prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — beträffandebeaktande vid fortsatt utredning av att skuUe avslåmotionen 1971:1330, såvitt angick yrkandet 2, beträffandeanvändning av stathg mark på att skuUe avslå motionen1971 ;1329, beträffandeaUmänna riktlinjer för en omlokaUsering av central statlig verksamhet tUl dendel de inte bUvlt särskUt behandlade under punkterna 165 att medbUaU tUl propositionens förslag samt med avslag på I förevarande sammanhangbehandlade motioner, tUl den del de inte bUvlt under nämnda punkter särskUtberörda, godkände vad utskottet anfört, att riksdagentiU Förberedelser för omlokaUsering av stathg verksamhet för /72under sjunde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , att riksdagentUl Markinköp i samband med omlokahsering av stathg verksamhet för budgetåret1971/72 under statens allmänna fastighetsfond an-vlsade ett Investeringsanslagav . OmlokaUsering av viss statlig verksamhet 1. beträffande principerna för val av orter av , och hen Stridsman (samthga c), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av propositionen samt motionerna1971:1326, såvitt angick yrkandet I, och 1971:1350, såvitt angick yrkandet C,godkände vad reservantema anfört, 2. beträffande luftfartsverket av herrar i (fp). () och (), som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att med blfaU tUl motionema 1971:1294 och1971:1342, såvitt nu var I fråga, samt med avslag på Kungl, Maj;ts förslagbeslutade att luftfartsverket skuUe förläggas tUl , 3. beträffande av herrar ochOskarson (båda m), som ansett att utskottet under 8 bort hemstäUa, att i anledning av propositionen samt motionen1971:1130 beslutade att som shi mening ge Kungl. tUl känna vadreservanterna anfört, 4. beträffande lantbruksstyrelsen av fra NUsson iKristianstad (c), som ansett att utskottet under 9 bort hemstäUa, OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Maj ;ts förslag, sluUe avslåmotionen 1971:1297, med blfaU tlUmotionen 1971:1236 beslutade att styrelsen skulle förläggas tUlKrlstlanstad-Hässleholmsregionen, 5. beträffande arméns tekniska skola av (),som ansett att utskottet under 13 bort hemstäUa, att med avslag på Kungl. Maj;ts förslag samt ianledning av motionen 1971:1293 som sin mening gav Kungl. tUl känna vadreservanten anfört, 6. beträffande geologiska undersökning av herrarEriksson i (fp), NUsson i (c) och (), fra NUsson I (c) samt herrar Rimås (fp), () och Stridsman (c), som ansett att utskottet under 17 bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj;ts förslag samtmed bifall tUl motionen 1971:1305, så-vltt nu var i fråga, som sin mening gav KungLMajt tlU känna vad reservanterna anfört, 7. beträffande domänverket av (), somansett att utskottet under 19 bort hemstäUa, skuUe avslåmotionen 1971; 1291, såvitt nu vari fråga, skuUe avslåmotionen 1971 ;1327, såvitt nu var I fråga, d) med bifaU tiU motionen 1971:1335 beslutade attdomänverket skuUe förläggas tUl , 8. beträffande skogshögskolan av henar (fp). (), Rimås (fp) och (), som ansett att utskottet under 20 bort hemstäUa, skuUe avslåmotionen 1971:1327, såvitt nu vari fråga, skuUe avslåmotionen 1971:1333, I anledning avpropositionen samt med blfaU tUl motionen 1971:1295 beslutade att i en första omgång och med utgångspunkt från nuvarandeorganisation skuUe flyttas 82 av skogshögskolans tjänster tiU , varav 9tjänster på professorsnivå och övriga tjänster utgörande basorganisationenhärför samt därjämte del av civUjägmästarutbUdningen, att skogshögskolans lokaUsering i övrigt främst i frågaom forskiUng gjordes tiU föremål för förnyad utredning i samverkan medstyrelsen för skogshögskolan samt att denna utredning genomfördes skyndsamt med siktepå att förslag kunde föreläggas nästa års riksdag, 9. beträffande mynt- och justeringsverkets mynt- ochmedahtlUverk- ning av herrar , NUsson i och fors, , herrar och i samt (samthga s), som ansett att utskottet under 21 bort hemstäUa, att med avslag på motionerna 1971:1320 och1971:1340 skuUe bifaUa Kungl. 