prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — Här hemställes att begär att medel anslåsför forskning I syfte att utveckla mätmetoder som möjliggör en prissättning avsamhäUsfaktorer som saknar pris och därigenom skapa möjligheter tUlkorrektare samhällsekonomiskt underlag för samhällsbeslut beträffande bl, a.regionalpohtlken. Jag menar att det är vi politiker som med utgångspunkt Iett bättre faktaunderlag skall göra dessa värderingar. Jag kan inte undgå attreagera mot tron på att man objektivt skall kunna prissätta alla dessafaktorer. Där har vi oUka pohtiska värderingar liberalerna har en värdering,de konservativa en annan och vi socialdemokrater kanske en tredje. Det äralltså vi politiker som skall utvärdera det underlagsmaterial som behövs föratt fatta de politiska beslut som vi anser erforderliga. Jag tror alltså attdet är aUdeles omöjligt att få ett samlat statistiskt aggregat på någonting somskaU kaUas för välfärd, och det därför att vi utifrån våra ohka politiskavärderingar också lägger ohka betydelse I begreppet välfärd. Jag ber med detta att få ansluta mig tUlfinansutskottets majoritet och yrkar alltså bifall tUl utskottets hemställan. Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpoUtiskt syfte HerrMÖLLER I (fp) kort genmäle: Jag skall fatta mig mycket kort och kan Instämma I det mesta av detsom framförde I början av sitt anförande. Men när han säger attbruttonationalprodukten är ett mått avsett Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitiskt syfte all mätavälfärden och att det I partimotionerna frän och Inteskulle ha framgått att man hade detta klart för sig, vill jag för vår delbestämt ta avstånd från den synen. Det är just därför att vi vet sä väl detstår också i vär partiinotion - atl bruttonationalprodukten inte fångar dessaviktiga välfärdsaspekter som vi vill få fram nya metoder. Det var väl slut att slå In öppna dörrar när herrHugosson sade att det Inte går atl få fram ett objektivt mått på välfärd iolika sammanhang. Det kan Jag Instämma med honom 1. Men det står också underpunkten 2 I reservationen att det gäller att skapa möjligheter till korrektaresamhällsekonomiskt underlag för samhällsbeslut beträffande bl. a. regionalpolitiken.Därmed är också den polemiken eliminerad. () kort genmäle: sade alt vi skall avvaktaresultatet av de ansträngningar som pågår alt få fram bättrebeslutsunderlag. Det skulle ligga mera rim och reson I det påpekandet om detvore på det viset atl regeringen under ett antal är hade avslagit deansökningar om pengar som har gjort för att fä sädanaresultat. vill också förlöjligaidén med en parlamentarisk utredning därför att det, enUgl honom, uppenbarligenär så stora tekniska problem att det inte är någon idé med en parlamentarisk utredning.Men då kan man fråga sig: Varför har man då tillsatt en s. k. sakkunnig iinrikesdepartementet om dessa överväldigande tekniska problem finns? Jag kanInte förstå att det hgger den minsta logik I den uppläggning som utskottetstalesman och väljer att försvara majoriteten med. Det finns, herrtalman, mycket stora tekniska problem här. Del är därför som statistiskacentralbyrån framför allt bör få de pengar som behövs för att bemästra detekniska problemen. Det är vidare omfattande politiska problem att styra detekniska undersökningarna i en rimlig riktning. Det är därför det behövs ettparlamentariskt Inslag på ett ganska tidigt stadium i dessa ansträngningar. Detär, herr talman, en uppfattning som t. ex. LO har gett uttryck för I sltlremissvar till finansutskottet. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle: Jag anser att Jag har underlag för det jagsade under den Inledande diskussionen här. Inte minst I centerpartietspartimotion riktar man kritik mot själva begreppet bruttonationalprodukt ochsäger att den Inte mäter vad den avser att mäta, nämligen välfärd. Det haraldrig varit avsikten med det statistiska måttet. Sedan säger att vi är ense på densista punkten, nämligen att vi kräver bara att underlag skall fram för att mandärigenom skall kunna göra etl pohtiskt ställningstagande. Men så står det InteI motionerna, utan där vill man ha fram ett sammanfattande mått, ett aggregatsom mäter välfärden. Det är det Jag reagerar mot som politiker. Till vill jag bara säga att Jagtycker det är beklagligt att vi Inte har haft ekonomiska resurser sä att vi harkunnat bygga ut de här statlstlkgrenarna I den utsträckning som hade varitönskvärd. Men här finns ju bakom utskottets betänkande en majoritet som i likahög grad som minoriteten ställer sig positiv lill alt statistiska centralbyrånfår resurser för att ta fram ifrågavarande statistik. Därtill kommer emellertidatl det är ett metodstatlstlskt problem av utomordentligt stor omfattning. Hurmäter man t. ex. stalistlskt sett dålig luft, dåligt vatten osv., som ärinycket väsentliga faktorer när man bl. a. tar In nilljöaspekten i välfärden? Vad vi behöver är alltså objektiv statistik, och vi måsteha hjälp av forskarna för att få fram ett underlag härför. Då skall intepolitikerna sitta och styra forskningen. Jag trodde alt ändå på sätt och vis representerar forskningen hade den uppfattningen attvi skall ha en så fri forskning som möjligt I det här landet. Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhäUsfaktorer i regionalpolitiskt syfte HerrBURENSTAM () kort genmäle: Den avslutande kommentaren, , ärju alldeles fantastisk - att det förslag som här finns skulle Innebära någotslags ingrepp i fri forskning. Jag förstår Inte hur man tankemässigt kan kommafram den slutsatsen. Här är Ju fråga om att ge stöd på punkter där vatieforskare efterlyser politikernas värdering sä att han kan sätta ohka vikter.Det är väl Inte att styra forskningen på något felaktigt sätt tvärtom. NI säger också, , att det är beklaghgt att viInte har fått tillräckliga ekonomiska resurser för detta ändamål. Jag tyckerdet är mycket beklagligt. Utskottsmajoriteten sade nämligen 1969 att det skullebh ekonomiska resurser tUl detta. Det har det Inte blivit. Jag tycker det ärsynd därför atl Jag tror att om man - som Jag sagt I enInvecklad värld fattar felaktiga beslut så kostar det oändligt mycket mer än desmåsummor som det är fråga om för att utveckla de metoder som krävs. Jag upprepar än en gång: Om ni lägger så stor vikt vid detekniska svårigheterna att göra dessa bedömningar - och Jag tycker ni med rättalägger tonvikten där - varför talar ni då så mycket om att ni har ensakkunnig i , en avsatt utredare I låginkomstutredningen,som skall hantera dessa mycket svåra frågor? () kort genmäle: Här står I reservationen under punkten I hemställer "om tillsättande av en parlamentarisk utredning I syfte attutveckla etl system för välfärdsbedömningar". Det är alltså del som denparlamentariska utredningen skaU göra. 1 sht tidigare anförande sade herrBurenstam att det är parlamentarikerna som skall leda detta arbete, ocheftersom arbetet I stor utsträckning är en fråga om forskning och framtagandeav statistik så reagerar Jag. Jag tycker alltså att det skall forskarna göra. Slutligen vUl Jag upplysa om att Jagsatt med I allmänna beredningsutskottet när vi behandlade Ifrågavarandemotion. Jag tillhörde alltså majoriteten som ställde krav på att vi skulle fåen bättre statistisk belysning pä detta område. Jag beklagar att så Inte blivitfallet men hoppas att denna debatt kan leda tUl att vi får bättre möjligheteratt diskutera utifrån riktiga utgångspunkter och Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitiskt syfte Inte få enså snedvriden debatt som vi haft när vi har diskuterat utifrån begreppetbruttonationalprodukt. (vpk): Det är två olika motioner som kammaren nu haratt ta stäUning , 1 den ena, från , viU man utveckla ett systemmed välfärdsbedömnlngar för att komplettera beräkningarna av bruttonationalprodukten,I den andra, från , vUl man framför allt ha en prissättning