick något ekonomisktstöd tiU Icke lönsamma högertidningar, 1965 var då det utgicknågot ekonomiskt stöd tUl icke lönsamma folkpartitidningar. 1963 tUlsattes denförsta pressutredningen. 1965 avgav den sitt betänkande. Jag har mycket svårt att inte se ett orsakssammanhang Idessa uppgifter, som aUtså är hämtade ur en offentlig utredning och urTS-boken, den tidningsstatistiska uppslagsbok som utkommer . Jag harmycket svårt att inte se ett sådant orsakssammanhang. närmast efter var det enaUmän uppfattning att dagstidningar betydde mer än kanske något annat för denpolitiska opinionsbildningen. Partierna och partierna närstående kretsar drogslutsatserna därav och satsade efter förmåga pengar på dagspressen. Förmåganvar alltså 10 mUjoner kronor på högerpressen, 10 mihoner kronor påfolkpartipressen och 81 mUjoner kronor på den socialdemokratiska pressen, sista siffran är då inte Inräknat vad dhekt satsade påäventyret Stockholms-Tidningen och den -vinstgivande affären , 1962, 1963, 1964 och 1965 nedlades de sistaförlustbringande höger-och folkpartitidningarna. Därefter finns inga sådana.Man fick satsa 10 mUjoner kronor . Det hade Inte räckt, och mer orkademan inte med. Man fick ge upp. De sista icke lönsamma tidningarna nedlades.Socialdemokratin och hade kraft att fortsätta 1963, 1964och 1965. 1966 fick vi partistödet, vilket enligt offentliga uppgifter avsocialdemokratiska partiets partisekreterare för den socialdemokratiska delenhuvudsakhgen har använts, i varje faU , tUl understöd åtdagspressen. är vi framme vid 1971.1 dag behövs uppenbarhgenpartistödet för andra ändamål. får inte skattebetalarna i hittUls vanUgmening utan de mer lönsamma konkurrenterna av annan pohtisk färg ta överuppgiften Nr 94 att stödja partipressen. T'sd Bpnden ' gjorts en rad antydningar, endel inte särskUt svårgenomskåd- 75 ai1971 '' ""der dagens debatt,som har varit en på många sätt beklämmande Jag tror inte att det är nödvändigt att göra antydningar eller nöja Presstödoch sig med antydningar. Här har gjortsett stort nummer senast har min annonsskatt vän gjort det av attdet föreslagna presstödet kombinerat med den föreslagnaannonsskatten inte kan stå i strid med tryckfrihetsförordningens anda,eftersom det inte tar någon hänsyn till de stödda respektive belastadetidningarnas innehåU. Det är riktigt att tryckfrihetsförordningen menar dettaoch att det är först när man med hänsyn tiU en tidnings innehåll diskriminerarden på något sätt som fallet blir äventyrhgt från tryckfrihetsrättsligsynpunkt. De siffror jag har anfört gör det väldigt svårt att tro att det intehar funnits en hänsyn till Innehållet bakom det förslag vi har attbehandla. Om man skaU se riktigt mörkt på denna sak är det alltså såatt man de maktägande, dvs. socialdemokratin - a-waktar den tidpunkt då densista förlustbringande moderata eller liberala tidningen är nedlagd och då deåterstående förlustbringande tidningarna uteslutande är av socialdemokratiskeUer centerpoUtisk färg. Då är det samhällets tur att stiga In med ett stöd,men ett stöd som samhäUet Inte ens åtar sig att betala självt utan som manfinansierar genom att lägga en särskild börda på de överlevande tidningarna avannan politisk färg, de som inte bara har överlevt utan kanske t. o, m. lyckatshävda sig som lönsamma och bra företag. Sedan ger man för all del stödet även tUl en del företagsom också är lönsamma och riktigt bra företag. Det finns ett antal tidningarsom har upphöjts tUl rang och värdighet av allmänna nyhetstidningar avdagspresskaraktär, utkommande en gång och huvudsakligen av centerpartistiskfärg, som skall få vardera. Jag tror mte att jag avslöjar någonhemlighet om jag säger att de flesta av de tidningarna är ganska hyggligaaffärer de lämnar t, o, m, vinst i bokslutet - men de skall få200 i aUa faU, Det är mycket svårt att föreställa sig att det inte finnsen politisk tanke bakom detta. Vi har genomlevt en långperiod av den för alla välkända tidningsdöden. Så länge den döden huvudsakligendrabbade tidningar av moderat eUer hberal färg fick den härja fritt, men såfort den har gjort sitt verk och dödat den sista icke lönsamma tidningen avdenna pohtiska färg, då är det att stiga in med pressutredningar,partistöd och i sista omgången ett selektivt presstöd. Jag är övertygad om att de som skrev våratryckfrihetsförordningar, både 1810-1812 och 1949, inte tänkte sig att detskulle vara möjligt att med en sådan motivering