prot · FU09124 · 1971-12-31 00:00:00 — En rad jordbrukare och äventrädgårdsodlare engagerar sig personligen I detta, och det skulle vara önskvärtatt följa upp vad som verkligen händer. Men för detta finns inte tillräckligtmycket pengar. Enskilda institutioner och fonder har anslagit pengar tillpersoner på för forskning på detta område; man har anslagitav privata medel en hel del pengar till vissa agronomer och professorer för.sådan forskning. Men att statsmakterna är relativt njugga och oförståendeInför vad som är på väg på detta mihöområde råder det inget tvivel om. Jagförväntar mig att man tar htet hårdare grepp om detta - jag tror att forskarnasjälva önskar det. I den diskussion, som förs om den biodynamiska odlingeneller den biocidfria odlingen, har svenska forskare uttalat att de vlU arbetamer med dessa frågor. Om man börjar starkt Intressera sig för dessa frågor, fårman gärna en klick på sig utt man är biodynamiker, vUket tyvärr har blivitnågonting av ett skällsord I biologiska sammanhang. Jag tror att man får lovatt klargöra vad detta begrepp Innebär. Själv talar jag inte om blodynamlsk Biologisk kontroll, m. m. Biologisk kontroU, m. m. odhng utanmera om biologiskt balanserad odling, som är en form av en nedtrappning av destarkt biocidhaltiga syntetiska gödselmedel som används. Jag har, herr talman, inget yrkande ty då ställer man massa oreda utan att få något resultat. Jag hoppas att det tlU bliren verkhg samordning av dessa frågor. Hen (): Jag har med Intresse lyssnat på debatten. Detär frestande att deltaga i denna diskussion, men jag har egentligen begärtordet för att säga något med anledning av motionen 1002, som alltså gällerfrågan om de ekologiska och klimatologiska konsekvenserna av de storahyggesytor som det moderna skogsbraket, specieUt i , just nu arbetarmed. Anledningen tlU att jag har kommit att intressera mig justför detta är att vi i Samfundet för hembygdsvård på vårt årsmöte I Sundsvallhade ett estradsamtal om dessa problem, då det spontant kom fram synpunkter frånmänniskor, som bor och lever vid dessa områden. Framför aUt var det hyggenasestetiskt föga tUltalande utseende som var det avgörande för dessa människorsönskemål om att den fortsatta stora kalhuggnlngen i sammanhängande område igörligaste mån skulle upphöra. Men självfaUet kan det finnas anledning attforska även med tanke på de markförändringar sorn kan uppstå i samband medkalhuggnlng. Det finns därför skäl I att understryka de synpunkter somutskottet här har framfört. Jag hänvisar också tUl remissinstanserna, bl. a.Sveriges skogsägares riksförbund, som finner det angeläget att ökadeforskningsresurser stäUs tUl förfogande för att man skall kunna kartlägga dessabebådade förändringar. Det är väl känt att människor i andra länder och undertidigare tidsepoker mycket framgångsrikt har lyckats förändra förutsättningarnaför mänskligt och annat högtstående Uv genom att förstöra skogar, vUket harhaft till följd att betydande förut bevuxna områden har förvandlats till öknar.Nu vUl jag Inte tro att något sådant skall hända här I , men ävenväsentligt mindre förändringar kan Ju vara föga önskvärda. Jag har därför, herr talman, velat begagna detta tillfäUeatt anföra att en betydande del av de hembygdsvårdare som är organiserade iSamfundet för hembygdsvård anser att dessa sammanhängande kalhyggen påverkarkulturlandskapet och stämningarna där och att de därför i görUgaste mån skallbegränsas. Det kan vara angeläget att även från rent ekonomiska och andrasynpunkter få tUl stånd en forskning på detta område. Jag vUl med det anförda, herrtalman, understryka att vid en fördelning av de av till förfogandestäUda medlen för forskning I skogUga sammanhang största möjliga beloppkanaliseras till lösandet av detta problem. HenHANSSON I Skegrie (c): Jag begärde ordet när vUleunderkänna samrådsförfarandet på detta område. Jag vill då understryka att vi i utskottsbetänkandet refererar tUl och tUlstatens råd för skogs- och jordbruksforskning, som säger att de olikaInstitutioner