10. beträffandemotiveringen under rubriken av herrar iArvika (fp), NUsson I (c) och (), () samt herrar Rimås (fp), () och Stridsman (c), som ansett attutskottets yttrande i viss del skuUe ha i reservationen angiven lydelse, 11. beträffande allmän regional investeringsstyrning avhen zon (vpk), som ansett att utskottet under 23 bort hemstäUa, att med bifaU tlU motionen 1971:1327, såvitt nuvar i fråga, som sin mening gav Kungl. tUl känna vad reservanten anfört, 12. beträffande flyttningsförmåner åt tjänstemän vid andraverk än de som omlokaliseras av herrar (fp). (), Rimås (fp) och (), som ansett att utskottet under 38 bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1971:1296, såvitt angickyrkandet 6, I skrivelse tiU Kungl. Maj:t som sin mening gav tlU känna vadreservanterna anfört, 13. beträffande fortsatt utredningsarbete genom enparlamentariskt sammansatt kommitté med deltagande av personalorganisationerna av herrar (fp), NUsson i (c) och (), i (c) samt herrar Rimås (fp), () och Stridsman (c), som ansett att utskottet under 45 bort hemstäUa, att i anledning av motionerna 1971:1296, såvittangick yrkandet 2, 1971:1318, såvitt nu var i fråga, och 1971:1326, såvittangick yrkandena V och VI, i fråga ommedverkan av personal och verksledningar som sin mening gav Kungl. tUlkänna vad reservanterna anfört, MajtskuUe anhålla att det fortsatta utredningsarbetet bedrevs genom enparlamentariskt sammansatt kommitté, 14. beträffande möjlighet till ändringar iutflyttningsplanen under det fortsatta utredningsarbetet av henar och (båda m), som ansett att utskottet under 48 bort hemstäUa, att med bUaU tUl motionen 1971:1318 som sinmening gav Kungl. tiU känna vad reservantema anfört, 15. beträffande användning av statlig mark på Järvafältetav i , i och (samthga c), som ansett att utskottet under 65 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1971:1329 som sinmening gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservantema anfört. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet TUl dettabetänkande hade fogats särskUda yttranden beträffandedomänverket av herrar i (fp). () och Rimås (fp), beträffandeundantag från realisationsvinstbeskattning m. m. av herrar i (fp), (), Rimås (fp) och (), beträffandeomstationeringsskyldighet av (vpk), beträffandefortsatt decentralisering m. m. av henar i (fp), iTvärålund (c) och (), i (c) samt henar Rimås(fp), () och Stridsman (c), beträffandeomlokaUsering av funktioner och delar av centrala verk av (vpk). OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HenERIKSSON i (fp): Bakgrunden tUl det ärende om utlokaUsering av stathgverksamhet, som vi skaU ta stäUning tUl, känner vi aUa och jag skaU därförinte ta upp tiden med att orda om den. VI vet ju att den är det ökade behovetav regionalpohtiska Insatser. Man kan säga att syftet med detta förslag är tvåfaldlgt.För det första vlU man genom utlokaUserlgen stimulera en positiv utveckhng Iett antal orter av stor regionalpohtisk betydelse. För det andra vUl manförsöka dämpa tUlväxten i storstadsområdena. Det beslut som vi kommer att fatta efter en mycketlång debatt, som jag förstår att det bhr, har också föregåtts av en ovanligtUvhg debatt ute i landet och omfattas med mycket stort Intresse av dem somberörs av förslaget. Redan när delegationen för stathg verksamhet, denarbetsgrupp som leddes av statssekreterare , lade framutredningsförslaget så tände debatten. När man sedan förslaget varitute på remiss sammanstäUde remissvaren, fick man en mycket splittrad bUd av densammanstälhungen. Jag tänker då inte främst på de ohka länsstyrelsernas heltnaturhga presentation av lämphga lokahseringsorter utan på att man när det gälldeviktiga principieUa stäUnlngstaganden I samband med förslaget hade ganska skUdaåsikter. Men på en punkt var remissinstanserna helt ense och dengällde insatser