prot · FU0958 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag finner det sålunda synnerligenanmärkningsvärt att fullmäkliges i avgivna förvaltningsberättelseinle med ett ord berör en fråga, som upprepade gångerbehandlats av riksbanksfullmäktige, och ett beslut, som måste anses såsommycket viktigt. Den fråga jag avser har också vållat en mycket hetsig offentligdiskussion. Jag syftar pä den s. k. Handelsbanks- affären,dvs, de valutabrotl som begåtts av företrädare för Svenska . förra årel beslulade valulastyrelsen all ejlill åtal ange de valutabrotl, som förövats för Svenska räkning.Inom bankinspektionen hade upprättats en berättelse över en i den berördabanken under tiden oktober 1969aprU 1970 verkställd undersökning av vissafaslighets- och värdepappersaffärer m, m, I en särskild berättelse hadebankinspektionen redogjort för transaktioner inom banken, vUka förutom att deinnefattat överträdelser av banklagens bestämmelser ocksä haft valutarälisligaaspekler. Denna berättelse hade studerats inom , och övergranskningen hade upprättats en PM rörande valutabrotl begångna av genom vissa fastighets-och värdepappersaffärer. De av riksbanksfullmäktige utsedda ledamöterna ivalulastyrelsen påkaUade att styrelsens beslut att ej UU åtal ange de berördavaluta-brotten skulle understäUas fullmäktige för prövning. Den 2 julifastställde riksbanksfullmäktige valutastyrelsens beslul. Flera motiveringar för detta beslut angavs i en tillfinansdepartementet överlämnad skrivelse. Man säger emellertid först alt deöverträdelser som begåtts av ledande personal i är synnerligengrava. Man understryker frän riksbanksfullmäktiges sida att den unikakaraktären av dessa valutabrott ligger däri, att brotten begåtts av envalulabank och att en fömtsättning för brottens genomförande varit denspeciella förtroen-destäUning, vUken Svenska såsom valutabankintagit på -valutaregleringsområdet. Det sägs att om de begångna valutabrotlenbegåtts av annan än valutabank, så skulle de enligl gällande principer i-riksbankens åtalspraxis ha angetts lill åtal. Varför vUle man i det här fallet inte ange brotten UUåtal? Riksbanksfullmäktige lalar om "hänsyn lill affärsbankernas ställningoch roll i samhället, kreditväsendets natur och dess förgreningar tUl utlandet".Vid prövning av åtalsfrågan måste man, sägs det, "ta hänsyn UU denifrågavarande bankens renommé i utlandet, tUl återverkningar för övriga svenskaintressen, osv.". Jag citerar vidare ur skrivelsen: "De måttfullarätlsliga reaktioner som genom elt älal skulle utlösas mot dem som har alt bäraansvarel för överträdelser av valutaregleringen står inte pånågot säll i proportion till de skadeverkningar som skulle riskeras för verksamhet och därmed för svensk bankverksamhet över huvudtaget," Jag tycker att detla är elt utomordentUgtcyniskt resonemang. Det är en drastisk illustration UU den gamla satsen: De smätjuvarna tar man fast, de stora låter man löpa. Är man tiUräckUgt rik, ägereUer kontrollerar man en tUlräckUgt stor bank då slipper man åtal för begångnabrott. Dä anses nämligen följderna av ett åtal och en eventuell dom bli såstora, att lagen inte får följas. Detta är rättvisan i klassamhäUet, den 2 aprU 1971 Granskning av styrelse och förvaltning år1970, m. m. HerrTREDJE VICE TALMANNEN lät nu klubban falla och yttrade; Jag får anmoda talarenatt uttrycka sig med litet större försiktighet. den 2 aprU 1971 Granskning av styrelse och förvaltning år1970, m. m. Jag kan inle dela denna bedömning som gjorlsav fuUmäktige i . Jag mäste gå längre; Enligl min mening är del etlmyckel allvarligt fel som riksbanksfullmäktige gjort sig skyldiga när defastställt valutastyrelsens beslul att ej till älal ange de valutabrotl somförövats