prot · FU09147 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 6 innevarande månad, § 2 Herr talmannen meddelade att enligttill kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven den 13 17december. beviljades erforderhg ledighet från riksdagsgöromålen. Befrielse frän statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. § 3 Föredrogs, men bordlades åter näringsutskottets betänkandennr 44-48, lagutskottets betänkanden nr 26-28, trafikutskottets betänkande nr27 samt näringsutskottets betänkanden nr 49, 50, 52 och 55, § 4 Befrielse från statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m.m. betänkande nr 72 och näringsutskottetsbetänkande nr 51 föredrages och debatteras i ett sammanhang och yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden framställes under den gemensammaöverläggningen. Härefter föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 72 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslag till lagom ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, m,m,, såvitt propositionenhänvisats till skatteutskottet, jämte motioner samt näringsutskottetsbetänkande nr 51 i anledning av proposition med förslag tiU lag om ändring ilagen (1955:1 83) om bankrörelse, m.m,, jämte motioner. I propositionen 1971:166 hade Kungl, Maj :t underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 29oktober 1971 föreslagit 1) att anta inomfinansdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1955:183) ombankrörelse, 2) att bemyndigaKungl, Maj t att i enhghet med vad som förordats i propositionen medgivabefrielse från skyldighet att erlägga statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt i fall, då ett bankaktiebolag överlät hela sin rörelse tillett annat bankaktiebolag och i samband därmed upplöstes. I vad avsåg den under punkten 2 upptagna frågan hade propositionenhänvisats tiU skatteutskottet och i övrigt till näringsutskottet. Propositionen föranleddes av det avtal om samgående mellanSkandinaviska banken och enskilda bank som offentUggjorts den 21 Befrielse från statlig och inkomstskatt samt utskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. samt av skrivelser i anslutning därtill från bankinspektionen och (iskattefrågor) de båda bankerna. I detta sammanhang hade behandlats motionen 1971:1601 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari hemställts, såvitt nu var i fråga. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1971:1601 av i m.fl. (vpk), vari hemställts,såvitt nu var i fråga, 1. att riksdagenskulle avslå förslaget i propositionen 1971:166 att Kungl. Maj:t bemyndigadesmedge befrielse från skyldighet att erlägga statlig och inkomstskattsamt utskiftningsskatt i fall, då ett bankaktiebolag överlät hela sin rörelsetill ett annat bankaktiebolag och i samband därmed upplöstes, 2. att iskrivelse tUl Kungl. Maj;t gav till känna, att befrielse inte borde gesaktieägarna i Skandinaviska banken och enskUda bank förrealisationsvinst som kunde uppkomma när de överlät sina aktier till respektivebankbolag, motionen 1971:1602 av i m. fl. (c), vari hemstäUts bl, a. att vidbehandhngen av propositionen 1971:166 beslutade avslå propositionen i vad deninnehöU begäran om bemyndigande för Kungl, Maj:t att medge befrielse frånskyldighet att eriägga inkomst- och utskiftningsskatt i samband med att ettbankakrie-bolag överiät hela sin rörelse till annat bankaktiebolag och isamband därmed upplöstes samt motionen 1971:1603 av . (fp), vari hemstäUts att skulle avslå propositionen 1 971:166. Morionerna 1971:1601 och 1971:1602hade hänvisats tUl skatteutskottet i ovan angivna delar. Motionen 1971 :1603 hade såvitt den innehöU yrkande om avslagpå punkten 2 i propositionens hemställan hänvisats rill skatteutskottet och iövrigt till näringsutskottet. A. att med avslag på motionerna 1971:1601,1971:1602 och 1971:1603, i vad däri yrkats avslag på förslaget i proposirionen 1971:166 om bemyndigande för Kungl. Maj t att medge dispens från skyldighet att eriägga statlig och inkomstskatt samt utskift