och företag som arbetar med de här frågorna på det hela tagetsynes ha goda kommunikationer sinsemellan. sägerockså att man bör vänta med ett samordningsorgan till dess att man får seresultatet av det utredningsarbete som kan framläggas av en av anstaltenföreslagen arbetsgrupp för ändamålet. Det förekommer alltså redan en samordning mellanforskningsåtgärderna. DärtUl kan nämnas att det även på det Internationellaplanet, i varje fall Inom de nordiska länderna, finns ett sådant samråd. Jag kan Inte underlåta att , sedan visatsitt Intresse för den biodynamiska odlingen, säga några ord därom. Jag respekterardet intresset, men här som I så många andra fall finns det två sidor avproblemet. Jag vet att har förfäktat möjligheten att övergå tUls. k. blodynamlsk odling. Han visar då på vissa enstaka resultat där det harlyckats. Så länge det görs några enstaka försök är det självklart att delyckas, eftersom grannarna till sådana odlare bekämpar ogräs, parasiter ochskadedjur och på det viset skyddar även de enstaka biodynamiska odlingarna. 1 har vi blodynamlsk ordhng på endast 0,07 procentav den odlade arealen. Om man skuhe övergå tUl sådan odling I störreutsträckning skulle vi sannolikt få tillbaka en hel del av de växtsjukdomar somvi nu har lyckats håUa tlUbaka. Det sägs att vi , genom att man harupphört med kvlcksllverbetningen, har fått tUlbaka strlmsjukan på kornet. Omman fortsatte I större utsträckning, skulle jag tro att andra sjukdomar, bådepå korn och vete kanhända också på andra växter snart skulle infinna sigigen. Men, för allt I världen, om det är praktiskt ochekonomiskt möjligt att frambringa en s. k. "giftfri odling" bör vinaturligtvis försöka det, men där krävs det en ökad och Intensifieradforskning, så som vi har sagt. Jag tror emellertid att vägen tUl ett sådant målsom "giftfri odling", som det heter i motionen nr 1037, ännu ärganska lång, och forskningsfältet är stort. Om vi kommer sä långt, attdet blir möjligt att ersätta de nuvarande bekämpningsmetoderna och de nuvarandeodhngsmetoderna med andra, som är mindre farliga, finns det naturligtvis ingenanledning att hålla kvar det gamla. Det är också det som utskottet avser när viskriver så starkt som vi gör om en ökad forskning. Sedan vill jag också säga och det är den andra sidan avsaken att Inte heller blodynamlsk odling och biologiska bekämpningsmetoder äralldeles riskfria. Vi bör ha klart för oss att kemiska substanser som mananvänder för att bekämpa låt oss säga ogräs eUer parasiter nedbryts såsmåningom ofta snabbt, men ibland tar det . Men om man användervirus, bakterier eller svampar som ett bekämpningsmedel, vet man Inte vart detkan bära I väg. Dels kan dessa bakterier etc. föröka sig på ett sätt som ickeär önskvärt, dels kanske de genom mutationer kan ge upphov till nya sorter, somI dag är okända för vetenskapen. Här får vi aUtså vara försiktiga så att viInte ersätter en sak med en annan, som kan bil minst lika farlig. Innan viövergår till mera omfattande biologisk odling och bekämpning måste vi veta attdet finns tillräckliga garantier Biologisk kontroU, m. m. Biologisk kontroU, m. m. för att de nya odlingsmetoder man pläderar för är fulltjämförbara med dem vi har och att de Inte medför ej önskade konsekvenser.Detta bör man ha klart för sig när man pläderar för dessa saker, hur önskvärdade än är. Om vi skulle vidta mera markanta Inskränkningar Ianvändningen av nuvarande bekämpningsmedel och konstgödselmedel, kan vi Intebortse Ifrån att detta sannolikt skuUe Innebära en avsevärt minskad produktlonJust . Vi skulle förmodligen inte kunna upprätthålla vår försörjningsgradvid den nivå vi tänkt oss, och vi skulle säkerUgen också få en betydUgt dyrareproduktion än den vi nu har. Det har sagts att priset på livsmedlen skullebehöva höjas med , om man I större utsträckning ginge över tUlen sådan odling. Det är sannohkt att den siffran är tagen I underkant. Med all respekt för dem som ivrar för annan odUngsteknikoch minskad användning av nuvarande bekämpningsmedel vUl