prot · FU0945 · 1971-12-31 00:00:00 — anser alt de här synpunkternaforlfarande är bärande och yrkar därför avslag på motionerna. Men som det harerinrats om här är utskottet inte främmande för tanken att en ytterligaresänkning av myndighetsåldern kan aktualiseras, sedan tUlräcklig positiverfarenhet vunnits av den tidigare reformen. i sade alt del inte kunde påvisasnägra negativa erfarenheier, men mot det kan man invända att det ändå har gättganska . Den senaste reformen har ju inte varit i kraft sä . Utskottet framhåller även betydelsen av nordisk samordningi det här hänseendet, vUken kan motiveras med de nära förbindelser som rådermellan de nordiska länderna. Vidare kan noleras alt en expertkommitté inom var inne på det håller på att utreda frägan om eltförenhelligande av myndighetsåldern i de västeuropeiska länderna. Man kantUlägga alt den expertkommittén även undersöker vad del innebär att vara myndigi de olika länderna. Del är inte sagt att lagstiftningen är Ukartad, Härnämndes , där man har tagit den här reformen och har myndighetsåldernsalt till . Men där har man exempelvis en arvslagstiftning som inle kännerlUl lagloltsinstilulet, som ju finns här i landet. Det medför alltså rätt fören arvlätare att se tiU att en bröstarvinge kan få sill arv t. ex. när hanfyller 20 eUer 25 är. Man har möjlighet all testamentera på sä sätt attarvtagaren fär årliga legat eller hur man nu vUl anordna del, kan synassom en detalj i det hela, men det var säkerl inte oväsentligt när engelsmännentog den här reformen. Vad beträffar känner jag inle så noga liUderas lagstiftning på del här området, men jag förmodar alt den i varje fallinte är Ukartad med den i , I den här expertkommittén inom ärman alltså i färd med att göra en karlläggning i det här hänseendet. klarl attdel skuUe vara värdefullt att få gemensamma bestämmelser på den här punklen.Människorna - särskilt de yngre flyttar ju mera än tidigare från land lUlannal. Här i har della med gemensam arbetsmarknad och de mängaförbindelser som finns inom affärslivet gjort del synnerligen angelägel allfortsatta reformer skaU kunna gå i nordisk enighet. Med delta, herr talman, ber jag att få yrka bifall lUllagutskottets hemstäUan. i (fp) kort genmäle: Det föreföU av inlägg som omhan vUle bekräfta all några ogynnsamma erfarenheter icke har vunnits av densänkning som redan har skett i fräga om myndighetsåldern. Det är visserligen enkorl tid som har gäll , och man kan inte veta sä mycket, menar herrSvedberg, men pä borde väl ändå några ogynnsammaerfarenheter ha trätt fram. Vad vissa remissinstanser sade före lagstiftningentycker jag inle vi har anledning att ta hänsyn tUl , utan vi fär nu försökadra slutsatser av den lagstiftning vi har. Det var en klar halvmesyr, efler min mening, när man 1969gav bara "partiell" myndighet ät ungdomar i åldern . Mansänkte myndighetsåldern frän 21 tUl 20 är, och sedan gav man 1820-äringarvissa behörigheter på det ekonomiska området. åberopade den expertkommitté som arbetar iEuroparådet. Jag är den förste att pä alll sätt backa upp vad som sker avaktivitet inom ; jag har ju för min del förmånen att vara delegalnere i och kan följa verksamheten där. Men det är i alla fall så det vet vi aUesammans att det tar läng tid att få tUl stånd europeisk samverkan.Och skuUe vi vänta pä denna expertkommitté - som arbetar med frågorna päutpräglat principieU grund avseende förhållandena i de västeuropeiska länderna- vel jag inte hur länge vi får vänta. Jag skall väl inte profetera, men nogkommer det att ta etl flertal är i varje faU, bortåt fem skuUe jag kunnatänka mig, alt få fram praktiska resultat av expertkommitténs arbeie. Det är junämligen ocksä en lång väg innan vi skuUe kunna komma dithän att vi fick tUlsländ en konvention. När , detla konservativa land, har lagit en reformav det slag som vi här lalar om, då tycker man ju att också vi borde vara mognaför all göra det. Jag säger igen, herr talman, allnordisk samverkan skall vi vara aktsamma om och främja pä allt vis, men det färinte utgöra ett hinder för reformer som i dagens läge ter sig naturliga. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Jag noterade, liksom jag tror all övrigaledamöter gjorde, att argumentet om den nordiska rättslikheten hade en ganskaundanskymd plats i anförande. Och hur skulle det kunna ha någotannal, efter de deklarationer som gjordes av statsrådet i ? Det innebär emellertid att det inte är mycket kvar avförsvaret för nejsägande här, eftersom man redan lidigare på de flesla andrapunkter harmedgivit att skälen för en ytterligare sänkning är ganska starka. Och det ärnaturUgtvis intressanl att utskottets talesman åberopar som ellslöd för sin ståndpunkt och talar om risk för obetänksamt spoUerande avsparande, om man skuUe sänka myndighetsåldern. tror jag alt det som man här tänker på är elt antalungdomar som har slora förmögenheter och som kanske inte är mogna alt sköta demhelt och hållet, om de är 18 eUer . Men tyvärr är de nog inte mogna attgöra del när de är 20 eller heller, i de fä faU som det gäller. Därför kan man inte göra någonting ål det problemetgenom den allmänna myndighetsåldern, utan den fär avpassas efler deförhållanden som gäller för den stora majoriteten av ungdomar. Det är klart att man kan säga att en sänkning tUl 20 årkunde vara en kompromiss mellan dem som vUle ha 21 är och dem som vUle ha enytterligare sänkning. Men om man ansåg att skälen redan vid det förra tUlfälletvar slarka för en sänkning tiU , sä häller man naturligtvis fasl vid delnu. Och när det gäller att åberopa erfarenheter måsle man juställa frågan: Hur länge skall vi vänta? Hur länge anser utskottets talesmanatt man skall vänla, innan man i kan sänka myndighetsåldern tUl 18 är,som man har gjort i andra länder? Jag undrar om man inte redan nu är mogen alt pä allmännagrunder säga att 18-åringar i , som har sä mänga skyldigheter och somocksä har vissa rättigheter av typen att man får gifta sig, är mogna att fä enfullständig myndighei. () kort genmäle: i tyckte att detbeslut som fattades i , när myndighetsåldernsänktes till , var en halvmesyr. Man skulle redan dä ha tagit steget fuUtut och gäll ned lUl 18 är. Men reservanterna skriver själva: "Mängaungdomar har också redan vid 18 ärs älder frigjort sig frän del ekonomiskaberoendet av föräldrarna och lever ell självständigt liv." Med denformuleringen menar reservanterna att det också finns ungdomar som inte i aUahänseenden handlar välbetänkt i ekonomiska ting. Även om mänga klarar sådanasaker, sä gör inte alla det. Och det är just för dessa andra som den reform vigenomförde senast utformades sä som fallet var. Vi gick dä inte i alll ned lUlen myndighetsålder pä 18 är utan gav utrymme :för att pappa och mamma eUer enförmyndare skuUe kunna hjälpa en underårig, om del behövdes. Och nog kan väläven i medge att det finns ungdomar i samhället som är iden belägenheten. Sedan erinras det om att man i varfundersam förra gängen, när det var fräga om att sänka myndighetsåldern. DärvUle man inte ens gå ned tUl , och jag vet inte om man då bara ömmade förnågra i samhället som skulle komma alt förfoga över stora arv eller Uknande.Sparandet är väl en angelägenhet som berör alla medborgare. Och när nu såvälförsäkringsbolagens riksorganisalion som har denna meningtycker jag att det i varje fall inte kan inspirera tUl att i detta fall redan efler något är gå ytterligare ett steg på Sedan frågade hur länge vi då skaU vänla,innan tUlräckUga erfarenheter vunnits i detta avseende. Ja, utskottet menar attdetta är en sak som fär mogna fram; man kan t. ex. ta initiativ i Nordiskarädel och där skapa enighel. Frägan kan ocksä föras fram pä mänga andra sätt.Nu har del ju ändå bara förflutit sedan den förra reformengenomfördes, och det var etl längt utredningsarbete som föregick det beslul somriksdagen dä tog. i (fp) kort genmäle: Visst finns det en del ungdomar som inlesvarar mot de krav man mäste slälla på dem, om man ytterligare sänkermyndighetsåldern så som vi reservanter vill. Det medger jag gärna, herrSvedberg, Men