ningsskatt, och med bifall till propositionen, i vad densamma hänvisats till skatteutskottet - bemyndigade Kungl. Maj:t att i faU då ett bankaktiebolag överlät hela sin rörelse till ett annat bankakriebolag och i samband därmed upplöstes' i enlighet med vad som förordats i propositionen - medge befrielse från skyldighet att erlägga statlig och inkomstskatt samt utskiftningsskatt eller uppskov med att erlägga utskiftningsskatt, B. att skulle avslå motionen 1971:1601, i vadden innehöU yrkande av innebörd, att aktieägare i banken och Stock holms enskilda bank inte borde erhålla befrielse från skyldighet att erlägga skatt för realisationsvinst som kunde uppkomma när de överlät sina aktier till respektive bankbolag. Reservation hade avgivits av herrar iStockholm, och i (samthga c), vilka ansett att utskottet underA bort hemställa, att med bifall rill motionen '971:1602 och medanledning av motionerna 1971:1601 och 1971:1603, i vad motionerna hänvisatstill skatteutskottet, skulle avslå Kungl, Maj:ts proposirion 1971:166, i vaddenna hänvisats till skatteutskottet. 1 detta betänkande behandlades propositionen 1971:166såvitt gäUde hemstäUan (punkt I) att skulle anta ett inomfinansdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1955:183)om bankrörelse. Detta förslag innebar, att den för Kungl. Maj:t medgivnarätten att utse högst tre offenthga ledamöter i affärsbanks styrelse skulleutvidgas till att gäUa högst fem sådana ledamöter. Det högsta medgivna antaletstyrelseledamöter ökades i samband därmed från tjugoen till tjugotre.Affärsbanks styrelse fick rätt att, om förhåUandena påkallade det, utseverkstäUande direktörer bland styrelsesuppleanterna och ej blott blandstyrelseledamöterna. Härigenom blev det möjligt att utse flera verkställandedirektörer än . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1971 ;1600 av herrar HeUström (s) och Gadd (s), motionen 1971:1601 av herrHermansson i m.fl. (vpk), vari hemställts, såvitt nu var i fråga, attriksdagen i skrivelse riU Kungl. Maj :t skulle begära förslag om förstatUgandeav affärsbanksväsendet, motionen 1971:1602 av i m. fl, (c), vari hemställts, såvitt nu var i fråga, attriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj;t skuUe som sin mening uttala, attnäringspoUtiken och den ekonomiska pohtiken borde ges sådan inriktning att endecentrahserad företagsstruktur främjades inom bank- och försäkringsväsendet, motionen 1971 :1603 av . fl, (fp), vari hemstäUts, såvitt nu var i fråga, att skuUe avslåpropositionen, motionen 1971:1604 av herrLindkvist m.fl, (s), vari hemstäUts att i skrivelse till Kungl, Maj:tskulle anhålla att en parlamentarisk utredning tillsattes för att kartläggabankernas roll inom näringsUvet och överväga formerna för samhällets inflytandei dessa, motionen 1971:1605 av , fl. (s), vari hemställts att skulle besluta om visst rillägg tillKungl. Maj;ts förslag till lag om ändring i lagen om bankrörelse, innebäranderätt för offenflig ledamot i affärsbanks styrelse att när viktiga allmännaintressen krävde det påkalla överläggningar mellan bankens styrelse ochoffentlig myndighet samt motionen 1971 ;1606 av herrarMagnusson i (m) och (), vari hemställts att riksdagenskulle avslå propositionen i vad gällde ökning av antalet statligarepresentanter i affärsbankernas styrelser från högst tre till högst fem. Befrielse från statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. Befrielse från statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. a) skuUe avslåmotionen 1971:1604 om utredning av bankernas roU i näringsUvet, b) skuUe avslåmotionen 1971:1600 om vissa åtgärder för statligt inflytande i affärsbankerna, c) skulle avslåmotionen 1971:1601, såvitt den gällde frågan om förstatUgande av bankväsendet, d) skuUe avslå motionen 1971:1602, såvitt den gäUdeuttalande i fråga om decentraliserad företagsstruktur inom bank- och försäkringsvä sendet, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1605 om ändrad lydelse av 74 a § lagen (1955:183) om bankrörelse, 3. att riksdagenmed avslag på motionerna 1971:1603, såvitt nu vari fråga, och 1971:1606 skulleanta det i propositionen 1971:166 framlagda förslaget tUl lag om ändring ilagen (1955:183) om bankrörelse. 