jag ändå mana tUl attgå försiktigt fram och att vi, innan vi ersätter det nuvarande med något annat,är helt säkra på att detta nya Inte får Icke önskade effekter. Detta är vadforskningen skall klara av. Utskottet slutar med att hemställa att som sinmening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, och då tror Jag attmotionärerna och även har all anledning att vara nöjda medutskottets skrivning. HenLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Det är tUlfredsstäUande att en f. d.jordbraksmlnlster och en I jordbrukskretsar här i landet så framståendejordbrukare haren så positiv inställning till problemen. Jag noterar detta medtacksamhet. Den första frågan gäUde samordningsorganet. Även om jagsitter I naturvårdsråd htar jag I det sammanhanget kanskehtet mer på möjligheter att bedöma riktigheten av attsamordna denna forskning, där många olika organ och även många enskUdamänniskor lägger ned energi, arbete och pengar av Intresse för att få vura medoch medverka. Därför tycker jag alt förslag är det riktiga.Växtskyddsanstalten har sagt att man I princip är med på detta. Sedan villjag Inte uppta någon lång diskussion om biologisk odling. Det enda jag vill säga I det här sammanhanget, för att gåIn på alla de problemställningar som tog upp, är attblodynaml-kern eller, som jag vill säga, den som arbetar för en balanseradbiologisk odling - jag vill Inte använda ordet blodynamlsk därför att det hargått troll I ordet söker utveckla växtens egen skyddskraft för att på denvägen skapa underlag för att Jorden skall kunna fungera på ett riktigt sätt.Det är del: som är hela metodiken. Ju mer biocider, ju mer gödselmedel avsyntetisk art man använder, desto mer biocider måste man använda, och destostörre risk finns det enUgt vad forskarna säger för angrepp på våra växter. Detär hela tesen I det sätt man skall arbeta på. För att kunna forska på detta område måste mannaturligtvis få odlingar på så stora områden att man är oberoende av denbekämpning med biocider som sker på Intilliggande jordbruk. Då först kan mansäga huruvidadenna bekämpning i omgivningen har något Inflytande eUer Inte. Det finns ute iEuropa många bevis på att man under 20 har drivit biologiskt jordbrukmed ett mycket gott ekonomiskt resultat. Det är det vi vill få forskningspengartUl och göra undersökningar om. Det föreliggande Jordbruksutskottetsbetänkande nr 54 är rubricerat: betänkande I anledning avmotioner ang. biologisk kontroll, m. m. Jag vill Inte påstå att rubriken ärmissvisande, men den är väl ändå Inte helt rättvisande. Jag skulle nog Irubriken vUja ha fram motionernas yrkanden och argumentering för ökad forskningoch samordning av forskningen för att man skah kunna veta mera om de olikaförutsättningarna på det område som vi nu diskuterar. Som motionär, herr talman, är jag tUlfredsstäUd medutskottets skrivning. Jag är också mycket glad över den Inställning som såvälkonsumenter som producenter har vad det gäller nödvändigheten att få framriktiga kvalitetskriterier för våra livsmedel. Härför fordras mera forskning. Som motionär har jag framhåUit attforskningsresurserna på detta område är helt otillfredsställande. De hardessutom inte prioriterats som önskvärt vore. får man hoppas att utskottetsstarka skrivning, som utskottets ordförande uttryckte det, kommer att medföraatt Kungl. Maj;t prioriterar medel just för detta ändamålså att den forskning vi redan har på detta område kan bh mera omfattande ochInträngande än vad som varit faUet. varnade Utet I marginalen för vadsom skulle kunna Inträffa om vi missbrukade biologiska medel inom jordbraket,trädgårdskötseln och livsmedelsproduktion över huvud taget. Det är aUdelesklart att missbruk av naturens krafter alltid hämmar sig. Det anförande somutskottets ordförande här senast höll var väl också en mycket god argumenteringför att här behövs större resurser för forskning. Jag tror att alla är medvetnaom att någon kraftig omvälvning av odlingsmetoder av olika skäl inte är möjligi vårt land. Vi vet för litet om