som underströk torde del röra sig om bara ell fätalosäkra faU, eftersom vi hittiUs inte har märkt några ävenlyrUgheter av denreform .som vi genomförde 1969, en reform, som ju även innefattade en vissekonomisk myndighetsbehörighet för 18-20-äringar, Och om det bland dem finns dedär fätaliga fallen som det här har talats om, sä har vi ju en förmynderskapslagsliflningalt la lUl; inte sä all den skulle kunna eller fä användas genereUt men dock ide undantagsfaU som talat om. () korl genmäle: Det var väl litet långsökt alt säga all vikan sälta lUl förmyndare i den meningen. Vi skaU väl inle åstadkomma enlagstiftning som kräver sädana åtgärder, Inle heUer kan man väl säga att del bara rör sig om eltfätal fall. Del kan vara mänga 18-åringar som kommer i en sådan belägenhet altde behöver ett vissl stöd i ekonomiska angelägenheter. Det tror jag att man kanfå belägg för pä många fronter. För min del är jag dock överlygadom all det här är en reform som kommer. Det är bara det att frägan är förtidigt väckt. Vid förra årels riksdag fanns det även ensocialdemokratisk motion om sänkning av myndighetsåldern; samiidigi krävde vidä en sänkning av rösträtts- och valbarhelsåldern lUl . Även om vi dettaår inte har aktuaUserat frågan motionsvägen, intar vi forlfarande sammaståndpunkt som dä. Jag SkaU inte här närmare utveckla skälen för en sänkningutan ber att få hänvisa liU vad som här lidigare har anförts. Av de motiveringar som utskollsmajorilelen anger för allinle heller i är vUja förändra myndighetsåldern är det lättast att förståargumentet att man önskar avvakla erfarenheter av den sänkning från 21 liU 20år som gjordes 1969 saml de erfarenheter som kan vinnas av den vidgadebehörighel för omyndiga i åldern 18-20 är som ocksä infördes . Även om manalltså kan ha förståelse för dessa argument, kan de knappast utgöra vägandeskäl för oss som hela liden ansett alt det är lämpligast att äldersslrecket gårvid . Utskottets andra motivering för all inte vidta enförändring nu är alt detta skuUe gä emot den nordiska rätlsUkhelen. För min deltror jag inle alt man gagnar det nordiska samarbelel, om del ständigt skallanvändas som argumeni mol förslag om förändringar. De evenluella nackdelar somskulle uppstå i ett fåtal fall vid skUda myndighetsåldrar i de nordiskaländerna uppvägs enligt min uppfattning av fördelarna av att hamyndighetsåldern bestämd lUl 18 är. Jag ber att få yrka bifall tUl reservationen. I delta anförande instämde herrar HeUström och Gustavssoni (båda s). HenWINBERG (m): Jag tillhör den majorilel i lagutskottet som står bakombetänkande nr 6, och det finns måhända anledning för mig all här i kammarenhell korl motivera det ställningstagandet. Jag kan då genast deklarera alt jag i princip är positivtUl tanken pä en ytterligare sänkning av myndighetsåldern och alltså är positivtUl de moiioner vi nu behandlar, men jag har ändå inle anseit mig kunna biträdareservaiionen. Skälen till det är i huvudsak följande. Omyndighet innebär en inskränkning i en persons normalarättshand-Ungsförmåga. Vad belräffar åldern som inskränkande faktor bör åldersgränsennaturligtvis inte sättas högre än vad som är absolut nödvändigt. skaU ge elt stöd för individen mol all genom förhastaderättshandlingar utsätta sig för alltför stora ekonomiska och andra risker. Gällande lag säger att den som är är omyndigoch icke själv äger råda över sin egendom eller åtaga sig förbindelser annat äni vissa undantagsfall, som lagen anger. Naturligtvis finns det de som är under20 år, som besitter större mognad och omdöme än andra som kanske är betydligtöver 20 är. Men någonstans måste en gräns dras, som kan dels tillgodose kravetatt ge rättshandlingsförmäga åt alla som kan bedömas ha erforderlig mognad,dels skydda dem som inle har del frän att lida skada av sitt handlande. 