för Svenska räkning. Felet bedömer jag vara säallvarligt alt jag inle kan instämma i finansutskottets förslag omansvarsfrihet för fullmäktige i . Jag yrkar avslag pä förslaget under punklen 2 ifinansutskottets betänkande nr 9 om ansvarsfrihet för fullmäktige i riksbankenför förvaltningen av . HenEKSTRÖM (s): i Slockholm har slällt ettsynnerligen överraskande yrkande. Jag har inte bedrivit nägra hisloriskasiudier och vel inte om och när yrkande lidigare har framställts attriksbanksfullmäktige skuUe förvägras ansvarsfrihet. Jag vUl lämna nägra uppgifter om händelseförloppet. I juli1969 började undersöka vissa valutaaffärer som banken gjort isamband med köp och försäljning av värdepapper. skrevriksbanksfullmäktige tUl Kungl. Maj:l och föreslog tillsättande av envalutakommission, som skulle undersöka hur vissa valutatransaklioner, somverkställts under medverkan av affärsbankerna, stått i överensstämmelse medgällande valulareglerings anda och mening. Denna kommission UUsattes sedan den21 augusti och bestod av regeringsrådet , ordförande, f. d, försle vicelalmannen i första kammaren Axel Strand, häradshövdingen , f, d,statssekreteraren och vice ' riksbankschefen , började bankinspektionen en närmareundersökning av valutatransaktioner. Bankinspektionens rapporthärom blev färdig . När sedan valulastyrelsen också granskatfrågorna, skrev bankofullmäklige till ochmeddelade att fullmäktige efter alt ha övervägt frågan för sin del funnit sigböra fastställa valutastyrelsens beslut all ej lill åtal ange de valutabrottsom förövats för Svenska räkning. hemställde fullmäktige att Kungl, Maj:t mältedels i lilläggsdirektiv uppdra ät valutakommissionen alt inkomma med de förslagtUl förbällrad övervakning och kontroll av bankerna, som kommissionen finnerdet inträffade föranleda, dels uppta frägan om offentliggörande avutredningsmaterialet i ärendet till särskUd prövning. Under del lidigare berörda utredningsarbetets gäng lämnadeHandelsbankens verkställande direktör och hans ställföreträdare samt fleraandra vice verkställande direktörer sina befattningar i banken. Av årets riksdagsberättelse framgår att valutakommissionenberäknar alt bli färdig med silt arbete , AttHandelsbankens affärer inle berörts i verksamhetsberättelse för1970 torde sammanhänga med att av praxis inte lar upp individuellaärenden i sin verksamhetsberättelse eller i sin årsbok annat än i den mån deberör egen förvaltning. Inle heller verksamhetsberättelsen för är 1969 innehållernågra uppgifler i delta ärende. Dock omnämndes där i en särskUd paragraf underriksbankens styrelse och vissa förvaltningsätgärder lillsällandel avvalutakommissionen. Denna valulakommission hade emellertid ett generellluppdrag alt undersöka om affärsbankerna handlat i överensstämmelse medvalutaregleringens anda och mening. Jag tror alt jag därmed givit en förklaringtill att i sin berättelse inle lagil upp della. Jag vill, herr lalman, yrka bifaU utskottets hemsläUanpå samtliga punkter i finansutskottets betänkande nr 9. den 2 aprU 1971 Granskning av styrelse och förvaltning ,m. Dessa ärenden låg ju tidigare underbankoulskottet. Till följd av den ändrade utskottsorganisationen och denändrade fördelningen av ärenden på olika utskott handlägges de numera av finansutskottet. i presenterar en del av sinafakta som om de vore helt nya för aUmänheten och nya för . Sä är inlefallel. Jag vill erinra om att gär man lUlbaka till bankoutskottets memorial nr89 för finner man där intagen en skrivelse frän bankofullmäktige,daterad , där agerande och fullmäktigesåigärder i anledning därav redovisas. Jag har inte något minne av att herrHermansson vid det tUlfället tog UU orda och begagnade möjligheten att framförade synpunkter, som