möjligheterna att ersätta olika gifter ochbesprutningsmedel och vad som då händer. En upptrappning av giftanvändningen ärhelt oacceptabel med hänsyn till att vi måste uppmärksamma kvaliteten på våralivsmedel. En successiv nedtrappning däremot tror jag är möjlig parallellt meden ökad forskning och en ökad insikt om vad markerna och växterna tål mednuvarande odllngsteknlk och lönsamhetsanspråk. Jag tror också att vi måsteförsöka få fram kriterier för vad som verkligen är kvalitet då det gäherlivsmedel. mäts enligt min uppfattning avkastningen alldeles för mycket Ikvantitet. Tyvärr saknar vi fasta kriterier för vad som är en god kvalitet Idjupaste mening. Vi som har intresserat oss för detta, i synnerhet personersom har varit eher är vegetarianer, har smakat på vad kvahtet betyder och vetvad naturenllg odling betyder för smaken och kvaliteten på livsmedel, och inteminst för hållbarheten. Det finns forskning ute I världen på detta område, mentyvärr har, enligt min uppfattning I varje fall, forskningen på detta fält i det Biologisk kontroll, m. m. Biologisk kontroll, m. m. närmaste helt förbisetts av motsvarande institutioner Ivårt land. Jag går ut Ifrån att den skrivning som utskottet gör härär stark som sade och uppfattas som sådan i kanslihuset och attomedelbara åtgärder I form av ökade medel och resurser I övrigt kommer att gesdenna forskning. Jag hoppas också att forskningen kommer att pröva metodersom ännu inte är prövade i vårt land och att svensk forskning kommer att fåkontakter på vetenskaplig nivå med andra delar av världen där olika former avforskning pågår på detta område och där man som nu senastberörde - genom mångårig praktisk odling har visat att det går att med dessametoder odla ekonomiskt. Men det hela beror naturligtvis i mycket hög grad påkonsumentens värdering av begreppet kvalitet. Det är inte säkert att man kan fåfram så stora kvantiteter, även om också det har visat sig möjligt och detta Inteminst med I övrigt besvärliga växtodlingsförhållanden. Summa summarum, herr talman, vUl jag säga att jag ärtiUfredsstäUd med den skrivning som utskottet nu kommit med. Jag hoppas attkanslihuset nu uppmärksammar dessa frågor och värderar dem på samma sätt somjag förstår att utskottet och vj motionärer har gjort. Då förutsätter jag,trots att utskottet inte tryckt så starkt på samordning av forskningen, attäven den saken tillgodoses. Jag har, herr talman, inget annat yrkande än om blfaU tillutskottets hemställan. ,\NSSON I Skegrie (c) kort genmäle: Om man riktar kritik mot livsmedlen - som juden siste ärade talaren ville göra då han påpekade att det var bättre smak etc.på produkter från de s. k. "giftfria odlingarna" så vill jag hasagt att produkterna då de lämnar jordbmkare och trädgårdsodlare sannolikt ärbetydligt ofarligare än längre fram i distributionen då man genom förädlingetc. ofta har blandat In en del främmande ingredienser som för konsumenten kanvara farligare än de mycket obetydliga mängder av eventuellagiftrester som kan ha tillförts växterna från marken. Men genom den nya livsmedelslagenfår vi väl också större möjligheter att kontrollera de inblandningar som skerefter det att produkterna har lämnat odlarna. Hen (): Efter att ha hört , om jagfattade rätt, nästan påstå att man använder farliga preparat utan att riktigtkänna tiU dem så vill jag erinra om att det var en väldig debatt här då detgällde DDT m. m. beslut föregicks av en konferensmed deltagande av ett hundratal företrädare för myndigheter, institutioner ochorganisationer. Framstående utländska experter på de toxikologiska, ekologiskaoch administrativa områdena deltog I denna konferens. Så visst tar man välhänsyn tUl forskningen och experterna på detta område. Jag tror Inte man vidtarså här viktiga åtgärder utan att i någon mån känna tUl verkningarna avgiftpreparaten. VI vet också att det utfärdades ett förbud mot dem. Sedan kan man få dispensför vissa preparat då det gäher skogsplantering. Jag har velat nämna detta med anledning av den storadiskussion