20-ärsgränsen gäUer nu . vargränsen 21 är, och det hade den varit sedan läng tid tillbaka - för män,trorjag, ända . Men lagändringen 1969 innebar också ändringar för deåldersgrupper som avses i de motioner vi nu behandlar: de som fyllt 1 meninle . nämnde vUka förändrmgar lagändringen innebar, men jagtror att del kan finnas anledning att upprepa dem, eftersom dessa förändringarofta kommer bort i diskussionen. Dessa ungdomar fick ökademöjligheter att själva fritt välja meUan förvärvsarbele och siudier, de fickrätt all skaffa sig egen bostad utan föräldrarnas medverkan, de fick rält alt,om de hade eget hushåll, själva ingå sädana rättshandlingar som brukar företasför den dagUga hushållningen eUer för uppfostran av barn som lUlhör hushållet.Inskränkningen av rättshandUngsförmågan till 20-ärsgränsen gäller väl nuväsentligen ingående av allmänna civUrätlsliga avtal och förvaltningen avegen förmögenhet. Med hänsyn liU del och liU all en ändring av åldersgränsenså nyUgen har skett talar enligt min mening övervägande skäl för att man börawakta de erfarenheter som kan vinnas under en än de dryga ettoch som gått sedan åldersgränsen sänktes tiU . Ocksä det andra argumentet som ulskottet för fram dennordiska rättslikheten tycker jag är värt att beaktas. Behovel av likartaderegler i de nordiska länderna växlar givetvis från område tUl område. Med denrelativt likartade civillagstiflning vi har i anser jag alt myndighetsåldernär en fråga där kravet pä likartade regler har hög prioritet. AUa nordiskaländer har lUl 1970 sänkl myndighetsåldern från 21 lUl 20 är.Del är alllsä nu äter samma myndighetsålder i . Jag för min del är föratt inte ullrycka mig alllför starkt - ätminsione Iveksam om lämpligheten avall vi i redan nu skuUe bryta den rätlsUkhelen, som jag på della områdeanser vara myckel eftersträvansvärd. Med den motiveringen ber jag alt få yrkabifall till utskottets hemställan. HenISRÅELSSON (vpk): Eftersom jag blivit apostroferad av herrWiklund i , fann jag mig föranlåten att ta ordet för att lämna denförklaring efterlyste. Han frågar ifall jag fattade honom räll -om vpk-gruppen i övrigt kan vara ense med mig i mitt StäUningstagande ilagutskottet. Jag kan väl först säga ungefär delsamma som jag sade iutskottet, nämligen att det är ett gammalt krav inom praktiskt laget allapoliliska ungdomsförbund att myndighetsåldern borde vara lägre än . Mananser där att t. ex. unga män, av vUka samhället kräver att de skall göra sinvärnplikt och eventueUt offra livel för sill land, ocksä skall ha fullamedborgerliga rättigheter. Vad som dock föranledde mig all stödja ulskoltslinjen varatt myndighetsåldern sänkts och alt den aUmänna meningen var att manmyckel snarl kunde motse en ytterligare sänkning man vUle dock först avvaktautfallet av den företagna sänkningen av myndighetsåldern. Vad det gäUer frågan om de övriga i vpk-gruppen är det möjliglatt de har en annan mening; de kanske anser all vi skulle kunna taetl beslut om sänkning av myndighetsåldern. I jordbruksutskottet diskuterades i början av riksdagenprocedurfrågor, t. ex. om rnan kan inla en annan ståndpunkt i kammaren än denman bundit sig för i etl utskott. En gammal erfaren riksdagsledamot, herrHansson i Skegrie, upplyste att visst kunde man del. Men del är en fråga omriksdagsmoral, sade han. Jag är ganska ny här i , och det tycks taUtet tid innan man uppfattar för det försia om del finns nägon riksdagsmoraloch för det andra vilka regler som i så faU gäUer för denna. Jag får faktiskterkänna, att jag nog måste vara med om åtminstone hela vårriksdagen innan jagkan ultala mig helt säkerl i den frågan. Så myckel kan jag dock säga, att jagkan anse det förenligt med min riksdagsmoral att vid voteringen möjligen avståfrän alt rösta. HenLUNDBERG (s): Jag skulle tro alt vi vid föregåenderiksdagar har framfört alla argumeni för och emol i detta sammanhang. Jag villbara understryka alt jag utgår ifrån att myndighels- och rösträttsåldern skallföljas äl. Jag har vid oUka tUlfällen bäde i motioner och i anföranden yrkat päalt säväl myndighetsåldern som rösträttsåldern skaU sältas vid 18 är. Därför, herr lalman, ber jag all i detla sammanhang fåyrka bifaU till reservationen. Jag förulsätter att konstitulionsutskoliel i enframlid