1. beträffandestatligt inflytande över affärsbankerna a) av herrar i Glömminge (c), i (fp), i (c) och MöUer i (fp) samt (),som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, a) skuUe avslåmotionen 1971:1604 om utredning av bankernas roll i näringslivet, b) skuUe avslåmotionen 1971:1600 om vissa åtgärder för stathgt inflytande i affärsbankerna, c) skulle avslåmotionen 1971:1601, såvitt den gällde frågan om förstatligande av bankväsendet, d) med bifall tUl motionen 1971 ;1602, såvitt nu var ifråga, som sin mening gav Kungl. Maj t till känna vad reservanterna uttalat rörande en decentraliserad företagsstruktur inom bank- och försäkringsväsendet, b) av i (vpk), som ansett attutskottet under I bort hemställa, att a) skulle avslåmotionen 1971:1604 om utredning av bankemas roll i näringslivet, b) skuUe avslåmotionen 1971:1600 om vissa åtgärder för statligt inflytande i affärsbankerna, c) med bifaU tUlmotionen 1971:1601, såvitt nu var i fråga, i skrivelse till Kungl, Maj tbegärde förslag om förstatUgande av affärsbanksväsendet, d) skulle avslå motionen 1971:1602, såvitt den gäUdeuttalande i fråga om en decentraliserad företagsstruktur inom bank- och försäkrings väsendet, 2. beträffande ändrad lydelse av 74 a § banklagen av i (vpk), som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha i reservationen angiven lydelse, 3. beträffande i propositionen föreslagen ändring ibanklagen a) av herrar Hovhammar (m) och Clarkson (m), som ansettatt utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av proposirionen 1971:166,såvitt nu vari fråga, med bifaU tUl motionen 1971:1606 och medställningstagande jämväl till motionen 1971 ;1603, såvitt nu var i fråga, försin del skulle anta av reservantema framfört förslag tiU lag om ändring i lagenom bankrörelse, b) av i (vpk),som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha i reservationen angiven lydelse. TiU betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av herrar i (fp) och i (fp). Herr finansministern , sommeddelat att han i samband med denna debatt ämnade besvara iStockholm (vpk) framstäUda interpellation, nr 130, till herrstatsministern, angående maktkoncentrationen inom det privata bankväsendet,erhöU ordet och anförde; i har ställtföljande frågor till statsministern; 1) Anserstatsministern att sammanslagningen av Skandinaviska banken och Stockholmsenskilda bank har ökat eller minskat möjligheterna att utveckla en ekonomiskoch social pohtik i folkflertalets intresse? 2) Anserregeringen att åtgärder bör vidtas för att bryta storfinansens maktstäUning?Vilka är i så fall dessa åtgärder? 3) Avserregeringen att framlägga förslag om förstatUgande av de stora privataaffärsbankema? InterpeUationen har överlämnats tiU mig för besvarande ochjag vill svara följande på frågorna i den ordning de framstäUts; 1) Sammanslagningenav enskilda bank och Skandinaviska banken har ingen inverkan påutvecklingen av ekonomisk och social pohtik i vårt land. 2) Den ständiga,fortgående demokratiseringen och utvecklingen i vårt samhälle som det kommer tilluttryck genom beslut i denna riksdag är en garanti för att ingen enskUd gruppkan handla mot folkflertalets vilja. 3) Något sådantförslag förbereds inte. Befrielse från statlig och in-komstskctt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. Ang. maktkoncentrationen inom det privata bankväsendet i (vpk); Det finns två sätt att kommenterafinansministerns svar. Det som hgger närmast tUl hands är att säga: Jaså! Eftersom detta kanske förefaUer oartigt, dä finansministern lagt ned stor mödapå att grundUgt analysera de frågor som jag tagit upp i min interpeUation, skaUjag ge den andra möjUga kommentaren. Jag tackar alltså för svaret. När manstäUer frågor av denna typ till regeringen, väntar man sig ju inga nya,sensationeUa poUtiska besked. Vad man kan få något belyst är i stället delsregeringens