för att dämpa tUlväxten I , Jag tycker detär korrekt att redovisa att opinionen var delad när det gäUde vUka medel manskuUe använda för detta. Det var drygt en tredjedel av de 73 remissinstansernaeUer noga räknat 25 remissistanser som ansåg att man behövde ytterhgareutredning på grund av den bristfälliga utredning som låg tlU grund förförslaget men som också I första hand förordade andra regionalpohtiska medel änutflyttning av hela centrala stathga organ. Det kan ju också vara Intressant att i debattens börjanpåminna om att det Sjönanderska förslaget gäUde 27 verk med totalt 5 500anställda. Det förslag som skaU ta stäUning tUl gäUer sombekant 36 myndigheter och Institutioner och totalt 6 300 anstäUda, aUtsåbetydhgt mer än vad den Sjönanderska utredningen föreslog. Den tveksamhet som jag har redovisat här fanns hos mångaav remissinstanserna och har också återspeglats I en del av motionerna. Totalthar det som riksdagskamraterna vet väckts 55 motioner i ärendet. Jag bad för entid sedan upplysningstjänsten att gå tiUbaka i handlingama och se om någon annanproposition har föranlett så många föhdmotio-ner. Man gick tiUbaka utanatt finna något ärende med Uka många följdmotioner. Av de här 55 motionerna har dock bara fyra ett yrkande somgår ut på dhekt avslag. En stor mängd av motionärerna föreslår ändrade lokaliseringsorter.Jag skaU återkomma tUl det något . Det är också intressant att notera attI Inte mindre än 21 av motionerna finns yrkanden om Inriktningen av denfortsatta utlokaliseringen, och många motioner tar också självfaUet upp de mycketkänshga personalfrågorna. Det var mot denna bakgrund som vi 1 fickgripa oss an det här stora och viktiga ärendet. Jag kan redan nu säga att viInte behövdeägna någon större tid i utskottet åt de fyra avslagsmotlonerna, eftersom detInte stäUdes några yrkanden om blfaU tUl dessa. Jag vlU öppet deklarera för rlksdagskamratema här att detsom har vållat oss mest bekymmer när det gäUer behandhngen av detta ärende iutskottet är de känshga personalfrågorna. Vi hade vid behandhngens början sattupp en målsättning och jag vUl understryka att vi var ense om den i utskottet nämligen att bereda aUa berörda grupper möjUghet att framföra sina synpunktertUl utskottet. Jag har nämnt i ett tidigare sammanhang att detta fick tUl föhdatt vi i utskottet har tagit emot inte mindre än 53 representanter för ohkagrupper. Dessa 53 representanter har företrätt 15 grapper bestående avpersonalorganisationer, verksledningar, kommuner och andra organ. Vi har ocksåfått ett mycket digert skrifthgt material, nämhgen ett fyrtiotal skrivelser,och mängder av sakuppgifter och Information. Det är självklart attutskottsbehandhngen har tagit mycket stor tid I anspråk, men jag tror att jagvågar understryka på aUa utskottskamraternas vägnar att vi Inte ångrar att viIntog den här öppna attityden mot de berörda när det gällde behandhngen avdenna viktiga fråga. Genom uppvaktiungarna och genom den Information somlämnats oss har vi fått en helt annan inbhck i problematiken än vi tidigarehade. Jag vUl också säga att det Inte minst genom uppvaktningarna har ståttklart för oss att den kritik som riktas emot regeringens handläggning avärendet i väldigt stor utsträckning har varit berättigad. Och jag vågar påståatt mycket av den oro och hrltatlon som har funnits och som aUtjämt finns hosde anstäUda i de utlokahserade verken hksom hos ledningen I vissa verk tUlstor del kunnat undvikas, om det hade lämnats en bättre information frånregeringen på ett tidigt stadium, Ledamötema från , och moderatasamlingspartiet har I en reservatlon, nr 10, velat slå fast detta, VI sägerdär att besluten Inte får träffas vid sidan om personalen, utan de skaU ske Isamverkan med ledning och personal. Det är aUdeles självklart att detta främjarändamålsenUga lösningar och skapar en positiv attityd, och jag tar mig frihetenatt citera de två sista meningama i vår reservation: "Mot