även skall se lUl att rösträttsåldern anpassas därefter. i Slockholm (fp) kort genmäle: Jag viU deklarera samma uppfattning som herrLundberg i fräga om önskvärdheten av att få tiU slånd gemensam myndighetsålderoch rösträttsålder. Jag vUl bara erinra omatt del hos konstilulionsulskollet ligger en moiion eller motioner om sänkningav rösträltsåldern. Jag beklagar att debaiten kring den frägan inte har kunnatsamordnas med den debatt som vi häller här . Det hade ju varil önskvärt.Vid förra årels riksdag höUs en gemensam debatt kring dessa båda frågor. Mendet är ju nu inget alt göra äl. Vi får förmodligen en likartad debatt som dennahär i kammaren när frågan om en sänkning av rösträttsåldern kommer upp senareunder vårriksdagen. HenWIJKMAN (m): Mycket har redan sagts i denna fräga i kväll.Jag känner bara ett behov av att deklarera min ståndpunkt mot bakgrund av bl.a. den ställning som mitl partis representanter har lagil i ulskottet. Ungdomen har på en rad områden tUlerkänts ökat inflytandeoch ökat ansvarstagande, giftermål t. ex. kan ske , vilket irealiteten medför en rad förpliktelser och ell slort ansvar för den som giftersig vid denna älder. Många förvärvsarbetar redan . Andrastuderar vid högre utbUdningsanstalter och är i de flesla fall hänvisade Ullegen hushåUning, egen ekonomi etc. Det är därför angelägel att vi tar stegetfullt ul och sänker myndighetsåldern för all därigenom tiUerkänna ungdomarnainte bara etl reellt ulan även elt formellt ansvar. Om det hade funnits några aUvarliga invändningar mol ensänkning, dvs. några erfarenheter som har förflutit från del mansänkte myndighetsåldern från 21 tiU 20 är det är snarl tvä år hadeutskottet, sävill jag kan förstå, anfört dessa invändningar. Men inga sådanaargumeni finns anförda, och därför menar jag alt man kan ta stegel fulllut. Etl argument mot en sänkning är konstaterandet avangelägenheten av en nordisk harmonisering pä området. Utskottet menar att enytterligare sänkning bör tillkomma i nordisk samverkan. Härtill vUl jag sägaatt detta ingalunda är en fråga, där skUda ordningar i de nordiska länderna kansägas vara nägol negativt. Snarare är det väl så som mycketriktigt har påpekat, nämligen alt det kan vara positivt och önskvärt att ellnordiskt land, i della fall , går före och visar vägen. anför såsom argumeni mol ensänkning av myndighetsåldern att sparandel skulle komma i kläm. Låt mig barasäga, herr lalman, all denna fråga inle precis är den mest naturliga när delgäller all demonstrera en positiv instäUning tiU sparandet. Jag gläder migsjälvfaUet ät varje litet bevis frän socialdemokraterna pä en positivinstäUning tUl ell personligt sparande och ägande. Jag viU dock påpeka all delfakiiski finns mera närliggande förslag, som kommer att behandlas i kammarenunder våren, och där jag förväntar mig samma positiva inställning från herrSvedberg. Jag vUl,herr lalman, avslutningsvis yrka bifall tUl reservaiionen. Moderata samlingspartiets ledamöter ilagutskollel har slälll sig pä utskottets sida och finns alltså inle med päreservaiionen. Jag har inte begärt ordel för att i likhet med en tidigarelalare säga all jag länker ändra uppfallning, ulan jag länker slå för den. har såsom erfaren jurist talat om sinmotivering för del hela. Del är etl ställningslagande som jag hell kan inslämmai. Såsom varande mera lekman har det för mig varit många skäl som talat för ensänkning men också mänga skäl som har talat mot en sänkning avmyndighetsåldern. Vad som har kommii mig alt la mill ställningslagande ärframför aUt tvä skäl. Det ena framgår av första sidan på betänkandet. sänkte myndighetsåldern från 21 tUl 20 är. Denna lag har alltså varit ikraft ungefär , noga räknat 20 månader. Den andra orsaken och den har faktiskt inle berörts - är att när detta var uppe förraärel framhöUs det att frägan om en ytterligare sänkning skaU prövas avgrundlagberedningen. Förra ärel föreslog utskollet också att de motioner som dåfanns skuUe överlämnas tiU grundlagberedningen, och följde deltaförslag. Om dagens ungdom