prot · FU0946 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 10 innevarande månad. Om svenskt initiativ för medlemskap i () för vissa stater § 2 Om svenskt initiativ för medlemskap iVärldshälsoorganisationen (WHO) för vissa stater Herr utrikesministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den9 mars intagna fråga, nr 117, lill hen socialministern, och anförde; har frågat socialministern omhan tUlmäter ett likaberättigat medarbetar- och medlemskap i () sädan belydelse, att lämpligl svenski initiativ läges i syfte att sädanaländer, som hittUls inte vunnit inträde i denna organisalion - bl. a. DDR,Demokraliska republiken , Folkre-pubUken samt kan erhålla sådant medlemskap. Frågan har överlämnats tiU mig förbesvarande. Stadgan för , som är ett av FN :sfackorgan, är helt klar när det gäUer medlemskap. Där står i artikel 4 attmedlemmar av FN kan bU medlemmar av WHO genom att underteckna eUer på annatsäll godkänna WHO:s stadga. I artikel 6 föreskrives, att andra stater kan bUmedlemmar sedan deras medlemsansökan godkänts av en enkel majoritet avVärldshälsoförsamlingen, i vilken alla medlemsstater har en röst. Del ankommeraUtså på den stat, som önskar bli medlem av WHO, att ansöka därom. Jag kan tillägga, att , som ju av gammalt bekännersig tiU universalitetsprincipen när det gäUer medlemskap i och dessfackorgan, vid prövning av medlemsansökningar röstar för inval av alla staler,som vi erkänt. (vpk): Jag ber all fä tacka utrikesministern för svaret på minfräga. Den är ställd mot bakgranden av att på sitt'möte skall la slällning tiU ett förslag om medlemskap för Tyskademokratiska republiken. Jag anser att aktivt bör stödja det förslagetliksom man bör verka för alt övriga länder som berörs av min fråga får inträdei . har tidigare biträtt i WHO men lagt ned sin röst i fråga om DDR. Neutralitetspolitikenskulle väl kräva ett annal handlingssätt: lika behandling av de båda tyskastaterna. I stadga framhålls attorganisationens mål är, "att föra alla folk till högsta möjligahälsonivå". tidpunkten för redovisning av kapitalmarknadsutredningensarbete hänförs"rätt tUl hälsa för varje mänsklig varelse utan avseende lUl ras,religion, politisk ordning, ekonomiska eUer sociala betingelser". Kravelpä största möjliga samarbete meUan organisationerna på hälsovärdsomrä-detbetecknas som "en grandläggande förutsättning för världsfreden ochsäkerheten". Att förvägra nationer och folk medlemskap i dennaorganisation strider, som jag ser det, mot organisationens grundsatser ochmålsättningar. Därför bör verka för att den här organisationen iverklig mening blir världsomspännande. AUa folk måste ju ha rätt alt som Ukställda ta del av defördelar för folkhälsan som WHO kan medföra. Men också den internationellahälsovården får fördelar av att dessa länder ingår i samarbetet. Detta gäUer sävälbekämpningen av eventuella epidemier som möjligheien för övriga länder att dranytta av de medicinska rön och erfarenheter som nätts i de berörda staterna. Det är inte minst fallet med DDR, vars medlemskap skallbehandlas pä världshälsomötel . DDR;s roU bl. a. som ett viktigttransitoland gör samarbetet med denna stat viktigt vad gäller bekämpande ochförebyggande av epidemier och smittosamma sjukdomar. I DDR finns en välutbyggd hälsovård och en framstående medicinsk forskning. bedrivs forskningframför allt inom fem vikliga fält; hjärt- och kärlsjukdomar, bekämpande avtumörer, immunitet och skydd mot infektioner, arbelsmedicin och ett nyttvetenskapligt system för analyser och diagnostik. Min uppfattning är att inte några nationer och folk börställas utanför delta hälsovårdssamarbete internationellt, aUra minst ländersom kan uppvisa en sådan betydande verksamhet pä hälsovärdsomrädet. Att nu hänvisa tUl frågan om erkännandet tycker jag inteär helt riktigt. Det bör inte hindra frän att biträda DDR;s medlemsansökan.Och om det nu är sä alt erkännandet är det avgörande hindret, bör ju detproblemel kunna lösas genom alt DDR erkänns frän svensk sida. Den frägan färriksdagen tiUfäUe alt diskulera när den motion om erkännande som vi har väcktbehandlas. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Ang. tidpuid(ten för redovisning avkapitalmarknadsutredningens arbete Hen finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 3 marsintagna fräga, nr 105, och anförde: har frägai mig närkapilalmarknadsutredningen avser att redovisa resultatet av sitt arbete. arbete har pågått i nägol . har utredningen haft ett tiotal sammanträden. Utredningensarbete avser elt synnerligen komplicerat arbetsområde och har krävtförberedande undersökningar och analyser på sekretariats- och kansliplanet som orsakat en viss tidsutdräkt. Jag har emellertid fält besked omatt utredningen nu räknar med all dess fortsatta arbete skaU fortgå i snabbaretakt. Hen (); Det var ju ell svar som, om man är välvUlig, kan sägasbada något sä när gott för framtiden. Frägan är ju myckel slor. Del gäller förelagenskredilförsörjning, möjligheten för företagen att verkligen skaffa sig kapital.Vi vet aUa att det varil ganska svårt i detta avseende under etl antal år,vUkel har lett till sysselsättningssvärigheter. skaUju försöka att lägga fram ett förslag till organisation av kapitalmarknadensom gör det lättare bl. a. för företagen att fä tUlgång tUl det kapital, som deuppenbarligen har mycket starkt behov av. I del sammanhangei kommer AP-fondernain i blickfångel. Del är alltså mycket vikliga saker som Ulredningen sysslarmed. Äv finansministerns svar framgår all ulredningen hittUlshar klarat av att träffas en gång . kommer ell besked om alldet skall bli snabbare takt. Men, herr statsråd, vilkel resultat kommer nudenna snabbare takt alt leda tiU? Har statsrådet inle fält någon antydanom när utredningen kan bli färdig? Det tyckerjag all det skulle vara mycketintressant att fä besked om. Statsrådet sade visserUgen i finansdebatten lUl mig atthan inte brukar bry sig om att fräga utredningarna när de blir färdiga, menherr Slräng vel ju lika bra som jag - det är inle undervisning jag nu ger - altdel är han som i det här huset har ansvaret för att väsentliga samhäUsproblemutreds. Då har också skyldighel alt pressa pä, om han finner attutredningar inte på etl önskvärt säll skyndar på. Att det ibland är svårigheterkänner vi aUa tUl. Vel alltså ingel om när denna för näringsliveloch för löntagarna sä väsentliga ulredning kommer alt avge etl betänkande? Ang. tidpunkten för redovisning av kapitalmarknadsutredningensarbete är nog inle okunnig om att detmåhända inle är just de diskussioner som utredningen för när den sammanträderin pleno som är hell avgörande för lakten i ulredningsarbelet. Har man varilmed litet i utredningsarbete vel man alt det i de diskussionerna stäUs yrkandenpå undersökningar, på analyser och pä annat arbete, som kansli och sekretariatsedermera skall utföra. Dessutom utdelas del promemorior till utredningensledamöter för hemläsning och preparering. Man kan således inle avläsa taklen i en utrednings arbeieenbarl genom en uppgift om all den har sammanträtt en gäng var Iredje månad.Del är fel om man tror all man pä de lösa premisserna kan avgöra hur enutredning arbetar. är della, som jag har sagt, en komplicerad sak. Jag harvarU med för att inte stå och säga att enligt kalendern skaUarbetet vara färdigt dä eUer då. Del kan uppslå nya problem under tidenutredningsarbetet pågår. Del kan inträffa att regeringen remitterar specieUafrågor som komplicerar utredningsarbetet. Dessutom är ledamölerna i den härutrednmgen utomordentligt strängt upptagna män- Om ett skattesystem med större restriktivitet i fråga ombeviljande av avdrag niskor.Man viU ju gärna i en sådan viktig utredning ha personer med nyckelfunktionerinom samhället, och de kan inte utan vidare stå beredda att komma när man roparpå dem. Jag tror att hen får nöja sig med min förklaringatt jag har fält besked om att man , sedan en del förberedande arbeten harutförts, kan räkna med en snabbare takt i utredningsarbetet. SjälvfaUet har jagUka Utet