avsamhällsfaktorer, som man kallar det. De bägge motionerna är enUgt minuppfattning helt oförenliga när det gäller huvudhnjen. Det finns naturhgtvis oklarheter I motion.En sådan är det resonemang om alternativa priser som det redan har pekats på.Men huvudhnjen I motion är att man vUl ge mindre makt åt denmarknadsekonomiska prissättningen när det gäUer att få fram vissa mått påvälfärden, på produktionen osv. De folkpartistiska motionärerna vill däremot geökad makt åt den marknadsekonomiska prissättningen genom att prissättaprodukter som icke är föremål för prissättning. Den gemensamma reservationenär därför enUgt rrun mening inte logiskt och sakhgt sammanhängande utan bestårav delar som Inbördes är oförenliga. Jag har själv här I kritiserat denuvarande bruttonationalproduktberäkningarna som ofullständiga och ävenoriktiga i vissa stycken. Jag skuUe från den utgångspunkten inte ha något emotatt centerpartimotionens kläm om en utredning bifölls. Jag är däremot bestämdmotståndare tUl folkpartimotionens Unje, som jag anser vara helt felaktig. har ju skrivit Uiop sig med folkpartietoch även med i reservationen, och det tycker Jag är synd.Centerparti-motionen hade faktiskt haft en chans att gå igenom här i riksdagen.Det visar, herr talman, faran för att söka samarbete åt höger. Dågår det Inte att vinna några resultat. Jag har inget yrkande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tlUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m. fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vlU att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 39 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: § 12 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 40 I anledning av motion angående biståndsanslagens Inverkan påbetalningsbalansen. Utskottets hemställan bifölls. Utredning angående kapitalmarknadens funktion, m. m. § 13 Utredning angående kapitalmarknadens funktion, m. m. Föredrogs finansutskottets betänkandenr 41 i anledning av motion om utredning angående kapitalmarknadens funktion,m. I detta betänkande behandladesmotionen 1971:577 av herrar ÅsUng (c) och (), vari hemställts attriksdagen I skrivelse tUl Kungl, Maj:t skulle begära en aUsldig utredning avkapitalmarknadens funktion och kreditpoUtlkens effekt på den regionala balansenenhgt motionens syfte. Utskottethemställde att skuUe avslå motionen 1971:577, Reservatlon hade avgivits av herrar iHarphnge (c), (). (), Åshng (c), Fågelsbo (c), () och (m), vilka ansett att utskottet borthemstäUa, att I anledning av motionen 1971:577 I skrivelsetlU Kungl, Maj:t begärde en allsidig utredning av kapitalmarknadens funktionoch kredltpohtikens effekt på den regionala balansen. Det finns ett klart samband meUan det härärendet och det som kammaren har voterat om. De berör båda det relativtbräckhga underlag som man på det här området har för de pohtiska övervägandena.Medan det föregående ärendet berörde mättet på samhällsutveckUngen I skUdaavseenden det var I så måtto en upplysande debatt som blottade bristerna - såangår det här ärendet närmast sättet att mäta effekterna av de redan beslutadepolitiska åtgärderna. har bättre regional balans kommit att bhen allmänt omfattad central målsättning. Samhällsproblem UU föhd av stora ochväxande skillnader I utveckUng I oUka regioner bUr alltmer framträdande.Trängsel och andra överbefolknlngsproblem I stora befolkningscentra har sinspegelvända motsats I glesbygden. Problemen tUl föhd av denna utveckling ökar itakt med samhällets omdaning. Diskussionen om den regionala utveckUngen har förts Imånga år, och den alltmer omfattande lokaliserings- och arbetsmarknadspolitikenoch Utredning angående kapitalmarknadens funktion, m. m. en rad mereller mindre temporära åtgärder har givit erfarenheter som entydigt visar attproblem som föher med en regional obalans inte kan lösas utan stora samordnadeinsatser från samhäUets sida. Och stora samordnade