prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — Den andra punkten som jag vUl ta upp gäller frågan omfrilt vall arbete som i någon mån berör det som i Agnas var inne påom utrymme i skolan för aktiviteter av olika slag. Det föreligger uppenbarligenen viss oklarhel om hur det frill valda arbelel skall uiformas. Jag skullegärna vUja passa pä och fräga utbUdningsministern, eftersom han finns inne ikammaren, hur han ser på detla. har man hafl den uppfattningen att delhär råder slor restriktivilel när del gäller möjligheter insatser frånorganisationernas sida. Det har t. ex. sagts att studieförbunden inle skulle fäengagera sig i fritt valt arbeie genom att göra särskUt studiematerial för detimmarna. Sävill jag vet finns det emellerlid nu studieförbund som planerarsådanl malerial och t. o, m, förbereder kampanjer genom vUka man syflar lUl allslimulera de egna medlemsorganisationerna all försöka påverkaskolstyrelseledamöter och andra att skapa en viss form för eller en vissinriklning av del fritt valda arbetet. Jag är i och för sig inle negativ tUldelta men lycker del vore bra orn vi kunde fä klarhet pä denna punkl. Jag trornämligen all det är viktigt all alla organisalioner och studieförbund har likaslora möjligheler när det gäller denna speciella form för kontaki med skolan. Den tredje punkten som jag mycket kortfattat vUl beröragäUer resonemangen om allernaliv skola. Jag tror del är nödvändigi alt göradel, eftersom jag egenlligen inle pä någon enda punkt kan accepiera herrNilssons i Agnas argumentering. Del finns en rad skäl tUl att vi i häller oss meden av samhällel driven, sammanhållen skola. Jag tror del är viktigt att ocksåde som har ett personligt kristet engagemang tänker över vad som skulle händaom man bryter sönder det systemei. i Ägnas pekade pä de samhällsekonomiskaskälen, och man kan väl myckel korl och koncist konsialera att vi i vårt landinte har råd med en allernaliv skola de svenska kommunerna har det inle,knappasl heller slalsmaklerna. Men viktigare än del är alt del finnsprincipiella skäl all avvisa en alternativ skola. Jag tror alt en av defaktorer som har bidragit lUl alt vi har en relativt sammanhållen kullur i vårlland är att vi inte från början har haft del splillrade skolsystem som man hari länder där man har byggl upp olika konfessionella skolor, där kalolikernahäller sig med sina skolor, proleslanlerna med sina, där del finns någol slagsallmän skola vid sidan om dem och där man placerar in barnen redan frånsex-sjuårsåldern i olika kategoriskolor. Jag tror inle alt del är särskilt lyckligt. Man kan dessutom säga och pä den punklen borde väl herrNilsson i Agnas vara känslig - all om man driver den linjen aUlför häri innebärdel alt man rycker undan grunden för religionskunskapens ställning i de Bidrag till driften av gmndskolor m.m. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. Det system som vi har är unikt i världen. Jag vet inte något annalland där man har en religionsundervisning som är objektiv och som acceplerasbäde av dem som har en personligl krislen livssyn och av människor med annanlivsåskådning. Jag tror att del är ell värde ur kunskaps- ochgemenskapssynpunkl att vi har detla. Jag vUl alllsä mycket bestämt awisa dessaresonemang om ett alternativt skolsystem som har börjal växa fram här och där.Lål oss slå vakt om det skolsystem vi har i vårt land och gärna förbättra det! Och slutligen och det är det inte minst väsentliga:någonstans måste gränsen gä mellan den uppgift som samhällel och skolan har ochden uppgift som kyrkorna och trossamfunden har. Jag är rädd för att herrNilsson blandar Uiop dessa uppgifter litel väl myckel. Vilken funktion skallkyrkorna och samfunden ha om skolan skall övertaga ansvaret för denkonfessionella undervisningen? Är det inte rimligt att man nägonslans markeraren gräns mellan staten och skolan ä ena sidan och kyrkorna och trossamfunden åandra sidan? HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: mäste ha missuppfattat mig -jag har inle tagit upp frågan om fritt