kringgåtryckfrihetsförordningens stadgande om förbud mot att lägga hinder förutgivning av tidningar och tidskrifter med hänsyn tih deras innehåU, men det ärdet som har skett . Inte sedan frihetstiden har svenska riksdagspartier kommit så nära gränsen till den rena korruptionen somriksdagens två största partier gör , 124 HerrSVENSSON i EskUstuna (s) kort genmäle; Jag är förvånad över att inteanvände sitt Inlägg till att formulera kriterier för hur man skuUe fördelapresstödet så att man kunde främja en allsidig press, ine heller ägnade sittanförande åt en diskussion av de aUmänna kriterier som anges avfinansministern, utan nöjde sig med antydningar om korruption. En sak förvånar mig ännu mer, nämUgen att sig ironisera över de ekonomiska insatser som den fackliga rörelsen iSverige gjort för att främja en aUsidig debatt i den här landet. Jag måste sägaatt det tUlhör några av de största insatser för demokratin som har gjorts attLandsorganisationen, i positiv värdering av den idédebatt och kulturdebatt,som förs i pressen, satsade pengar på dessa tidningar utan att pånågot sätt begära hjälp från staten. Om moderata samlingspartiet och de somstår bakom detta hade visat samma intresse för det fria ordet och gjort sammaenastående insatser för att verka för en fri och aUsldig debatt i det svenskasamhäUet, hade det kanske inte funnits så många platser i där detinte finns en moderat tidning. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle; Jag trodde att jag gjorde alldeles klart vadjag menade. Jag gjorde ingen antydan om korruption, i ,Jag framställde en öppen anklagelse för att två av partier iegennyttans intresse har lagt fram och driver igenom ett förslag. Det är inteen antydan. Det är en öppen anklagelse. Däremot vill jag inte ironisera över deninsats som arbetarrörelsen under en lång föhd av år har gjort för att hålla hvI icke lönsamma tidningar. Jag har bara konstaterat att när det gäUdehögerpressen och den hberala pressen räckte Inte vihan men förmågan tiU 10mUjoner kronor till vardera. Men när det gäller den s.k. A-pressen räckteförmågan tUl 81 mihoner kronor . Det finns ingenting av honi idetta. Jag har inte lagt fram något förslag om hur man bordeutforma ett presstöd. Mänga har talat om det . Det finns lätoss här använda det ordet antytt i en partimotion från moderata samlingspartiet.Olle och jag, som båda är en sorts tidningsmän, vet att det finnsandra vägar än de här föreslagna. Vi har att härnäst behandla påföredragningshstan ett förslag om förbättrad offentlig information. Det är ettganska futtigt förslag, sedan staten åkt snålskjuts på det som manmed viss rätt kunnat räkna med som pressens nyhetsintresse. Ett enda exempelsom inte är nämnt : Varje biografägare, varje teaterdirektör får tUlannonspris kungöra sina program; det halvstathga får varje dagsitt program gratis kungjort i alla tidningar. Det finns många flerexempel. Om staten hederhgt hade gjort rätt för sig under gångnaårtionden, hade läget varit ett annat. Och kom inte och säg att om statenskulle annonsera t. o, m. efter samma grunder som kommersieU annonsering skerskuUe det vara ett ytterligare stöd till de redan rika tidningarna. Det är intesant. Vatie annonskrona som tillföres en andratidning med liten annonsmängd ärflera gånger mera värd än samma krona tiUförd en stor Nr 94 tidning med stor annonsmängd. I extremfaUet kan man säga att _. , , omsättningsökningen är nettovinst för den liUatidningen med Uten _, ,r>Ti annonsmängd och kan bli en förlustoch i normala, lyckhga faU en , .. . j 8-10-procentig omsättningsvinst för den stora tidningen med stor Presstöd och annonsmängd. Det skulle bU ett selektivt stöd men utan diskriminerande annonsskatt inslag,hen . Hen HOVHAMMAR (m): i EskUstuna har talat rätt längeoch Ingående om de problem vi har att debattera. Jag skulle gärna ianslutning tiU hans Inlägg vUja citera vad hans egen tidning i en artikelav den 6 aprU skrev under rubriken : "Vi håUer med TU om att sammankoppUngen meUanannonsskatt och presstödjande åtgärder samt än mer den beslutade vidgadesamhällsinformationen är både orimlig och olycklig. Det fanns skäl tillselektiva åtgärder tUl förmån för andrahandstidningar utan att för den skullpengama skuUe tas från en annonsskatt med åtminstone i nuvarande läge klartnegativa verkningar för branschen I stort. Det hade som FOLKET påpekat varitfuUt motiverat att invänta reklamutredningehs