som har förts i denna fråga. Jag hade vidare Inte tänkt begära ordet för att berörakalhyggena, men när yttrade sig tänkte jag att det kanske ärviktigt att jag säger några ord om detta med hänsyn tUl att jag står isådant arbete och ibland måste genomföra stora kalhyggen. Som påpekats i utskottsbetänkandet är hyggesupptagningfaktiskt Ingen nyhet. Sådan har tillämpats under många årtionden. Men denkritik som framförts häremot I tidningar och på annat sätt har många gångervarit ovederhäftig. Jag tror att vi kan hålla med om detta. Personer som intekänner tlU förhållandena har skrivit artiklar som för en skogsmanverkat hårresande. Därmed har jag dock inte under alla omständigheter försvaratupptagandet av stora hyggen. VI vet vidare att mekaniseringen naturligtvis har bidragittUl att hyggenas storlek har ökat väsentligt. För er som kanske inte kännertill det vUl jag påpeka, att vi också har många vackra hyggen. Jag tänker på devackra fröställnlngar som man kan fä se på kalhyggen i . Om dem sägsdet aldrig något. Det finns hyggen som kan medverka till att förskönalandskapsbilden genom förbättrad utsikt m. m. Detta är dock inget försvar förhyggesuppläggnlngen över lag. Maj.t har uppmärksammat denna fråga, och vidare harsom bekant tUlsatt en arbetsgrupp, I vUken deltarrepresentanter för domänverket, , skogshögskolan och . Denna arbetsgrupp studerar föhderna frånnaturvårdssynpunkt av utveckhngen av skogsbrukets avverkningsmetoder, framförallt hyggesuppläggnlngen. Det faktamaterial som gruppen får fram kommer attoffentliggöras. Vidare har anslaget I statsbudgeten för den skoghgaforskningen ökat med . Detta är kanske otUlräckligt, och detborde utgå större medel till denna forskning. Några faktauppgifter tycker jagatt man har rätt att nämna. har i denna fråga sagt följande: "Vid en jämförelse med aktueUt läge räknar mansåledes med en fortgående ändring I relationerna meUan skogsodling ochsjälvföryngring tUl den senares nackdel. Man torde kunna räkna med att en ökadföryngrlngsareal kommer att Innebära större sammanhängande områden med kalmarkeller plantskog. Stora sådana områden finns redan I norra främstberoende pä" och det är viktigt "att dessa områden tidigare varitbevuxna med övermogna naturskogsbestånd." Det är bl. a. därför som dessahyggen har tillkommit. De stora skogsområden det gäUer har varit Improduktiva. Skogsstyrelsenfortsätter på föhande sätt: "Aktuell åldersklassfördelning Jämte stora olikheterI skogsmarkernas produktionsförmåga I medför att upptagande avtillnärmelsevis så stora hyggen som I endast kan vara berättigat Iundantagsfall. Den I regel höga bestocknlngen och goda avsättnlngsläget hosslutawerknlngsskogarna I medför även att ett tUlgodoseende avlönsamhetssynpunkterna Inte aUs kräver samma hyggesstorlek Biologisk kontroU, m. m. Biologisk kontroU, m. m. som INordand." Jag vUltrösta sörlänningarna med detta uttalande från . "Några sifferuppgifter på de enskUdaföryngrlngsytornas storlek kan ej redovisas. I torde man nu hapasserat maximum och den nya tekniken möjliggör trollgen en minskning av detenskilda hyggets storlek." Insektshätinlngar m. m. påverkar naturligtvisdessa stora hyggen. Något som också är Intressant är att man vid studier somgenomförts vid skogshögskolan sökt beräkna vUka Inoptlmalförluster skogsbruketkan åsamkas vid hänsynstagande till naturvårdsintresset. Låt oss utgå från tvåområden om ca I 400 respektive ! Det beräknade nuvärdet av Inoptlmalförlusterna på avkastningen I ett skogsbruk där naturvårdshänsyn har tagits iförhåUande tUl avkastningen av ett rationeUt skogsbruk är I genomsnitt 500kronor respektive per hektar. Man måste således väga de här uppgifterna och ta hänsyntUl de verkliga förhållandena. Det är också tacknämligt, tycker jag, attnaturvårdsverket nu har tUlsatt en grupp som kommer att ta upp den härdiskussionen på ett sakligt sätt. TUl sist säger : "Ett hänsynstagandetill landskapsbilden I allmänhet som krävs är att stora hyggen ej tas uppI känsliga områden." Jag har själv stått Inför den uppgiften, när jag harstämplat IntUl en och tvingats att gå emot min chef, som var jägmästare,och säga att jag inte gick med på den avsedda hyggesuppläggnlngen, utan att vimåste fara varsamt fram. Jag fick faktiskt som jag ville, så den möjlighetenfinns. Med detta har jag Inte hävdat att vi inte skall ha storahyggen utan velat understryka att det måste göras avvägningar. Vissa bolag ochskogsägarföreningar har också kommit överens om att begränsa hyggena.