vall arbete. Jag tror inte att det ärmöjligl att pä utrymmet för fritt vall arbeie lägga vad vi åsyftar i vårmotion. Det är aUdeles tydligt att och jag har helloförenliga åsikter på detla område. Det må vara oss tUlåtet - jag tror inle attjag kan påverka . Jag delar emellerlid inte hans uppfattning attdet i andra länder skuUe vara bevisat att det blir negativa följder om detfinns alternativa skolor. Det finns ju personer som har gjort enkäter i andraländer, bland dem en lärare härifrån som har flyttat tUlAustralien. Han har frägai hur det är med alternativet och hur det slär ul, ochsåsom han redovisade del var del myckel bra. Jag har ocksä pä vissa resorförsökt ta reda på della och genom viss läsning selt pä det, och jag har ingenkänsla av att de negativa följderna av en uppdelning, som laladeom, skulle vara med verklighelen överensstämmande. Del är klarl att om den skola som vi har skulle kunna gemer utrymme åt konfessionell undervisning i kristendom och en del andra saker,om del kunde bli en litet fasiare ordning - om vi kunde tro på en utveckling åtdet hället så skuUe de här problemen bli mindre brännande. Men vad som hargjort sä mänga föräldrar förtvivlade och drivii pä saken är ju alt man lyckeratt det bara utvecklas ål andra hället, i negativ riktning. Vad orkar kyrkorna, som fär större och större bördor päsig med arbetsgivaravgift och olika tungor? Kan de verkligen sätta in sä mycketmer arbete? Ja, vi blir tvungna alt ge undervisning vid sidan av skoltiden inomkyrkans ram, det är sanl. Men det är inte lätt. Trots allt framhärdar jag i min uppfattning all här ilandel kommer den alternativa skolan, och jag menar alt det är en positivulveckling. Jag beklagar bara all den lydligen kommer alt bli belalad av deföräldrar som vill ha den, all vi inle som i vissa andra länder kan fä denordningen att pengarna följer med eleven. HenHENMARK (fp); Jag har skrivit en moiion i det här ärendet,där jag föreslär "att hos Kungl. Maj :t begär ulredning ochförslag rörande utökad Irafikundervisning i grund- och gymnasieskola samlförläggande av körkortsutbUdning tUl gymnasieskola eUer tUl av kommun anordnadespecialkurser". Den molionen har egentligen trafiksäkerhets-synpunkter sombakgrund, sä den har kanske, höll jag pä att säga, hamnat i fel ulskott, sätill vida som jag förstår att utbildningsutskottet måste vara väldigt kritisktmot varje försök tUl intrång i den gymnasieskola eller grundskola som finns.Del är inte lält att komma med någonling nytt. Det rör sig emellertid om nägra saker som jag lycker ärmyckel väsentliga. Först och främsl tror jag inte att det finns något ämne eUernågon färdighet som är av en sädan allmänbetydelse för alla människor somundervisning i trafik och undervisning i all föra och sköta ett motorfordon. Omman inte kan göra del gäller det livel. Även om man inle själv är ägare avmotorfordon är del ju farligt alt vara på gator och trafikleder, om man intekan trafikreglerna. Och man själv skaffar sig ett motorfordon är det ännumer väsentligt att man kan föra del på ett rätt säll. I åldrarna från 15 till inträffar det störstaantalet olyckshändelser. var del inle mindre än135 ungdomar i den åldern som förolyckades, och av dem var 47 förare. Är då undervisningen inte bra som den är nu? Jag vill inteklaga på våra bUskolor, De utför säkert ett gott arbeie, men del är inle nägonlagplikt att gä i dem. Det finns en del som skaffar sig undervisning vid sidanom, och vid den ganska snabba kontrollen som våra bilinspeklörer mäste göra,innan de ger etl körkort, hinner de givetvis inte genomskåda aUa de brister somfinns i ulbildningen. Det finns också vissa utbildningsdetaljer som inteförekommer vid våra körskolor och som knappast heUer är möjliga all genomföra.Jag länker pä den halkkörning som ju är vär lott här i under storadelar av året. Men inte har körskolorna nägon möjlighet att anordna halkbanadär de kan undervisa sina adepter. Det har ocksä sagts att vi snart kommer attfä särskUda krav pä körkort för personer som skall föra tyngre fordon. Jagfrågade en av bilskoleägarna om del fanns någon rimlig möjlighel för dem allskapa en sådan malerielulraslning alt de kunde ha en dylik ulbildning. Hanmedgav att de inte har nägon sädan möjlighet. Jag är av den beslämda uppfattningen att samhället mäsleta hårda tag jusl då del gäUer vär trafikutbildning för alt vi skall få såmycket trygghet och säkerhei i trafiken som man kan uppnå. Av dessa skäl yrkarjag bifaU tUl motionen 489. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. HenLARSSON i (c): Jag vUl försl inslämma i vad här, alt vi i oppositionen känner oss bundna av den knapphet och det kargabudgetläge som råder. Jag kan även instämma i hans resonemang beträffandealternativ skola. vUl jag endast uppehäUa mig Utet vid en annan punkt idetta eniga utskottsbetänkande. Med tUlfredsstäUelse konstaterar jag att vi har Bidrag till driften av gmndskolor m.m. lyckatsuppnå enighet i utskottet om en skrivning, föranledd av ell par motioner, avvUka den ena var undertecknad av inle mindre än 24 ledamöier av kammaren. Delgäller här kristendomsundervisningen i skolan. Det talas ju ofta om att vi skall ge ram för olikheter iskolan. Varje elevs specieUa intressen, begåvning osv. skaU i görligaste måntUlgodoses. Vi ger också mer än förr ram för individualisterna i skolan, ochdel är bra. Den situationen gäller ocksä för religionsundervisningen. Vi harblivit överens om att på elt objektivt sätt meddela religionsundervisning iskolorna. Den individuella integriteten skaU även respekteras. För detta finnsdet räll så utmärkla anvisningar i den nuvarande läroplanen. Den ger ävenledning för t. ex. undervisningen i den kristna religionen. I utskottet har vienats om att i detta sammanhang hell enkelt citera valda stycken ur läroplanenför att belysa detta. Det är möjligt att många lycker liksom motionärerna, altdet kan vara en del kritiska anmärkningar att anföra här. Men man bör observeraatt läroplanen talar om en objektiv religionsundervisning. Det innebär inte,som många tycks tro, all man skall låla lektionerna passera så slätstruket sommöjligl i dessa stycken. Nej, religionernas etiska värden och även den kristnaetiken beträffande hänsyn tUl medmänniskorna bör framhåUas med både allvar ochreda. Det är klart att en del människor kan sakna respekt fördessa fundamentala värden . Men skolan har problem medrelationerna individerna emellan, och det finns även anledning all stanna Utetinför detla. Det förekommer elever emellan pennalism och våldsövergrepp som ärskrämmande i sin råhet och sadism, som t, o, m. utlöser ' förtvivladesjälvmordshandlingar i enstaka fall. Skolan måste därför nu mer än någonsin sesom sin uppgift att meddela en human fostran, där vi lär oss all respekterarätlens och frihetens mesl elementära regel att inte våldföra sig pä sinamedmänniskor. Vär undervisning skall vara objektiv, och jag upprepar attden skall ha respekl för oliklänkande. Men den mäsle också vara vägledande. Visom 1962 tiUhörde särskilda utskottet, vUkel behandlade och tiUslyrkte värgrundskola, kommer säkerl ihåg den interna religionsdebalt som där förekom. Menvi enades ocksä dä om etl gemensamt uttalande, och jag tror det har varit avetl ganska slort värde. Jag vill direkl ur utskottsullåtandet läsa de meningarsom jag tänker på i della sammanhang och där vi har citerat 1962 ärs särskUdautskott: "Ett sammanfattande resullal har därvid erhållits, nämligen denmälsällning enligl vilken lärarna i ämnet krislendomskunskap pä samma sätt somvarje annan lärare skaU ulföra sin uppgift med inlresse för och inlevelse i sinundervisning, Deparlemenlschefens uttalande i fråga om målet för undervisningeni ämnet kristendomskunskap, som ansluter sig tUl vad beredningen anförl ochföreslagit, är därför inte en sådan kompromiss som innebär utslätande avmotsättningar. Den lämnar sålunda inte läraren ulan ledning i hansarbeie." Den skrivningen är väl ell ganska starkt underlag, och denleder väl också lärarna in pä en undervisning som jag tror är i enlighet medvär lid, med respekl för oliktänkande. Vi