förslag, innan några åtgärdervidtagits på reklamskattens område. Som det nu är bhr effektema av förslagendiskriminerande." Jag tycker att det kan vara intressant att konstatera vaddenna tidning har skrivit i anslutning tiU vad dess chefredaktör haruttalat. Men, fru talman, det var egentligen ett annat förhållandesom föranledde mig att begära ordet, nämligen hur annonsskatten också drabbardet totala svenska näringshvet. Det är något ganska underligt att regeringens allaförslag nästan aUtid tycks innebära nya pålagor för näringhvet. Så är det ocksåmed det lagförslag som behandlas och som i vardagslag kallas för"annonsskatt" men som för den i första hand berörda branschen nämligen pressen är en fråga om en tvångsvis genomförd omfördelning avinkomsterna. Det presstöd som så väl behövs för att bevara en fri ochdemokratisk press det har talats mycket om det , och det är riktigt borde ha en genereU karaktär, konkurrensneutral mellan de ohka företagen inombranschen, och inte utformas som en försämring av vissa företagskonkurtenskraft och utvecklingsmöjligheter. Men det är Inte bara tidningarna som drabbas. Det blir iförsta hand det enskUda näringsUvet som belastas med en straffbeskattning på sin marknadsföring. Inte minst när det gäller att introducera nya produkter vet vi att marknadsföringen är nödvändig. Den är också nödvändig för att aUmänheten - köparna skall kunna dra nytta av dessa nya produkter. Jag vågar påstå att reklamen är ett viktigt konkurrensmedel som ingen företagare kan undvara, speciellt inte i det hårdnande konkunens- khmat som -vi alla upplever. Antingen måste de ohka företagen skära ned sina annonskostnader och därmed också försämra förhållandena för den press som måste stödjas eUer också får de kalkylera med högre priser på sina produkter. Inom de flesta branscherna är också vinstmargi- 126 nalerna synnerligen knappa,och det finns inte så värst mycket att hämta tiUett presstöd. Även Icke producerande branscher har behov av Nr 94 reklam -jag tänker i detta sammanhang exempelvis på turistnäringen, xisdagen densom man talar så mycket om och som aUa tror kommer att betyda aUtmer för det här landet. I vissa industriellt förhåUandevis svaga ---- områden,som t. ex. och , utgör turistnäringen, det har Presstöd ochvitsordats i många sammanhang, en ganska väsentlig inkomstkälla för annonsskattbefolkningen. Men turistindustrin måste annonsera om vad den har att erbjuda -det behöver den sannerligen göra i den hårdnande konkurrensen och inte minstför att tävla med aUa utlandsresor. Redan hårt trängda branscher skaU aUtsåbidraga tiU att finansiera stödet åt en annan hårt trängd bransch det ärkontentan av förslagen. Finansminister är, tycker jag, en mycket robustmänniska och passar illa i den romantiska rollen som , som tog frånde rika och gav åt de fattiga. tar i själva verket inte aUs från -om man nu viU använda den benämningen på de större tidningarna utanfrån alla de företagare som måste annonsera sina produkter eller tiänster. Ochinte heller ger hen Sträng åt de fattiga, eftersom det är mycket o-visst om dentotala annonseringen i landet kommer att öka med hka många procent som hertSträng vill ta ut i annonsskatt. Det är ju för övrigt allmänt omvittnat frånpressens folk att en höjning av annonspriserna vare sig den orsakas avskattehöjningar eller annat - aUtid tycks medföra en koncentration avannonseringen till de större tidningarna på de mindres bekostnad. Det har sagtshär av folk som är insatta i problemet, och jag tror att det är ettriktigt konstaterande. Då är det fara värt att en onödig höjning av annonspriserna och som en sådan betraktar jag denna skatt kommer att leda tih att demindre tidningsföretagen får det ännu svårare att få annonser, och det var väl,herr finansminister, inte det som var meningen med det hela. Finansminister annonsskatt och presstöd är, tyckerjag, en märklig företeelse. Enligt uppgift lär det bara finnas något endaindustriland som beskattar annonser. I vissa är däremot annonsskattnågonting rätt så vanligt. Men jag hoppas verkhgen att inte finansministern medsitt förslag om annonsskatt menar att han bötiar betrakta som ettu-land, för det vore ju högst beklaghgt. Det är också anmärkningsvärt, anserjag, att inte har gjort någon utredning om verkningarna av den härannonsskatten. Han nöjer sig med att med en viss förkärlek tycks det belasta och ta ifrån det näringsliv vars framgång i aUa faU är en nödvändighetför hela vårt välstånd. Med det anförda ber jag, hen talman, att få yrka avslag påpropositionen 28 och bifall till reservationen 2 i skatteutskottets betänkandenr 30. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandhngar. i EskUstuna (s) kort genmäle: Jag vUl bara säga tUl att jagär glad över att ha en sådan trogen läsare i av tidningen . Men jag skuUe också vara glad, om han lyssnade på mig, då jag talar i debatterna 127 Nr 94 här. Jag upprepade ungefär samma sak i mitt anförande såsom kritik, T"dappn den " J tillfogade att den kritiken efter deändringar som gjordes från det .,, . ifinansplanen tUlkännagivna förslaget tUl propositionsskrivningen mild- ------------- rademin kritik och gjorde att jag kan acceptera det här förslaget. annonsskatt HerrAHLMARK (fp): Finansministern har i ett par rephker försöktförneka att han tidigare talat om att "klämma åt" de störstatidningarna med annonsskatten. Fårjag därför tUl slut tUl kammarens protokoU läsa in vad sade, närhan i TV intervjuades om årets statsverksproposition. Citatet är taget urPressens Tidning nr 2 1971, GunnarSträng: "Man kanske skulle kunna säga så här. Avsikten är ju att klämma åtden allra största tidningen, de allra största tidningarna, som skulle ha enviss möjhghet att bära den där klämmen men att hjälpa de små och mindre sominte har möjlighet att leva vidare i samhället," HerrSträng har alltså talat om att "klämma åt" vissa tidningar, ettuttalande som han i debatten inte vUle kännas vid. Jag avlyssnade med stort intresse det här citatet. Det gav faktisktnågon annan nyans än vad vUle göra gällande i Inläggen underförmiddagen, då brutalt uttryckte det på det sättet attfinansministern talade om att "klippa tUl" och "klämma åt"och hänvisade till inlägg som jag hade gjort här i kammaren, som han sedermerareducerade tiU ett inlägg i , Även med det här sista refererandetav det hela ger inlägget ett annat intryck än vad ville göragäUande. Men,herr talman, vad jag egentligen hade anledning att begära ordet för var för attge en upplysning. Det är sju stater i som tUlämparen annonsskatt, och fr. o. m, sker det även i New , där man harbeslutat att Införa en 6-procentig annonsskatt som skall ge 300 mihoner kronor. Jaghade ett behov att lämna den kompletterande upplysningen eftersom herrHovhammar trodde att man möjligen I någon underutvecklad nation skulle kunnahitta på något liknande. Överläggningenvar härmed slutad. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 32 (stöd till dagspressen) Propositionergavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av herrarHernehus och i i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: 128 Den somviU att kammaren bifaller hemställan I betänkandetnr 32 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar HerneUus och WernerI i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr Hernehus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som -viU att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 32 punkterna 24 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Fm () anmälde att honavsett att avstå från att rösta men av misstag nedtryckt ja-knappen. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. betänkande nr 30 (annonsskatt) Propositioner gavs på bifaU tUl 1 ;o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av och i Umeåsamt 3:o) reservationen nr 2 av herrar i och , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåfru andre vice talmannen begärde votering, 5 protokoU 1971. upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angående skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 30 antarreservationen nr 1 av och i röstar ja, dendet ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2av herrar i och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Ja - 53 Nej - 45 Avstår 217 I enlighet härmed blev föhande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 30 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av och herrLarsson I . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru andre vice talmannen begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: § 2 Förbättrad samhällsinformation Föredrogs finansutskottets betänkande nr 23 i anledning avKungl. Majts proposition 1971:56 angående förbättrad samhällsinformation jämtemotioner. HenSVENSSON i EskUstuna (s): Jag upplever det som mycket positivt attfinansutskottet i sitt betänkande ser samhällsinformationen som enkommunikation mellan myndigheter statliga och kommunala - och medborgarna,inte ensidigt i riktning uppifrån och nedåt utan också I den andra riktningen; Det är viktigt att utskottet uttalar att samhäUsinformatlon behövs föratt möjliggöra för medborgarna att hävda sina idéer och intressen i dendemokratiska processen och därmed påverka samhäUsutveckllngen, Mot den bakgrunden välkomnar jag att ett enhälligt utskottgodkänt de i propositionen förordade riktlinjerna för dagspressannonsering,SamhäUeliga organ kan Inte som informationsutredningen framhållit uteslutandebygga på erfarenheter från näringslivets kontaktverksamhet. För samhällsinformationens del är det inte acceptabelt omden nuvarande tUl kvantitativa data begränsade mediastatistiken leder tillsnedvridningar i valet av mediakanaler och därmed till diskriminering av vissakonsumenter och konsumentgrupper i fråga om information. Från den utgångspunkten är det betydelsefuUt att iutskottets betänkande slås fast att i den mån dagspressannonsering kommer ifråga bör, som anföres i propositionen, annonsering ske i samtUga dagstidningar.För att denna princip skall få ett verkligt innehåU är det dock vUctigt attfinansministerns förslag att varje annons i princip skaU vara av samma format isamthga dagstidningar förverkligas. Med tanke på att det överlåtes tih den föreslagna nämndenatt här göra en awägning skuUe jag uppskatta om utskottets företrädare vUleprecisera vad som menas med skrivningen att huvudregeln inte skall tolkasbokstavligt. Innebär detta att man skulle formatdifferentiera annonserna momvad som skuUe kunna kallas gruppen vanUga dagstidningar, kan resultatet lättbli en diskriminering av vissa tidningar på tämligen godtyckliga grunder,eftersom beslutsunderlaget för en sådan differentiering efter exempelvisobservationsvärdet av annonsen är mycket bristfäUigt. HenEKSTRÖM (s); i EskUstuna har önskat enprecisering av innebörden av några formuleringar i finansutskottets betänkande,där vi något diskuterat den situation som uppstår när dagspressannonsering isamthga dagstidningar kommer i fråga. Vi säger där att principen att varje annons bör vara avsamma format i samtliga dagstidningar inte bör tolkas bokstavligt. Annonsensstorlek bör stå i rimhg proportion till tidningsformat och observationsvärde.Vi säger också att det bör ankomma på den föreslagna nämnden att här söka sigfram tUl en rimlig awägning. Det är bra att denna fråga har tagits upp, ty det är enviktig fråga. Eftersom saken inte har berörts särskUt utförligt i propositionenönskade vi i utskottet säga att vi inte ville se aUdeles honibla effekter avett sådant här stadgande. Dagstidningar är ett vidsträckt begrepp,och ingen vet hur de kommer att utvecklas framöver och vilken sorts blad somkan bh dagstidningar. Jag vUl alltså säga tUl i att ifråga om gruppen vanUga dagstidningar som vi i aUmänhet a-vser när vi talar omdagspress -tidningar med in- och utländska nyheter, pohtisk åsiktsbUdning ochvarierande stock av annonser - existerar inte problemet. För dem bör principentUlämpas strikt oberoende av upplagestorlek, utgivningsort och Nr 94 spridningsområdets storlek.Problemet uppkommer när det gäUer de mer Tisdaeen den specieUa dagstidningar som finns eUer som kan uppstå. Där får man, 25 mal 1971 s*' ° "" 'i" " lämplig awägning, I fråga omtidningar ------------------- med likvärdiga budskap och samma syfte bör enhgt vårmening principen av lagenom hyres- jg . sålunda att jag kan lugna herrSvensson I och de reglering m. m. andra tidningsmän i kammaren som eventueUt har lästin någonting annat i utskottets betänkande. i EskUstuna (s): Jag är fullt nöjd med den deklarationen frånutskottets företrädare. Jag tror att det är viktigt att vi kommer fram tiU attsamhällsinformationen måste prioritera dem som gör köpmotstånd de som av ohkaorsaker har varit obenägna att ta till vara sina medborgerliga rättigheter eUerfullgöra sina skyldigheter mot samhället. Med ett sådant synsätt fårlandsortspressen en betydligt viktigare roU som kanal för myndigheternasannonsering. Den mindre lokalpresen är ofta en säkrare väg till de svårtiUgängUgamedborgargmpperna än storstadsdrakar, och man får Inte låta sig bedras av oftamissbrukade kontaktkostnadsbegrepp som ger en skev uppfattning om lönsamhetenav lokalpressannonsering. Jag är somsagt fullt nöjd med svar på min fråga. Hen ();