han anfört , Tidtabellsenligl torde det ha varitriktigare att diskutera den saken . Jag understryker pä nytt all faktafinns på bordet, för var och en som är intresserad läsare av riksdagstrycket, ibankulskollets memorial nr 1970, HenHERMANSSON i (vpk); har här velal förklara varförriksbanksfullmäktige inte alls berör denna fräga i sin berättelse. Hanförklarar det så all man vanligen inte berör enskUda ärenden. Det är möjliglall man inte gör det. Dock finns enskilda beslut som brukar beröras i riksbanksfullmäktigesberättelse. De här händelserna orsakade ju också beslut som gäUde en radviktiga förhållanden rörande relationer med affärsbankerna. Det äralltså en allmän fräga, och jag tycker alt i varje fall den delen borde haberörts i fullmäktiges berättelse. Men det här vållade för övrigl ocksä en sä stor och livligdiskussion Ulför offentligheten alt även jag har den meningen all detlaenskilda fall borde ha berörts och redovisats när man nu lägger fram enberättelse för . säger alt del icke är nya fakla jag hartalat om, och han frågar varför jag inte yttrade mig närbankoulskoltels memorial nr 89 behandlades i . Jag kunde ha gjort detockså dä. Memorialet behandlades såvitt jag minns sisla dagen av höstsessionen.Det föranledde pä grund av tidsbristen egenlligen ingen diskussion alls eller ivarie faU en mycket liten diskussion. Men rälla lidpunkten att ta upp den fräga som jag harberört nu -dvs. mitt uttalande alt jag för min del inle kan vara med om attbevilja den 2 aprU 1971 ansvarsfrihetför riksbanksfullmäktige mäste vara , när har all ta ställningdärtill. Den frågan var inle stäUd utan då var det ett annatproblem som förelåg diskussion, vilkel också framgår av bankoulskoltelsmemorial. Del berörde visserligen en del frågor som har att göra medHandelsbanksaffären, men det berörde inle den fråga som jag här tagit upp,nämligen valutaslyrelsens och riksbanksfullmäktiges beslul alt inte till åtalange de valutabrotl som förövats för Svenska räkning. DenlämpUga tidpunkten att la upp den frågan är , när skalldiskutera och granska den berättelse som de av oss valda fullmäktige haravgivit lUI . Jag tror inle alt kan bestrida detta. Jag vUl påminna om att det enligt riksbanksfullmäktigesegen bedömning här handlar om brott detla sägs uttryckligen i det memorialsom erinrade om. Enligt riksbanksfullmäktige är del dessutomsynnerligen grava brott. sägs det alt elt beivrande av de brotten skulle fävissa konsekvenser. Man kan dock med skäl invända att om personer sombevisligen begått broll anges lill åtal, och det blir rättegång och evenluelllfällande dom, sä för det aUlid med sig konsekvenser för den eller dem sombegått brotten. Jag kunde anföra kriiiska synpunkler på helaförfaringssättet all åtala och till böter eller fängelse döma personer sombegått s, k, brott, men det är inle denna allmänna diskussion om brott ochstraff som det här gäller. Vad del enligt min mening rör sig om är frägan omrättvisa inför lagen. Det skall inte fä vara så all vad som finns i lagboken ärSveriges rikas lag. Jag vel att rättvisan i många avseenden är formell i ettsamhälle där del finns falliga och rika, men man måste alltid kämpa för allrättvisan skall bli större. Del sägs också i riksbanksfullmäktiges skrivelse - jagciterade inte detla all del avgörande för deras ställningstagande skullevaril uppfattningen att del är viktigare att åstadkomma en tiUfredsställandeordning för framliden än att reagera mot vad som redan inlräffal. Ja, det ärmöjligen en förträfflig aUmän regel, men då skall den lillämpas också pä densom råkar snatta till elt par kronors värde inte bara på storbanker. ledamöter har alt ta ställning UU fråganom riksbanksfullmäktige skall beviljas ansvarsfrihet