verkUghetsuppfattning, dels dess aUmänna ideologi. I båda dessaavseenden är svar utomordenthgt avslöjande. Sammanslagningenav Skandinaviska banken och enskilda Befrielse från statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. maktkoncentrationen inom det privata bankväsendet bank utgörden största fusion som förekommit i ekonomiska historia. Det handlarinte endast om en sammanslagning av två av de största affärsbankerna. Var ochen av dessa banker utgör ett centrum kring vilket ett starktfinanskapitaUstiskt block är uppbyggt. Sammanslagningen av bankerna innebärsamtidigt en förening av de två största industriella furstendömena i landet riUett mäkrigt finansirnperium. Den nya Skandinaviska enskUda banken får styrelseledamöteri 34 av de 50 största privata företagen. Den får styrelseledamöter i de trestörsta privata försäkringskoncernerna. Till Skandinaviska enskilda banken kommeratt vara knutna de största investmentbolagen hksom de störstafinansieringsbolagen och finansinstituten. Tillsammans med kommer Skandinaviska enskilda banken att ha av de egnafonderna och av omslutningen i samthga affärsbanker. Enskildabanken-WaUenbergSkandinavbanken-Cus-tos/Säfveångruppen kommer att genomaktieinnehav ha intressen i företag med sammanlagt 270 000 anställda i Sverigeoch ca 200 000 i utlandet. TiU den nya storbanken kommer att vara knuten enmajoritet av de 17 ägargrupper som koncentrationsutredningen sammanstäUt.Koncentrationen och centrahsationen av kapitalet tar ett språng i sinutveckhng. För att som finansministern kunna hävda, attsammanslagningen av enskUda bank och Skandinaviska banken inte harnågon som helst inverkan på möjhgheten att utveckla en ekonomisk och socialpohtik i folkflertalets intresse, måste man hysa åsikten att den ekonomiskamaktkoncentrationen över huvud taget inte har någon betydelse. En sådan åsiktär inte ens borgerlig, den är uppenbart orimhg, SkaU man nödvändigt placera denpolitiskt så står den till höger om även och folkpartietsrepresentanter i näringsutskottet. I det program för socialdemokratiskaarbetareparri som antogs I 948 heter det; "Ännu mera framträdande än anhopningen av rikedom ärkoncentreringen av den ekonomiska makten. Även där äganderätten är delad ut inågot vidare kretsar, samlas makten att bestämma över kapitalets förvaltning iett fåtals händer, medan flertalet för sin bärgning blir beroende av de beslut,som detta fåtal fattar på grundval av sitt enskUda intresse eUer sitt enskildaomdöme om vad samhällets intresse kräver. I dettaberoende har de arbetande massornas otrygghet sin rot." Och program för samma parti heter det:"Den ekonomiska maktkoncentrationen i enskilda händer är oförenlig med dendemokratiska jämhkhetens principer. Enskilda ekonomiska intressen uppträdersom en maktfaktor i den pohtiska kampen. De söker påverka opinions bildningenoch den politiska utveckhngen i syfte att bevara och vidga fåtalets privilegier.---- Alltjämt saknas en effektiv demokratisk kontroUöver näringsUvets maktpositioner." Dessa satser är en bitande polemik mot finansministernssvar under punkt 2, där han hävdar "att ingen enskild grupp kan handla motfolkflertalets vilja". En av medlemmarna i den kommission som utarbetadedet senast citerade programmet hette . Betyder hans svar att tiden nu anses mogen för en ny programrevisionsom ur programtexten för det socialdemokratiska arbetarepartiet bortraderarockså storfinansen, såväl den kapitahstiska utsugningen somklasskampen och socialismen i egenthg mening har suddats ut? Härpå tyder också svaret under punkt 3 angåendeförstatligande av de stora affärsbankerna, ett svar som närmare motiveras inäringsutskottets betänkande: "Utskottet anser inte att etttillfredställande samhäUeligt inflytande över bankväsendet och näringslivet istort fömtsätter att affärsbankerna övertas av staten." Om dennauppfattning råder enighet mellan socialdemokrater, folkpartister och moderateri näringsutskottet. Man kunde säga, för att använda en under den senaste tidenflitigt brukad term. Herrar och i högerburen. Än