insatser från samhäUets sidakräver en entydig och klar målsättning. Trots de hittUlsvarande insatserna ochinte så få genomförda utredningar föreligger uppenbara brister Ikunskapen om skilda regionalpoUtiska åtgärders effekt. Detta beror bl, a. påatt regionalpoUtiken i vissa områden Inte ens varit föremål för försök Ullanalys. Det gäller t, ex, kreditmarknadens roll i regionpolitiken. Det kännssom en svår brist med hänsyn till att det finns starka skäl att förmoda attskUda åtgärder på kreditmarknaden på ett avgörande sätt påverkar t, ex,effekten av de lokaUseringspolitiska åtgärderna. Det är mycket troligt att åtgärder som diskontohöjningaroch kreditrestriktioner, i den omfattning som de genomförts under vår senastekonjunktur, hade en förlamande effekt på regioner med låg ekonomisk aktivitet.Det finns också skäl förmoda att dessa åtgärder i avgörande utsträckningmotverkade effekten och resultatet av de lokaUseringspoUtiska åtgärderna. Även kredltpolitiken måste med andra ord underordnasmålsättningen en bättre regional balans. Den utredning i frågan sommotionärerna föreslår skuUe mot bakgrund av de vunna erfarenheterna analyseradetta problem och överväga hur en modernt utformad kreditpohtik skulle kunnagöras tillräckhgt flexibel för att Inte motverka centrala politiska målsättningarsom t, ex, den som avser regional balans. Utskottsmajoriteten erkänner i sitt betänkande - om ocksåI synnerligen försiktiga ordalag - att kredltpohtlska åtstramningsåtgärderpåverkar den regionala utveckhngen men hänvisar tUl att en analys av frågannärmast får anses vara en vetenskaplig forskningsuppgift. Problemet ärnaturligtvis Intressant även ur den synpunkten. Det är en angelägen forskningsuppgift som Jag hoppas någonnationalekonom snart tar Itu med. Eftersom problemet i sin helhet dock är enfråga om politiska verkningar, Uksom bruttonationalprodukten och desstUlämpning i måttet på skUda samhäUsåtgärder också är en fråga om politiskavärderingar och avvägningar och integrerad I regionalpolitiken I övrigt, voredet befogat att i överensstämmelse med motionärernas önskan tiUsätta enutredning som på parlamentarisk grund fick pröva hela denna fråga. Risken ärannars att den regionalpohtiska målsättningen kommer att uppfattas I vatiefaU från utskottsmajoritetens synpunkt bara som en läpparnas bekännelse. Jag ber, herr talman, att få yrka blfaU tUl den tUlutskottets betänkande fogade reservationen. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandUngar, HenJANSSON (s): Denna fråga är en s, k, gammal bekant för . Detnu aktuella motionskravet på utredning angående kapitalmarknadens funktion ochkreditpoUtlkens effekt på den regionala balansen behandla- des senastvid riksdag, då man hade att ta ställning bankoutskottetsutlåtande nr 41, anförde då att det skuUe innebära storasvårigheter att praktiskt genomföra en reglonallse-ring av kreditpohtiken. delar I aUt väsentUgt dåvarandebankoutskottets bedömning av dessa frågor. De regionalpoUtiska strävandenamåste nämligen förverkligas med sådana medel som kan vara effektiva heltoberoende av det för tUlfället rådande läget på kreditmarknaden och av denekonomiska situationen I landet I stort, Å andra sidan säger finansutskottet, som ocksåpåpekade, att man ingalunda är främmande för att en genereU kreditpolltiskåtstramning kan påverka den regionala utvecklingen. Ett närmare studium fråndessa synpunkter skulle vara av Intresse; särskilt Intressant skulle det varaatt se hur den starka kreditrestriktionen 19691970 påverkade utveckUngenregionalt sett. Utskottet har, som påpekade, ansett att detta Iförsta hand är en vetenskaphg forskningsuppgift. Utskottet tror Inte att detär praktisk politik att tUlsätta en utredning för detta ändamål. Det ärnämligen fråga om att kartlägga och sammanstäUa sådant material som kan varatillgängligt för att belysa frågorna, och en utredning i vanUg bemärkelseskulle sannohkt vara en aUtför tungrodd