som något intresse av att utredningen håUer på längre ännödvändigt. Men den skaU ha den tid tiU sin disposition som den behöver. Hen (): Hen Sträng har givetvis alldeles rätt i attdet inte är antalet sammanträden som är avgörande, såvida det händer något vidsidan om sammanträdena. Jag väntade verkligen med spänning pä vadfinansministern skuUe komma tUl, när han antydde att det sker någonting annatockså. Ty det var väl inte bara om utredningar i aUmänhet talade,utan det mäste väl vara om den här utredningen. Någonting har alltså skett vid sidan om sammanträdena, ochdet hoppades jag också annars vore det hela ganska förskräckligt, att döma avriksdagsberättelserna. Men, , det är ju vanligt att kommittéerförsöker göra upp ett tidsschema. Jag konstaterar att efter tvä och ett halvtär har denna kommitté inte ens haft möjlighet att upprätta en tidsplan. Jagtrodde att utredningen, när frågade, skuUe våga sig pä att ge enantydan om när den kan bU färdig. Det har den inte gjort, enUgt det svar somhär har uteblivit frän . Det tycker jag är Utet tråkigt. Det är mycket väsentUga saker som utredningen skaUbehandla. Jag hoppas att den här debatten möjUgen skaU kunna stimulera föratt nu använda ett vänligt ord dessa upptagna människor att i valet meUan deuppgifter de skall syssla med inte nödvändigtvis skjuta utredningsuppdraget åtsidan. De är upptagna människor, skickliga människor, men jag hoppas verkligenatt de ägnar sig litet mera åt den här uppgiften än vad de avriksdagsberättelserna att döma har gjort . Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omett skattesystem med större restriktivitet av avdrag Hen finansrrUnistern STRÄNG erhöllordet för att besvara hen () i kammarens protokoU för den 11 marsintagna fräga, nr 122, och anförde; har frågat om jag anser att ettskattesystem med väsentUgt stöne restriktivitet i fråga om bevUjande av avdragvid taxeringen skulle möjliggöra en allmän skattesänkning. En restriktivare avdragsrätt än lederlogiskt tUl större skatteinkomster. De skattskyldiga som går miste omavdragsrätt får å andra sidan en högre skatt. Någon aUmän skattesänkning kansåledes inte Hur de ökade skatteintäkterna i den tänkta situationen skaU användasär en fråga som måste avgöras av regering och riksdag. Hen (); Jag tackar för svarel, som jag tycker är någotmotsägelsefullt jag skall återkomma tiU det. Vi har ju etl skattesystem, som är mycket generöst medavdragsmöjligheter, och dessa utnyttjas, som vi vet, lUl bristningsgränsen ochibland därutöver - det kallar vi för skatteflykt. Sedan finns det ocksåskattefusk, men det kan vi lämna därhän . Generellt kan man säga all avdragsmöjligheterna utnyttjasmest och bäst av dem som minst behöver dem. Så är del obestridligen, och detförmodar jag att finansministern instämmer med mig i. Politiker är ofta ute föratt utöka avdragsmöjligheterna för skilda kategorier än den ena, än denandra. Det förekommer en viss kapplöpning på del området som i och för sig kanbeklagas. Om man nu skuUe bli mycket mera restriktiv, vad skuUe dåbli följden? Den skuUe naturligtvis bli att skatteunderlaget ökade mycketväsentligt. Det skulle vara intressanl, om del gick all fä fram en siffra pävad det skulle innebära om man strök avdraget för periodiskt understöd ochdet är vi väl pä väg alt göra liksom avdraget för pensionsförsäkringar. Jagtror alt den beskattningsbara inkomsten i landet skulle öka med oerhördasummor. Om man sedan i stort sett hade samma utgiftsramar i kommun och stat,borde det innebära all man skuUe kunna allmänt sett sänka skatten, naturligtvisi synnerhet för dem som inle kan utnyttja dessa avdragsmöjligheter. Dettatror jag är en helt logisk följd. Finansministerns svar, där det sägs att det är klart attinkomslerna skuUe öka men att detla inle skulle medföra någon skattesänkning,innebär dessvärre att man, hur mycket man i och för sig skulle kunna få in iskatt, skuUe förbruka medlen i släUet för att möjligen sänka skallen. Är det säotänkbart för finansministern att man nägon