för , De som röstarför ansvarsfrihet godkänner därmed också fullmäktiges handläggning avHandelsbanksaffären och beslutet att ej tUl åtal ange begångna broll. Överläggningen, som omfattatsamtliga punkler i betänkandet, var härmed slutad. Ulskottethemslällde att bevUjade fullmäktige i ansvarsfrihetför förvallningen av . den 2 aprU 1971 Proposilioner gavs på dels bifall till, dels avslag på utskottets hemställan, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrHermansson i begärt volering Ansvarsfrihet uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemstäUan i beiänkandelnr 9 punkten 2 röstar ja, den del ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren avslagit utskottets ifrågavarande hemsiällan. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösiräkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat; Utskottets hemställan biföUs, § 13 Föredrogs finansutskottels belänkande nr 10 angåendeverkställd granskning av styrelse och förvallning budgetåret1969/70, Lades UU handUngarna. Utskottets hemställan bifölls. Pä förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden påföredragningslislan UU kammarens sammanträde . § 14 InterpeUation nr 99 om förbud mot civiltöverljudsflyg Ordet lämnades på begäran till (), somyllrade; Kritiken mot det civUa överljudsflygel (SST)böriar äntUgen nä betydande resultat. Federala anslag skaU inte längre ulgå UllSST-projeklel i . 1 och växer kritiken molConcorde. Genom diktaturen i är där en liknande opinionsbildning olänkbarmol Tu-144. AUl fler länder överväger också alt förbjuda SST-planenatt i överljudsfart passera deras territorier. har gjort etl viktigt uttalande i denna riklning. De bullerskador m. m, som SST-plan 77 P4r kommer att medföra har blivitbekräflade och allmänl kända, AUl fler analyser visar ocksä vilka enorma koslnader somSST-planen . medför och hur olönsamma de blir.Det som för de aktiva kritikerna var uppenbart börjar nu bli allmänl erkända fakta hos enbred aUmänhet, UtveckUngen har gått snabbt sedan vi t, ex, för försia gångendiskulerade SST-flyg i den svenska , All motarbeta SST-flygel bör bli en viklig uppgift förFN;s miljövårdskonferens i , Det är angelägel all diskulera hurden länker förbereda och föra fram frågan inför dennakonferens. Med hänvisning till vad som här anförls hemställer jag omkammarens tillstånd att tUl herr jordbraksministern fä ställa följande fråga; Pä vUkel sätt avser den att inför FN;smiljövårdskonferens i förbereda och föra fram frägan om förbudmot civilt överljudsflyg? Denna interpeUationsframslällning bifölls, § 15Upplästes följande lUl kammaren inkomna ansökan; Härmed får jag anhålla om ledighetfrän riksdagsarbetet för deltagande i Inlerpariamentariskaunionens rådsmöte i , den 2 aprU 1971 Kammaren biföll denna ansökan. § 16 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 30 medförslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. Nr 55 angående svenskt deltagande i program för en europeisk Nr 76 medförslag tUl lag om ändring i förordningen (1965:139) om och Skeppsfartens sekundärlånekassa, m, m, § 17 Anmäldes och bordlades Nr 17 ianledning av motioner om den aUmänna arbetsgivaravgiften Nr 20 i anledning avmotioner om rällen till avdrag vid beskattningen Nr 14 i anledning av motioner om höjning av åldersgränsen för 78 barnpension inom folkpensioneringen Nr 15 i anledning av motioner angående reglerna förtilläggssjuk- Nr 58 penning vid havandeskap den Nr 16 i anledning av moiioner rörande tandvårdsförsäkring för 2 anril 1971 diabetiker,m, m, Nr 3 i anledning av Kungl, Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framställningar om anslag för /72lill högre utbildning och forskning jämle moiioner Nr 4 