apparat för den uppgiften. En differentiering av kreditpohtiken i enlighet med detankegångar som framförs I motionen måste, enligt vad utskottet kan bedöma,vara mycket svår att genomföra. Särskilt besvärligt måste det bli, såvitt Jagkan förstå, om man skall tänka sig en sådan regional differentiering avräntepohtlken som man pläderar för I motionen, VI kan ta som exempel att manskulle vilja stimulera konjunkturerna I Norrlandslänen genom att ha en lägreräntesättning I stödområdet. Det skulle då innebära att Inlånlngsräntorna ocksåskuUe bU lägre. Det finns väl norrlänningar som sparar pengar, och de ärnaturhgtvis angelägna att få ut så mycket som möjligt på sltl sparade kapital.Risken är då att de skulle sätta in sina sparslantar I exempelvisStockholmsbankerna för att få bättre avkastning pä kapitalet. Det här skullekunna få svåra för att inte säga förödande konsekvenser med betydandekapitalflykt ur just den region som man anser sig vilja stödja. Man skuhe aUtsåstiälpa den som man egentligen vill hjälpa. Utskottet anser för sin del att det bästa sättet att uppnåde regionalpohtiska målen är att mer effektivt sätta In andra medel. Här har vii första hand de lokaUseringspolitiska åtgärderna som redan betytt mycket förden regionala balansen, VI har också skatteutjämningen till förmån för deInkomstsvaga kommunerna. Båda dessa medel kan förbättras och byggas ut. OchInte minst har vi Investeringsfonderna som har spelat enbetydande roll I regionalpolitiken. Motionen och reservationen utmynnar I ett krav påutredning. Del finns emeUertid redan en rad utredningar som sysslar med deregionalpohtiska problemen. De kan väntas komma In på de finansiella ochkredltmässlga förutsättningarna för regionalpolitikens effektiva bedrivande.Därför bör vi nog avvakta de förslag som dessa utredningar kommer fram tiU Innan vi hos Kungl, Maj:t begär nya utredningar på detta Utredning angående kapitalmarknadens funktion, m. m. Utredning angående kapitalmarknadens funktion, m. m. Det finns, herr talman, ett par meningar I reservationensom jag för min del gärna vill instämma i. Man säger nämligen följande: "Enligt finansutskottets bedömning måste deregionalpolitiska synpunkterna ges ökad vikt vid utformningen av den framtidaekonomiska politiken. som de regionalpolitiska målen bhr merpreciserade behöver samhället bättre styrmedel för att kunna reahseradem," Det är enligt min mening synnerhgen glädjande att de treborgerhga partiernas representanter I finansutskottet har skrivit under ensådan formulering. Det bådar gott för framtiden, om intresset håller I sig ävenI andra sammanhang. När vi från vårt partis sida har hävdat behovet av ettstarkt samhäUe med styrmedel för att uppnå vissa mål till medborgarnas frommahar vi för det mesta kritiserats hårt av de borgerhga. Man har ständigt påståttatt staten styr och ställer alldeles för mycket i olika sammanhang. Inte minsthar vi upplevt detta I samband med den regionala verksamhet som bedrivits ilänen med anledning av Länsplan 70. Jag hoppas att de rader I reservationen somman från borgerligt håll har enats om att skriva under är en indikation på fortsättningen även på andra områden är beredd att erkänna att staten,samhället, behöver bättre styrmedel och att man är beredd att stödja förslagdärom framöver. Jag yrkarbifaU UU utskottets hemställan. Hen ÅSLING (c); Jag tror att det är nödvändigt attutskottsmajoriteten gör en klar distinktion mellan kravet på vetenskapUgforskning om och analys av hela detta problemkomplex och frågan om attinplacera det I ett politiskt sammanhang. En forskning om och analys av fråganmåste naturligtvis vara grundläggande även för en parlamentarisk utredning, menen sådan erfordras för att avväga och inpassa eventuella åtgärder i denbefintliga regionpolitiken. Det kan naturligtvis diskuteras hur enparlamentarisk utredning skall utformas och om det bland befintliga utredningarfinns kapacitet och