har nått en ytterligare mognad, vilketjag för all del inte betvivlar, så borde den kunna inse all man inte kan skyndaaUtför snabbt i en sädan här fråga. Vi har principiellt sett den inställningen,och den kom fram vid en lidigare debatt , alt när en fråga är hänskjutenUU beredning, bör man inle la slällning förrän man kan förvänta ett utslag fråndenna. Jag har med delta, herr talman, bara velat redovisa deskäl som kommii mig all inta denna ståndpunkt. Även om jag vill tala om alt jaghar förståelse för de andra skälen har aUtså dessa övervägt. Därmed, herr talman, viU jag yrkabifall lUl lagutskottets hemställan i betänkande nr 6. HerrCARLSSON i (c); Det har upprepade gånger här hänvisats lUl deuttalanden som statsrådet gjorde vid session i Köpenhamnför någon vecka sedan. Enär jag dellog i den debatt där statsrådet dessa uttalanden, kan del vara skäl att erinra om all hans ultalanden,när han hävdade att ell land bör gå före och driva på utvecklingen, mötte invändningar från representanter för 6 protokoU 1971. samtliganordiska länder och de väckte också erinringar från svenskt häll. Vi har anledning eftersträva en samordning mellan denordiska länderna. Vi bygger på en gemensani kultursyn, I när vi är merberoende av varandra än är det ocksä anledning att försökafinna en gemensam nämnare för den lagstiftning vi engagerar oss i, I detta läge och när vi bestämt myndighetsålderntil! 20 är finns del skäl alt la hänsyn också våra nordiska grannländer idenna fråga. har behandlat frågan 1970 och då stannat för skulle ha en myndighetsålder pä . Det finns inte skäl att gå ifrån dengemensamma linje som man där har slagit vakt omkring i . Från dessa utgångspunkter, herr talman, kommer jag alt gemin anslutning tUl utskottets hemställan. HenHAMMARBERG (s): Försl nägra ord med anledning av herrIsraelssons tolkning av riksdagsmoralen. Han åberopade att han varil här såkorl lid och att han ännu inte hunnit lära känna riksdagsmoralen. Jag förulsätter emellerlid att har sä länglid bakom sig i föreningslivet och sä slor föreningsvana, all han där lärt sigden moralregeln att därest man intagit en stäUning i en styrelse eller en nämndoch det sedan gäller att ta stäUning i en annan beslutande församUng springerman inle ifrän sin uppfattning utan att därför ha bärande skäl, och manredovisar även skälen för sill avståndstagande frän en tidigare uppfallning. Vad sorn föranledde mig alt begära ordet var dock inledella utan elt yttrande av . Han sade all det inte fanns myckelkvar av den nordiska rättslikheten. Liksom flera andra talare åberopade hanstatsrådet ullalande i . I likhel med iVikmanshyttan vUl jag betona all statsrådet lal i Köpenhamndiskuterades mycket. Framför aUl vUl jag understryka att ingen uppfat-ladestatsrådet tal som ell försök liU torpedering av den nordiskalagharmoniseringen. Hans tal gick mera ut på alt man i olika silualioner vUlepröva lämpligheten av en nordisk lagharmonisering. Man kan säsom åberopa sessionen i i fråga om denna harmonisering. Man måste se praktiskt på de områden i fråga om vUka vivill tillämpa nordisk rättslikhet. Jag skaU här inte försöka räkna upp ellantal frågor som man vid Köpenhamnssessionen tog stäUning lUl jusl från dessautgångspunkter. I stället skaU jag redovisa tvä skäl tUl att jag tar myckelstor hänsyn tUl den nordiska rättslikheten när det gäller myndighetsåldern.För det försia har den nuvarande 20-ärsgränsen faktiskt kommit tUl om inle inordisk samverkan så efter resonemang och överläggningar mellan de nordiskaländerna. När det gäller anlagandel av 20-årsgränsen har vi sålunda ell visstnordiskt förflutet. Del andra skälet knyter an tUl vad jag redan antytt,nämligen till de prakliska hänsynen lUl en likariad rältslillämpning. Deltagäller i myckel hög grad myndighetsåldern som kommer in i bilden i situationersom vi ofta möteri nordiskt samarbele. Tack vare den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har viell myckel slort flöde av arbetskraft mellan de nordiska länderna, inte minstav ungdomar.