ianledning av moiion om förelagamlbUdning § 18 Anmäldes och bordlades följande moiioner; Nr 1291 av i Nr 1292 av m. fl. Nr 1293 av herr 5ör/eMon i »j./7. Nr1294 av herrar och Wirmark Nr 1295 av i Skegrie m. fl. Nr 1296 av m. fl. Nr 1297 av m. fl. Nr 1298 av i m. fl. Nr 1300 av m. fl. Nr 1301 av i m. fl. Nr 1302av )>'i Nr 1303 av i w./7, Nr 1304 av m. fl. Nr 1305 av m. fl. Nr 1306 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 29 angående omlokaUsering av viss statligverksamhet Nr 1307 av i Luttra m.fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 36 angående socialUtbUdning och forskning m. m. Nr 1308 av i m. fl. Nr 1309 av i m fl. avlämnade i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 37 angående vuxenutbUdning Nr 1310 av herrar i Göteborgoch avlämnad i anledning av Kungl. Maj ;ts proposition nr 47 angåendestatUgt tidskriftsstöd Nr 1311 av i Åkersbergam fl. avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 56 angåendeförbättrad samhällsinformation Nr 58 Nr 1312 av herrar iHolmgärden och Josefson i Arrie den 2 aprU 1971 avlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 62 angående inrättande avstatens livsmedelsverk m. m. Nr 1313 av herrar i SundsvaU och Nr 1314 av m. fl Nr 1315 av i avlämnade i anledningav Kungl. Maj :ts proposition nr 74 angående stöd tiU jordbruket i norraSverige, m. m. Nr 1316 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition hr 79 angåendesamordning av transportforskrungen, m, m. Ordet lämnades pä begäran till (), somyttrade: Herr talman! Jag tillåter mig hemstäUa, att kammaren vUle besluta, atttiden för avgivande av motioner i anledning av de Kungl, Maj:ts proposilionersom bordlagts vid kammarens sammanträde eller ,mätte med hänsyn UU infallande helg utslräckas lill del sammanträde, sominfaller näst frän del respekiive proposilioner kom kammarentill banda. Denna hemstäUan biföUs, § 20 Meddelande ang. motionstider m. m. Hen TREDJE VICE TALMANNEN yllrade: TiU kammarens ledamöier har utdelats en stencUeradsammansläUning vari angives data för de sammanträden, då motioner sisl mäväckas i anledning av de lUl och med i dag, fredagen , avlämnadeproposilionerna. Jag får vidare meddela, att de Kungl, Maj:ts propositionersom under liden överlämnas kammaren kommer att per postlill-släUas ledamöterna i den mån delningsupplaga föreligger. Propositionernakommer dessulom alt som vanligt utdelas i ledamöternas fack. § 21 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades alt följande enklafrågor denna dag framslällls, nämligen av Nr 181 () tUl herr utbUdningsministern angående antagningenav studerande till de spärrade utbUdningsUnjerna; Anser utbUdningsministern att nu gäUande tidpunkter föransök- 80 ning resp. antagning lUl olika ulbUdningar (spärrade linjer) är Om sä icke är faUet är statsrådet beredd att tagainiliaiiv UU Nr 58 ändringar? Fredagenden 2 aprU 1971 Nr 182Herr Åsling (c) tUl herr kommunikalionsministern angående principerna förplaceringen av järnvägslinjer i det s. k. affärsbanenäiet: Är statsrådet beredd att redovisa de principer som ärvägledande för SJ vid placerandet av järnvägslinjer i det s. k.affärsbanenäiet? § 22 Kammaren åtskUdes . 6 protokoU 1971. (Siffrorna avser sida i protokollet) Herr tredje vice talmannen 72, " () 77 " i (fp) " i (s) 5, 16, (c) 45 " () 26, 32, 33, 37,38,54 " () 74 " () 43 " () 80 i (fp) 23, 32, 36, 38, 41, 51,53, " i (c) 63, " () 56 (vpk) 72, 75 Hovhammar(m) 64 i (s) 56 KäUstad (fp) 9 () 28, 33, 38,48,51,55 i (vpk) 39 MeUqvisl (s) 30, 33, 57Mogård (m) 11, 18 NorUng, kommunikationsminister 34, 38, 39 () 44Polstam (c) 49 () 63 RegnéU(m) 64, 75 (vpk) 7 () 59Sundman (c) 13, 19 ThunvaU (s) 40 i (fp) 42 Wååg (s) 66, 67,71Ångström (fp) 65