kompetens att gå in på frågan, men att här måste tillparlamentariska överväganden och utredningar, den saken torde det vara svårtatt bortse ifrån. Beträffande de praktiskasvårigheter som utskottsmajoritetens talesman här målar upp är detobestridligt så, att problemet är Inte enkelt. Det är därför det skall utredas.Ser man det Internationellt finner man dock att en differentierad kreditpolitikoch även en differentierad ränta har använts som regionalpolitiskt medel, ivissa sammanhang med en betydande framgång. Här kan man självfaUet tänka sigolika modeller för att lösa problemet. VI har dock i regionpolitiken I övrigtarbetat med regionalt differentierade medel, t. ex. transportstödet, och dettorde också finnas möjhgheter att lösa de praktiska problemen på detta område. HerrJANSSON (s): Det är klart att det kan behövas analys somunderlag för en utredning. Det är ju aUtld vanligt att man försöker skaffa sigdet Innan manstartar en parlamentarisk utredning. sitter det, som jag påpekade, en radutredningar som sysslar med de här tingen, men det är aUdeles uppenbart attskulle det visa sig att det, när de har lagt fram sina förslag, fortfarandefinns luckor i problematiken, så är det möjligt att då på nytt överväga vad manskaU göra åt den. Jag tror att med den utgångspunkt som motionärerna ochreservanterna har bör just en forskningsuppgift hgga närmast UU I sammanhanget.Kanske, , den diskussion som vi har haft kan medföra att någonforskare får intresse för de här tingen. Som finansutskottet säger skulle detju vara av intresse att få en kartläggning på det här området. säger vidare att det säkert går att lösa detekniska problemen med ohka räntesatser och annat. Det skulle vara intressantatt höra vad han tänker föreslå för lösning. Han menar väl ändå inte attutlånlngsräntan skaU Ugga I ett visst läge medan Inlåningsräntan skulle hggahögre? Man får väl ändå låta dem föhas åt, såvitt jag förstår. EUer har herrÅsling den funderingen? Det skulle vara Intressant att höra det. När vi ser saken nationellt vet vi ju att vi får bekymmer,om vi har ett ränteläge i vårt eget land som Ugger lägre än omvärldens. Dåuppstår det risker för kapitalflykt tUl andra länder. Jag tror att de skuUe bUpåtagliga, om man i ett htet land som vårt hade differentierade räntesatser. Jag tror att de här problemen, som sade,verkligen är svåra. Det måste ha varit förenat med en hel del vånda att förafram sådana synpunkter - men det är aUdeles klart att man skall vara progressivoch ta fram även sådant som är svårt. Utredning angående kapitalmarknadens funktion, m. m. Det är klart att man I det kreditsystem somfinns I samhället får räkna med att det finns Institutioner, inte minst inomsamhällssektorn, som inte för sin kapitalanskaffning är beroende av den öppnamarknaden och där det i och för sig är tänkbart att hålla en regionaltdifferentierad ränta. Jag vUl bara hänvisa tUl de internationella erfarenhetersom en utredning säkert skulle kunna finna givande att närmare studera. Hen (): Jag vill erinra om vad jag tidigaresade, att man nu från borgerligt håll tydligen är Inne på att fortsättningsvisge samhäUet större resurser genom att styra oUka ting. Det har man ju skrivitfast sig för i den här reservationen. VI kan kanske framöver förvänta oss attdet blir lättare att finna vägar för att lösa dessa problem och även de problemsom sysslar med. HenLÖFGREN (fp): Med anledning av yttrande att vi nu harskrivit ihop oss om att ge helt andra styrmedel vill jag säga: LäsInte ut mer än vad det står! Det står att det kan vara angeläget för samhäUetatt fä bättre styrmedel och att vi därför vil] ha en utredning. Vi har väldärmed inte sagt att det nödvändigt skall vara en mera maktfuUkomllgstyrmöjlighet från ett visst håll, utan här gäller det att Nr 128 efter utredning få stånd sådanamöjligheter atl styra att man får en Onsdaeen den ° '-"' riktig utveckling. Därmed har vi väl Inte sagt något somherr