bakgrund avdessa synpunkter framstår en stor del av den kritik som riktats mot sättet attbedriva utredningsarbetet som berättigad. Det kan med fog Ifrågasättas omhandläggningen står I överensstämmelse med de företagsdemokratiska principersom statsmakterna I ohka sammanhang uttalat sig för." Innan jag lämnar personalfrågorna är jag också angelägenatt som ny och oerfaren utskottsordförande avge den deklarationen att jagperson-hgen sätter mycket stort värde på det sätt varpå utskottets ledamöterhar nalkats de här svåra frågoma. Hos aUa partiers representanter således ocksåhos de socialdemokratiska ledamötema, med utskottets vice ordförande i spetsen har det funnits en uppriktig strävan att nå lösningar somgör att man I största möjliga utsträckning skall undvika tvångsförflyttningar.Utskottet har på s. 72 i betänkandet klart slagit fast detta, och jag vUlrekommendera kammarens ledamöter, om man Inte har läst det, att ta del av desynpunkter som vi enigt har skrivit In där och som vi anser att börge Kungl. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet känna, mening heter det t, ex,: "Om prövningen av framförda skäl sker i engenerös anda, anser utskottet att omstationerlngsskyldlgheten I reahteten mtebehöver hävdas annat än I särskUda faU," Jag vUl I detta sammanhang peka på yrkandet i reservatlon12, som bygger på ett förslag i partimotion. Hen Rimås och jagföreslår där tUlsammans med moderata samhngspartiets representanter herrNordgren och att de förmåner som skaU utgå tiU tjänstemän vid deutlokaUserade verken också skaU utgå tih personer som viU flytta ut och somarbetar I andra verk vUka mte bUr föremål för utlokalisering. Förutsättningenär då att man skapar utrymme för någon tjänsteman som vUl stanna I Stockholmatt göra detta, VI har aUtså velat på aUt sätt försöka att på frlviUlg väg lösade här frågorna. Jag nämnde inledningsvis att de flesta av motionerna rörförslag om ändrad lokaliseringsort för ohka verk. Våra sekreterare i utskottethar gjort en sammanställning över de ohka yrkandena i motionerna, och det ärrätt intressant att konstatera att beträffande de flesta orter finns detyrkanden som gäUer antingen minskningar eUer också ökningar av antaletUtlokaUserade. Det må väl vara mig förlåtet, om jag som värmlänning säger attden enda ort som inte berörs av ändringsförslag är . Där har ingenföreslagit vare sig minskning eUer någon ändring I annan riktning. Det är också Intressant att notera att motionärerna hargått hårdast fram mot . och skuUe ju enhgtpropositionen få närmare 2 200 personer utlokaUserade. Om alla motionärer fåttsom de vUle, skuUe de två städerna I Inte ha fått mer än enfjärdedel eller 545 personer. Man kan också ta andra exempel. För Jönköpingsdel pendlar det meUan Ingen utlokahsering alls och upp tUl ungefär 900personer. Stora svängningar kan noteras även för en del av Nonlandsstäderna. är alldeles klart markerat, liksom SundsvaU och , De flesta motionerna har besvarats ganska fylhgt i dettatjocka betänkande. Jag förstår att en del av motionärerna ändå inte är nöjdamed de svar som lämnats, men jag vUl säga att vi från utskottetssida inte kan I detah i debatten på aUa punkter redovisa skälen tUl attmotionsyrkandena mte föhts. Det finns några punkter där vi nått enighet om vissaändringsbeslut mot propositionens förslag. Det gäUer lokahsering avTRU-kommitténs produktionsenhet och delar av utbUdningsenhet,som ju föreslagits förläggas tUl . Det finns motioner som gäUer ,Vi har sagt att om man skaU se enbart regionalpoUtiskt på denna fråga väger Umeåöver ur lokaUseringssynpunkt, men vi har också betonat att när det nu kommit enutredning om TRU:s framtida organisation, så är det med hänsyn tUl dettariktigt att Inte tar ställning tiU lokaUseringen av dessaInstitutioner. Jag vUl markera och dhekt citera en mening som vi harskrivit och där vi med hänsyn tUl det nyhgen framlagda betänkandet, nr 36,säger; "Med hänsyn härtiU