en gångtack för de upplysande svaren, herr finansminister! InterpeUanten fattade sig ju föredömhgt korti sitt inlägg. Jag hade egentligen för avsikt att avlyssna utskottets ledamöterinnan jag tog ordet i sedvanlig ordning, om jag skuUe anse det varaerforderhgt, men jag viU repUkera i på en punkt. Om hani den här sammanslagningen ser någonting av storfinansens konsohdering ochdärmed faror för det demokratiska samhäUet så vill jag nämna att jag haft kontakt med personer som tolkat sammanslagningen på detrakt motsatta sättet och gjort gällande att det här är det första steget tiU ensocialisering av bankväsendet. EnUgt min mening är det inte fråga om vare sig ensociaUsering eUer en "kapitaUsering", utan det är helt enkelt enganska vardaghg affärstransaktion för att möjliggöra en starkare bankenhet ien ekonomisk utveckhng där de svenska bankerna har att tas med internationeUajättar, som börjar bU intresserade av de svenska kunderna. Jag måste säga attjag föredrar att kredittjänsterna - med den nyckelfunktion de har i det modernaekonomiska Uvet - fullgörs av en svensk bank i stället för av banker med andranationahtetsstämplar. Affären är, som sagt, att betrakta som en transaktion föratt stärka en verksamhet som är utsatt för internationell konkurrens, och frånde utgångspunkterna har jag inte velat anlägga det ideologiska synsätt som herrHermansson har gjort i sin interpeUation. Så länge vi har ett frittdemokrariskt samhälle har denna församling enligt min mening aUa möjUgheter atthålla erforderhg kontroU över hur bankväsendet fungerar i folkhushåUets tjänst.För det ändamålet finns också ett specieUt organ som följerverksamhetens utveckhng, ett organ som har fått mycketkraftigt förstärkta resurser. Vi har riU yttermera visso placerat respektablapersoner, några av dem tiUhörande den här församhngen, som allmänna ombud ibankerna. Och vägen är inte längre tUl finansministern än att om samhälletsrepresentanter skuUe komma till uppfattningen att det pågår någonting som inteär önskvärt, sett ur det aUmännas synpunkter, så har de möjUghet att relativtsnabbt tala om detta för regeringen och dess finansminister. Befrielse från statlig och inkomstskatt samtutskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. maktkoncen trationen inom det privata bankväsendet 1* protokoll 1971. Befrielse från statlig och inkomstskatt samt utskiftningsskatt vid bankfusion, m. m. Ang. maktkoncentrationen inom det privata bankväsendet HerrHERMANSSON i (vpk) kort genmäle: Jag vet inte i vilka kretsar herrfinansministern umgås, och det är inte min sak, men den helt befängda teorinatt sammanslagningen av Skandinaviska banken och enskilda bankskuUe vara ett första steg till en sociaUsering av bankväsendet har i varje faUinte trängt ut till offentUgheten. Där skulle den, såvitt jag förstår, ha möttsmed rätt stort löje. Finansministern säger att det inte heller rör sig om någonkonsoUde-ring av storfinansen. Han avvisar båda de så att säga ideologiskatolkningarna av denna sammanslagning och menar att det är en ganska vardaglighändelse, en vardaghg affärstransaktion, som han uttryckte det. Nåja, det beror htet grand på anspråken på vardaghghet ochvardagUga affärstransaktioner. I varje fall har det såvitt jag kunnat finnainte tidigare i ekonomiska historia förekommit en fusion av en sådanomfattning som den vi här har att göra med. Jag tror att det är väsentligt attse inte bara på sammanslagningen av de bägge bankerna i och för sig, vilketredan det är en affär på och berör meUan 6 000 och 7 000anställda. Man måste också beakta det stora inflytande som var och en av dessabanker redan har, vilket kartlagts på flera håll, nu senast avkoncentrationsutredningen. Vi vet att såväl kring Enskilda banken och familjenWaUenberg som kring Skandinaviska banken och dess holdingbolag har detuppbyggts mycket stora industrieUa imperier, finansimperier med enutomordentlig makt såväl inom svensk ekonomi som över företag i utlandet. Manmåste se hela summan av denna maktstruktur och den sammanslagning