gäng skulle kunna sänka skatten,aUmänt sett? avdragssystem förstör jämlikheten i beskattningen.Och den viktigaste synpunkt man kan lägga på etl skallesystem är ändå alt delskaU behandla alla i stort sell så Uka som möjligl. Om det nu bleve mindreavdrag vid taxeringen skulle man dessutom vinna pä köpet alt man skulle fä enlättare granskning och sannolikt färre besvär samt enklaredeklarationsblanketter, vUket är en nåd alt stiUa bedja om. Jag lovade en gäng i talarstolen pä Helgeandsholmenfinansministern, all jag skulle presentera en enklare deklarationsblankett; Detlöftet har jag infriat myckel dåligt, det erkänner jag. Men om finansministernlovar all avlägsna en massa avdrag, skaU jag presentera en deklarationsblankettsom är mycket enkel, ty det är avdragsmöjligheterna som gör det komplicerat. Om ett skattesystem med större restriktivitet i fråga ombeviljande av avdrag Jag hoppas att inte skaUförtröttas i den vällovliga ambitionen att förenkla deklarationsblanketten. 1* protokoU 1971. Om ett skattesystem med större restriktivitet i fråga ombeviljande av avdrag kanavveckla aUa dessa avdragsmöjligheter som finns, är det logiskt rikligl attblanketten då blir förenklad rent automatiskt och dä slipper undandetta beställningsarbete. Jag vel inte vad menade när han sade attavdragsmöjlig-helerna utnyttjas egentligen mesl av dem som minst behöver det.Är ule efler nägon speciell yrkesgrupp, skuUe del vara av intresseatt fä reda pä del. Vi försöker alllid i att sy ihop aUaeventuella hål i nätet. Däremot vUl jag göra uppmärksam på all det ärlätt att säga att man skall slopa förekommande avdrag. I varje sådant faUstöter man på poUtiska komplikationer som det är tämUgen svårl att se bortifrån. Hen anförde som ett exempel att man skuUe slopa deperiodiska understöden. En utredning sitter och arbetar meddetta en beställning frän som vi alltså försöker effektuera. Jagtror att jag inom en icke alltför avlägsen framtid, möjligen redan innevarandeår, skall ha utredningsförslaget i min hand. Men jag är tveksam om man kan gådithän all man gör rent bord med alla periodiska understöd. Jag vet all delfinns etl viss missbruk av dessa. Men jag tror alt även detla avdragsinstituthar etl motiv för sin tillblivelse och sin existens. Frågan är om man kan lälasläktingar försörja en annan släkting pä detla sätt. Om det sker inom rimligamaximigränser tyckerjag inle all det är nägol större fel att bevilja avdrag däkostnaderna i annat fall bara lastas över på skatlebetalarna i allmänhet översocialvärden. Men del bör som sagt ske inom rimliga gränser, och det ären sådan lösning jag tror man söker sig fram lill. Man kan fräga sig om det är rimligt alt ha avdragsräll förpremier pä pensionsförsäkringar, det var etl annal exempel som togupp. Den frågan är inte heller så enkel. Man konfronteras med det sparmomenlsom ligger i pensionsförsäkringen i och för sig, någonling som i varje faU enfinansminister i en siiualion med brist på sparmedel pä kapitalmarknaden inte aUdeleskan se borl ifrän. Del har förekommil vissa missbruk på områdel, närmasl föratt man tagil pensionsförsäkringar i utländsk anstalt och dragil av premiernai deklarationen här hemma i . Men del satte pä förslag avregeringen stopp . Denna möjlighet föreligger alltså intelängre. EmeUertid är det en högst revolutionerande synpunki förhela försäkringsvärlden och för alla de människor som via en pensionsförsäkringvUl utjämna inkomslerna under den aktiva liden och ålderdomen, ifaU man nu omjag fattade rätt - rent kategoriskt skulle säga att allaavdragsmöjligheter inle längre är för handen. Del finns många sådana här exempel, herr talman, ochsjälvfaUet är detla inle den lidpunkt då vi skaU lägga ut texten i fräga omaUling. Jag har bara med detta velal säga all när man plöjer ned i frågan,ärden kanske mer invecklad än tror. HenSJÖHOLM (fp): Jag undrar om inle finansministern ändåplöjde litet väl djupt på sina ställen. Om vi ägnar oss ät "problemet allfä ell rättvisare skattesystem och det är ju