Önskemålet att det skall tas miljöhänsyn I samband med skogsbruk är aUtså ingennyhet, och jag hoppas att de träffade överenskommelserna skaU ge resultat. Jag harInget annat yrkande än bifall tUl utskottets hemställan. HenSVANSTRÖM (c): sade att många som skriver omdessa problem Inte förstår frågorna. har vi fått höra ett gott anförandefrån en man som sysslar med skogsvård och som enligt vad jag förstått har gjortdet . Jag har I stort sett kunnat finna att det han sagt naturligtvis ägersin riktighet, och Jag konstaterar att säger sig inte viljaförsvara de stora hyggena. Det han sade aUra sist visar ju också att hanpersonligen har medverkat tiU att behålla befintliga mihövården. Detta tycker jag är värdefullt att notera, och jag skallInte förneka att vissa föryngrlngar även kan ge positiva drag åt landskapet.Särskilt vill Jag understryka att fröställnlngar ofta ger en ganska trivsamlandskapsbild. Men jag har ändå velat säga att de organ som sysslar meddessa frågor är uppmärksamma på de problem som Jag anfört. säger t.ex. att man Inte vill avstyrka att en utredning av den art motionärerna föreslagitkommer till stånd och anför vidare: "Denna utredning bör ges enInventerande och kartläggande Inriktning. Den bör därigenom kunna utgöra ettvärdefullt underlag för bedömning av fortsatta forskningsinsatser. "säger att forskningen har sin uppmärksamhet riktad på följdernaav de verkligt stora hyggesytorna. Som själv anförde har statensnaturvårdsverk tUlsatt en arbetsgrupp med representanter för skogsbruket ochforskningen. Däri Ingår företrädare för domänverket, ,skogshögskolan och . Jag tror emellertid att det är angeläget att vi här och Iandra sammanhang uppmärksammar dessa frågor. Den samlade landskapsbilden är juen sak som Inte bara berör oss skogsägare eller domänverket som skogsägare,utan den berör också den stora aUmänheten, alla de människor som färdas genomlandskapet eller utnyttjar det för sin rekreation. VI kan väl konstatera, herrtalman, att aUa som har yttrat sig på den här punkten är ense om attforskning bör bedrivas och att åtgärder måste till för att I möjligaste mån enavvägning skall kunna ske mellan å ena sidan de rent ekonomiskahänsynstagandena och å andra sidan angelägenheten av att få en så trivsamlandskapsbild och en så god miljö som möjligt I det här sammanhanget. Utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m. m. När Jag nämnde att vissa som uttalar sig I tidningarkanske Inte har förslätt frågorna, så begrep väl vem jagåsyftade. Det kan Ju Inte vara någon av dem som känner till förhållandena. Sedan kan Jag Inom parentes säga att Jag påtalade närLänsplan 70 för behandlades att man när det gällerkalavverknlngar skall ta hänsyn till turistområden, samhällen m. m. Jag hoppasatt Jag, som sade, I någon mån bidragit till att bevaralandskapsbilden, och Jag kommer att fort.sätta mina strävanden på det området. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 25 Utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m, m. Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 26 i anledningav motion angående utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m, m. I detta betänkande behandlades motionen 1971:158 av herrHelén m. fi. (fp), vari hemställts alt I skrivelse tUl Kungl. A. att förslag framlades om ändring i lagen om .svensktmedborgarskap av innebörden atl utlänning, som vistats i landet sedan fyra är doek vad gällde nordisk invandrare två är skulle kunna erhålla svensktmedborgarskap. Utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m. m.