som här ägerrum för att man skall förstå den verkliga innebörden av vad som sker. Det är alltså tiU en sådan sammanslagning som regeringenhär vill att skall medverka, och det är tiU denna medverkan som viför vår del sagt ett bestämt nej. Det skuUe vara intressant om finansministern kundeytterUgare något utveckla sina synpunkter på att detta är en vardaghgaffärstransaktion, ty som jag har fattat saken är det någonting rätt enaståendei svenskt ekonomiskt hv som håller på att ske. HertOLOF i (c); I och för sig finns det ingenanledning att ta till några övertoner i denna debatt. Det är säUan man haranledning tUl det. Däremot tror jag att det finns anledning att diskutera dennafråga i sak, försöka väga för- och nackdelar och se vad det egenthgen är somhåller på att hända i denna del av det svenska näringslivet. Jag vUl först ta upp koncentrationen i vårtsamhälle ur allmän synpunkt. Koncentration av makt och inflytande, sammanfösning avmänniskor tUl aUt större produktionsenheter på allt större orter har ju underganska varit detsamma som höjden av klokskap i vårt samhälle,någonting som i varje fall inte utan vidare bör ifrågasättas. Som jag uppfattardet är inte situationen densamma . Man börjar verkUgen ifrågasätta denmycket långtgående koncentration som vi mer och mer får i det svenska näringslivet, den långtgående koncentration som i ' anledning av detta pågår till ettfåtal orter och regioner i vårt land. Följden av koncentrationsprocessen harblivit en koncentration av makt till ett fåtal personer och dessutom hos alltfler en känsla av att man inte har någonting att säga tUl om enmaktlöshetskänsla. En regional obalans som innebär allt större skiUnader iekonomiska aktiviteter i ohka delar av landet är en annan konsekvens. Denna s.k. utveckUng är, som jag ser det, sannoUkt vårt största jämUkhetsproblem. Den som framför sådana synpunkter anklagas ofta för att"ha fått för sig att det är populärt att tala om decentralisering".Så säger t. ex. den socialdemokratiske gruppledaren och norrbottningen i en Aftonbladsintervju . Jag skall återkomma någottill den . sägs det att möjUgheten att balansera maktkoncentrationeni näringslivet har ökat betydligt genom att vi fått ett starkare samhäUe,starkare fackUga organisationer osv. Från de stora företagens sida kan mannaturligtvis också se koncentrationsutvecklingen som ett balansproblem, ettsätt att balansera det allt starkare samhäUet från deras utgångspunkt sett. Men vUka bUr konsekvenserna för den enskUde? En och annananser att balanserande maktkoncentrationer inte löser maktkoncentrationensproblem inte tUlgodoser den enskUdes inflytande i samhäUet och inäringslivet. Till dem som tycker så hör jag. Vad har detta att göra med den tUltänkta storbanken? Enhel del som jag ser det. Ett fåtal personer i samhäUe och näringsliv har fattatde reeUa besluten i detta sammanhang. Så blir det låsningar, efter hand alltfler. återstår bara dagens riksdagsbehandhng med syfte att röja undanskattehindren för fusionen och så den bekräftande utannonserade extrastämman omnågra dagar. är saken klar. Den största företagsfusionennågonsin i , mätt i pengar, är ett faktum. Konsekvenserna är svåröverskådliga, jag vill gärna erkännadet. Vi vet inte exakt vUka de blir. Men vi vet att många människor kommer attpåverkas indirekt av samgåendet via de företag där de arbetar. Fusionen innebärnya möjligheter till förändringar i den svenska företagsstrukturen, nyasammanslagningar - strukturering som det brukar heta av företag ochaktieportföljer. Samarbetet kan öka meUan de strategiskt viktigainvestmentföretagen Investor, Providentia, Export-Invest, ,Företagsfinans, Säfveån och allt vad de heter. Någon kanske tycker att detta är en svartmålning av självabeslutsprocessen, och jag viU gärna själv tro det. Riksdagsbehandhngen här kan naturligtvis ändra fömtsättningarna för samgåendet, ge möjhgheter tUlmera eftertanke och debatt jag vill understryka debatt i sakfrågan omkonsekvenserna av den här sammanslagningen av två av våra allra störstabankenheter.