det vi skall göra - kan man i någon män bortse från vadförsäkringsfunklionärer och andra säger. Det är inte det vi lalar om. Finansminislern frågade mig om jag är ute efter någrasärskUda yrkesgrapper. Det är jag inle; jag är ute efter nägra särskilda slagav avdrag, och jag nämnde dem också i mitt första anförande - periodiskaunderstöd och pensionsförsäkring bl. Jag skulle kunna nämna fler, men dessaär de mesl iögonfaUande. Och att det förekommer en uppsjö av skatleflykt närdet gäller periodiska understöd tror jag all jag med min erfarenhet efter tjugoår eUer mer som laxeringsordförande skuUe kunna bestyrka. Finansministernbrukar inte vara lätt att förleda, men här tycker jag del verkar som om han inågon män har blivit förledd, och det förvånar mig. En del avdrag är naturligtvis nödvändiga, men en del skuUeman kunna ersätta med bidrag. Vi är ju eniga om att bidrag skapar störrerättvisa, eftersom aUa fär lika stora belopp. Avdrag är ju i någon månorättvisa det sägs ofta frän socialdemokratiska lalarslolar eftersomprogressiviteten medför att de som har stora inkomster tjänar mer pä avdragenän de som har små inkomster. Det råder väl heUer ingen tvekan om, herrfinansministern, att de som mest utnyttjar de stora avdragen-pensionsförsäkringar och periodiskt understöd - är de som minst behöver dem,det påståendet vågar jag stå för. De som har en liten inkomsl kan inte utnyttjadem - de har helt enkelt ingenting att sätta undan. VUl folk spara är detmycket vällovligt och skaU uppmuntras, men det är inte helt säkert att det skaUinnebära alt man försiör jämlikheten i beskattningen, vUket jag hävdar att manfaktiskt gör. Sedan säger finansminislern att om man genomför de idéersom jag har, skulle deklarationsblanketten helt automatiskt bli mycket enklare.Javisst, men det finns tyvärr ändå en del ytterligare som skuUe kunna görasenklare. Jag tror att det är någonting som svenska folkel längtar efter - attfä en enklare deklarationsblankett. Vi kanske ocksä skulle fä mindre problemmed taxeringen och färre besvärsärenden tiU överordnade myndigheter. Det voreockså en besparing. Om ett skattesystem med större restriktivitet i fräga ombeviljande av avdrag alt sabotera liden Uka mycket som i mittförra anförande vUl jag bara säga nägra ord tiU! Vi kommer att få ett prov på riksdagensbenägenhet att sanera deklarationsblanketterna i förbindelse medavdragssystemet. Den s. k. definitiva källskatteutredningen kommer altframlägga ett förslag. Förutsättningen för att komma fram tUl en definUivkällskatt, som ju skuUe innebära en enorm förenkling deklarationsmässigt närett par miljoner människor slipper att deklarera, är att man upphöjer sig liUden objekriviteten att man är beredd att avstå från avdragsmöjligheterna pävissa områden, där dessa uppfattas som en absolut rättighet:omkostnaderna i samband med inkomsternas förvärvande, resekostnaderna tUlarbetsplatsen, sUtage av arbetsverktyg eUer vad det kan vara. Där är detfaktiskt sä att svenska folket har en utomordentligt stark känsla för att det hela skaU vara sä rättvist som möjligt, som del heter. Ang. medelstilldelningen för undersökningar inomutredningsväsendet Rationalitetenkommer på tvärs med rättvisan. Är del sä alt den ene har höga kostnader för attta sig tiU och från arbetsplatsen och den andre inle har nägon koslnad alls,tycker den försle alt det är oerhörl orättvist om den saken inte får komma tillutiryck i deklarationen och beskattningen. Vi får ell prov på dessa bådakontroversieUa frågor när förslaget sä småningom skall behandlas. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. medelstiUdelningen för undersökningar inom utred-rungsväsendet Herr finansministern erhöUordel för att besvara () i kammarens protokoU för den 11 marsintagna fräga, nr 124, lUl herr slatsministern, och anförde: har frågat statsministern eftervUka principer statliga utredningar tUldelas medel för genomförande av förkommittéarbetet angelägna undersökningar. Frågan har överlämnats tUl mig förbesvarande. Inom ramen för givna direktivankommer det pä statliga kommittéer att själva bedöma vUka undersökningar sombör genomföras. Enligl 2 § kommittékungörelsen fär dock mera omfallande eUerkostsamma undersökningar inte sättas i gång ulan vederbörandedepartementschefs medgivande. Innan medgivande lämnas, prövas självfallet sävälkostnaderna för den föreslagna undersökningen som undersökningens belydelseför utredningsuppdraget. FruSUNDBERG (m): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Orsaken lill att jag slällde frägan var att jag vUle haelt klargörande angående kommittéernas möjligheter all fä undersökningarutförda. säger finansministern alt ansökningarna skaU prövas, och dä ärfaktiskt del intressanta i vUken män man gör politiska bedömningar vid denprövningen. Det var också orsaken tiU all jag riktade frågan tillstalsministern. Vi har åtskiUiga kommittéer som arbetar, och i många faUär direktiven för ulredningarnas arbeie långt gående och preciserade i vadgäller väntade förslag. En sittande ulredning kan vilja ha upplysningar som kanröra politiskt kontroversiella saker som människors motiv eller attityder. Atthär finns en risk för att en konflikt kan uppkomma meUan verkligheten ochregeringens poUtiska slällningslagande i direktiven är tydligt. Dä är min fråga: När man gör den här bedömningen pädepartementen, kan det vara sä att man anser all en undersökning icke ärpolitiskt önskvärd och därför motiverar ell avslagsyrkande med påståendet alldet inle finns pengar? I direktiven tiU famUjelagssakkunniga - del är kanske denulredning jag huvudsakligast syflar pä - sade dåvarandejustitieministern all lagsliflningen skall vara ell av de instrument som kanstyra ulvecklingen i en viss önskad riklning. Vi hade i familjelagskommitlénbegärl anslag för en undersökning, vars resullal kunde ha pekat på attmänniskors allmänna rättsmedvetande vad gäller familjens ställning var sådanlatt instmmentet i det här fallel kunde ha varil vad jag skulle vUja betecknasom en operalionskniv. Men det fanns inte pengar tiU undersökningen. Det ärdärför intressant att titta litel pä andra utredningar, som har fått medel. Man kan konstatera alt en för regeringen så behagligundersökning som reklamutredningen under de 2 1/2 har fått ungefär25 proceni - enligt mina beräkningar - av de totala undersökningskostnadernainom ulbildningsdepartementet. Det rör sig här om summor som ligger betydligtöver bara under den tiden. När man gör den jämförelsen är det väl ganska självklartatt man ställer sig frägan: Anser finansministern att den prövning avbetydelsen för utredningsuppdraget, som finansministern hänvisar tUl i sittsvar, skaU vara en politisk bedömning pä regeringschefs- ellerdepartementschefsnivå? SkaU man inte ge utredningen del förtroendet alt självfå bedöma vilka undersökningar den viU ha gjorda? Ang. medelstilldelningen för undersökningar inomutredningsväsendet Om med politisk bedömning menaraUmänpoUtisk bedömning, så är ju hela det statliga utredningsväsendet engagerati ett politiskt arbete. Om däremot menar alt regeringen skuUesitta och dirigera pengarna efter partipolitiska uppfattningar iutredningsarbetet, sä måste jag bestrida detta. Utredningen ges vissa arbetsuppgifter inom ramen av givnadirektiv. Så länge den häUer sig inom dessa direktiv och inle ger sig pä aUtförkostsamma utrednings- och analysuppgifler fär den de pengar den skaU ha. hittar pä alt säga: "Här viU vi inte stanna inom dUeklivenlängre", dä är tågordningen sådan att den fär anmäla del till regeringen,som är dess uppdragsgivare, och begära andra direktiv. Sedan fär man bedömaulifrän regeringens utgångspunkter om det är av intresse att ge andra direktiveUer inte. Den begränsningen har alla utredningar. Inom den begränsningen kanman sedermera ibland få uppslag som är oerhört kostsamma. Jag kan tyvärr inte bedöma det härspecieUa fallel. Ingen rök utan eld, heter det, och följaktligen var det någotsom låg och pyrde hos ocksä innan den här frägan kom, föreställerjag mig.