skriver ocksä, efter all ha anförldella citat, altutskollet förutsätter alt lärarna i sin undervisning strävar efler allfullfölja inienlionerna i riksdagsbeslul och läroplan. Del är kanhända ensjälvklarhet alt vi gör detla, men jag tror alt del ändå har en viss betydelse. Jag vUl sluta med att för egen del säga alljag tror all vi är skyldiga vår lid och skola en objektiv tros- ochreligionsundervisning, men vi är ocksä skyldiga vär generation och värt folk enundervisande skola med vägledning i humanism och tolerans, med klar uppfattningav och respekt för människovärdet. Del måste klart sägas ul tiU var och en, attsker inte detta ulan vi läler det fortsätta i slentrian, dä gör bådepedagogerna och vi skolpolitiker vår ungdom en otjänst som kan bli ganska svärall reparera. Jag har, herr lalman, bara hell kort velat markerautskottets enighel i denna fråga, som jag tror har stor belydelse för denfortsatta debatten om undervisningen i delta ärende. Bidrag tiU driften av gmndskolor m.m. Hen ALEMYR(s); Kammaren har all behandla tvåbelänkanden från . Det rör sig om anslag på ca 5 miljardersammanlagt 300 miljoner mer än föregående år. I sammanhangei har framförts ca50 motionsyrkanden. Inte en enda av molionerna yrkar utskottet bifall tUl, menpä etl par punkter har utskottet kommit fram lUl att göra tUlkännagivanden ianledning av i motioner framförda synpunkler. Jag vUl betona att de båda betänkandena fränulbildningsutskoilet är enhälliga, med undantag för en enda punkl, där delfinns en reservalion frän elt av partierna i utskottet. Del är naturligtvis avstorl värde om utbildningspolitikerna i kan nä största möjligaenighet; det medverkar lUl all ge alla dem som i olika egenskaper arbelar iskolväsendel en trygghet i arbetet. Jag kommer att under denna punkt, punkt nr 10i betänkandet, ta upp lill diskussion endast de frågor som någon lidigaredebattör har tagit upp tUl diskussion. Och jag skall göra det kortfattat -jaghänvisar i princip lUl vad utskottet har skrivil i sitt betänkande. har tagil upp tUl diskussion frägan omskolledarna ule i kommunerna. Departementschefen meddelar istatsverksproposilionen att bestämmelserna då det gäller behörighetskraven förskoldirektör och biträdande skoldirektör kommer att ändras sä all i kommuner,där del finns mer än en befattningshavare av den typen, skall hälften avtjänsterna kunna besättas med innehavare som icke har behörighet all innehaordinarie lärartjänst. För min egen del hälsar jag detla med slortiUfredsställelse, Det är en utveckling i rätt riklning - men jag förstår alldet på sina håll kan råda delade meningar om det. Jag vUl ocksä undersiryka -vUket också gjorde alt när del gäller arbetsfördelningen ikommunerna mellan de olika befattningshavarna är del den kommunalaskolstyrelsen själv som fär avgöra hur arbetet skall fördelas. Utskottetförutsätter att del ule i de kommunala skolstyrelserna kommer att ansessjälvklart att man skall fördela de pedagogiska och adminislralivaarbetsuppgifterna pä de befattningshavare som bäst passar för respekiivearbelsuppgifler. Bidrag till driften av grundskolor m.m. log upp frågan om Irafikundervisningen. Jagkan UU honom och en hel rad andra molionärer vid denna och övriga punkler iutskotlels belänkande säga, alt om vi bara hade plals på skolschemat, så är delmycket som skulle vara bra alt ha med där. Det vore i och för sig värdefulll omvi kunde öka ut undervisningen i trafikkunskap, men vi kan inle göra det, om viinte samiidigi får elt recept frän motionären var vi skall minska pä andra hållpå schemat. Ingen av oss är beredd att göra skolungdomarnas arbetsvecka längreän den nu är, och därför kan vi inte föra in nya ämnen på skolschemat utan attminska på något annat håll. Här gäller lagen om kommunicerande kärl, och del ären problematik som vi har att brottas med varje gång som elt i och för sig angelägelönskemål kommer upp tUl behandling. Utskottet erinrar om all när det gällertrafikundervisningen pågår det här i landel en intressant försöksverksamhet,och del är möjligl att den verksamheten kommer att leda tUl attulbUdningsmyndigheterna kommer alt göra en del justeringar på skolschemat somger oss möjligheter att få in mera undervisning i trafikkunskap i skolan.Utskottets skrivning är mycket positiv pä den punklen. Jag tror också attutskottet skulle hälsa en sädan justering med tUlfredsslällelse, Men vi harinte varil beredda att under pågående verksamhet med olika lyper av experimentgöra någol mera bestämt uttalande därvidlag. Utskottets vice ordförande tog upp frägan om fritt vallarbete. För egen del upplever jag det så, och jag tror att det ocksä ärutskottets uppfattning, all ingenting hindrar folkrörelser och studieförbundfrän att engagera sig i ämnel fritt valt arbeie under en mycket beslämdförutsättning, nämligen den att uppläggningen av arbetet överensstämmer medskolans målsättning i övrigt. Jag anser del finns skäl att säga, att man medtUlfredsstäUelse skulle hälsa folkrörelsernas engagemang i skolan under denföruisältningen. Det problem som berett oss det största bekymret iutskottet har emeUertid varit frågan om kristendomsundervisningen och de etiskafrågorna. Där har det väckts flera motioner, och vi har fört en lång diskussionom de frågorna i utskottet. Men vi har ändå, och det noterar jag med aUdelesspeciell tiUfredsställelse, lyckats skriva oss samman, i storl sett med hänvisningtUl del arbeie och den möda som lades ned av särskUda utskott och iarbetet med läroplan för . Med instämmande i vad några tidigare lalare anförl villjag säga liU i Agnas att det är helt otänkbart alt vi här i landetskulle accepiera motionärens tankar pä en alternativ skola. Det är bäde avkostnads- och andra skäl helt omöjligt att göra det. Att parallellt med detskolsystem som vi nu med så mycken möda och sä slora ansträngningar håller päall bygga upp skapa ytterligare ett skolsystem med konfessionellkristendomsundervisning och de andra inslag som motionären vill ha ärdefinitivt omöjligt. Ulskottet är mycket kategoriskt i sitt avvisande av depropåerna. När del sedan gäller livsåskädningsdebalten i skolan i övrigloch undervisningen i alla de känsliga frågorna ber jag all få erinra om vad somstär i inledningskapitlet tUl läroplan för , nämligen följande:"Den enskilda människan är medlem av skUda gemenskapskrelsar. Dessutomär hon samhällsmedlem säväl i den nationella som i den internationellagemenskapen. För att hon skall kunna finna sig till rälla i tUlvaron måste honredan under skoltiden få öva sig att leva och verka i gemenskap med andra ochförbereda sig för sin roll som aktiv medborgare i morgondagens samhälle, sombetydligt mer än det nuvarande kommer att kräva samverkan och solidaritet meUanmänniskorna." Denna aUmänna målsättning måsle naturligtvis i allrahögsia grad gälla i fräga om de olika religiösa och olikheterna imänniskornas livsuppfattning. TiU skolan kommer ungdomar från de mestväsensskilda livsåskådningsmiljöer. Den strida strömmen av invandrare fränandra delar av med andra kultureUa och religiösa traditioner än våraunderstryker ytterligare läroplanens betoning av att ungdomarna i skolan fårlära sig all respektera oliktänkande och alt leva i gemenskap även med dem somhar sina ideologiska förankringar i andra livsåskådningar än deras egna. Skolanskall ge en objektiv orientering om de olika religiösa, poliliska och andralivsåskådningarna. Den skall vidare söka slimulera lill självständigt tänkandeoch personlig värdering men hela liden med respekl och förståelse för de olika motiveringaroch känsloupplevelser som vägleder olika människor i sökandet efler enpersonlig livsåskådning. Om dessa allmänna principer har det rättbeiydande enighet i vårl land. Det läg myckel arbete bakom kompromisserna i1962 års särskUda utskott och bakom formuleringarna i läroplanen förgrundskolan. Utskottet erinrar i dagens ullätande om detla men konstaterarocksä att objektivilelskravet naturligtvis i praktiken stundom kan vara svårtalt upprätthålla och att det ytterst i varje kulturkrets ligger vissagemensamma värderingar i botten. Respekt för människovärdet, tolerans motoliktänkande och de demokratiska samlevnadsformerna utgör den resonansbottenmol vilken den svenska skolans fostran lUl personligt ansvarsmedvetet slällningslagandeskall ske. Jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. Bidrag tiU driften av gmndskolor m.m. () korl genmäle: Jag tror att jag sadeatt jag förstår att del är svårt att få in undervisning i ett nytt ämne iskolan. Men jag sade ocksä att del väl knappast är någol ämne som en människahar nytta av sä efter skolan och som är av sä allmän natur som juslIrafikundervisningen och undervisningen i konsten att föra etl motorfordon. Dellycker jag bör vara motiv nog för att göra en omprövning. Jag begärde också skuUe göra en utredning och framlägga förslag - således inte att någotskulle utföras direkt - och det tror jag att del finns skäl att göra . HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Jag noterar efter utskottsordförandensanförande att del är utsiktlöst att vänta en skolparalleU. iSlaffanstorp påpekade alldeles riktigt att det är oerhört mycket som ärskrämmande -han höU på sätt och vis med mig här - och han sade också att vi gör 4* protokoU 1971. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. ungdomenen otjänst om vi inte kan ändra på det. Men del är ju ändå så imaslodontskolorna som vi har byggt att disciplinproblemen ökar alltmer. Jagskall inte trötta med uppräkningar av allt; alla här i kammaren känner tUlsvårigheterna och ingen kan förneka dem. Kan vi då förändra skolan, så hälsarjag del med glädje. Vi kanske kan få mindre enheter, vi kanske kan hitta pä etlsätt att få tUlbaka ordningen. Det är mänga som betvivlar det och som ser somenda möjlighet just elt skolalternativ. Jag menar att vi som är ansvariga i samhället rår förulvecklingen. Vi har räknat borl den dimension i människolivet som är denviktigaste. Torftig och andelös är den miljö som vi skapar för de unga utan deviktiga ingredienser som bärande livsvärden och tro innebär. I orimligahusanhopningar och Irafikmaskinerier, i hetsande och stereotypa miljöerupplever det uppväxande släktet meningslösheten. De unga saknar trygghet, och dentryggheten mäsle de fä, trygghet av annal slag än vi försökt bjuda pä. Djupastsell kan man inte leva av materialism. Man mäste leva av något annat och förnågot annat. Jag begär inle att aUa skall förstå del. Jag begär bara alt de somlänker sä och vel att tro och fasta normer är omistliga värden skall fä rättall omsätta sin övertygelse i praktiken. Må det då ske inom den skola som nufinns läl oss göra någonting för det eller, eftersom det synes omöjligt, ien parallellskola! () korl genmäle: Belräffande trafiken är ett yrkande omytterligare utredning ganska meningslöst; ulredning och experimenlverksamhet dädet gäller trafikundervisning pågår redan. TiU i Agnas vUl jag säga all del är ingen somhar påstått att dagens skola är problemfri. Vi är alla medvetna om all delfinns många stora svårigheler alt brottas med, och jag vUl påminna om utredningen om skolans inre arbete, som arbetarganska intensivt. Jag vill också erinra om alt det vid flera tiUfällen harsagts att allteftersom den utredningen framlägger förslag, som kan leda lillåtgärder och förbättringar pä skolans område, skall dessa förslag beaktas. Del är inom ramen för värtnuvarande skolsystem som förändringarna och förbättringarna skall göras ochinte genom all skapa etl nyll skolsystem parallellt med det vi byggl upp. HenÅKERLIND (m): par yttranden som har fällts föranledermig att säga några ord. Som i Agnas sade lycks del av herrAlemyrs yltranden att döma vara hell omöjligl att få igenom ell förslag omalternativ skola. säger att det är helt olänkbart och alt det ärför dyrt. Jag anser att enligl värl förslag en alternativ skola -liksom i Agnas tror jag att en sädan skola kommer vare sig dennariksdag säger nej eUer inle men den kanske kommer utan statsbidrag - intebehöver kosta mer, som vi har påvisat i motionen, om statsbidragen följereleven. Att del skulle bli för dyrt sade även .