är utskottet inte berett att träffa ettdefinitivt avgörande." Att jag såpass kraftigt stryker under detta beror på att jag tycker att det voreolyckhgt, om vi i denna debatt skuUe få en diskussion som präglas av dhektalokaUntressen och om det skuUe bU en strid meUan Nonköping och , när vi vlUha ytterhgare utredning. Det är det enda vi föreslår. Beträffande Invandrarverket fanns det också en radmotioner. Vi har Inte ansett oss kunna bifalla dem. Men vi har enigt tagit m enskrivning där vi säger; "SkuUe på grund av utflyttningen svårigheter visasig förehgga att lösa en del av uppkommande problem på ett ändamålsenhgt sätt,är utskottet inte främmande för tanken att en 'serviceenhet' eUer fUlal tUlverket Ugger kvar I för fuUgörande av funktioner av antytt slag. Isådant sammanhang kan det även visa sig lämpligt att ta upp de I propositionenInte närmare behandlade frågor som sammanhänger med förläggningen avutlänningsnämnden och dess kansh," De föhande talarna kommer att beröra reservationerna, ochjag skaU därför Inte gå in på dessa i detalj. Jag vlU dock personUgen meddelaatt det finns vissa punkter där jag inte har kunnat föha propositionensförslag. En av dessa gäUer skogshögskolan. Hen Rimås kommer att utförhgtredovisa skälen tlU att vi stöder en reservation. VI anser att forskrungsdelenär för dåhgt utredd, och där har vi ett av dessa typiska exempel där detbrister i förberedelsen av detta förslag. Jag vUl bara helt kort yrka bifaU tlU reservationerna 2,6, 8, 10, 12 och 13 och i övrigt vlU jag yrka blfaU tlU utskottets hemstäUan, Beträffande reservationen 13 ber jag ändå att få säganågra ord. Det är den reservation som gäller den fortsatta utlokaUseringen, VIslår I denna reservatlon fast som vår uppfattning att en framtida utlokaUseringmåste förberedas på ett helt annat sätt än vad som skett. Den bör utföras isamverkan med personal och verksledning på ett helt annat sätt. Jag har talat om bristema tidigare, och jag tror att denfrågan återkommer i debatten här. Vi kräver också från de tre partiernas sida , och moderata samhngspartiet att det fortsattautredningsarbetet skaU bedrivas av en parlamentariskt sammansatt kommitté, TUl sist -vlU jag återkomma tUl vad jag började med;syftet med förslaget om utlokahsering. Det är, som jag sade, tvåfaldlgt delsatt lätta på trycket i storstadsområdena, dels att skapa kraft och hv i andraregioncentra. För som storstad betyder kanske Inte den föreslagnaavtappnmgen så mycket - det är en väldigt hten del av den stathga förvaltningenI som flyttas ut men för mottagningsorterna kommer säkerhgen deutlokahserade verken att i många faU få en mycket stor betydelse. Från sida har -vi i vår parthnotlon klartdeklarerat att vi anser målsättningen bakom förslaget riktig. Vi har också avskäl som jag framfört en dämpning av tiUväxten i och framför allten förstärkning av andra orter sagt att vi biträder den föreslagnautlokaliseringen. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HenNILSSON i (c): I hkhet med utskottets ordförande vUl jagbetyga den OmlokaUsering av viss StatUg verksamhet goda vUjasom funnits i utskottet att skapa samlande lösningar. Bakgrunden tUl det föreUggande utskottsutlåtandet är,föratom propositionen 29, tidigare riksdagsbeslut om att skapa bättre balans isamhäUet genom att hindra storstädemas tUlväxt och öka tUlväxtkraften i andradelar av landet. Detta beslut har fattats under stor enighet. När det gäUermedlen kan man nog, som -vi redan vet från diskussionerna omlokaUseringspoUtiken, räkna med delade meningar. Jag skaU Inte nu erinra mer omdetta utan vUl bara med tUlfredsställelse konstatera att beträffande den frågasom vi här behandlar råder det fullständig pohtisk enighet i Inrikesutskottetom principen om viss utflyttning av stathg verksamhet från . Jag vlUför del starkt understryka att det för oss i princip är fråga om enutflyttning av arbetsplatser och inte av människor. Jag skaU senare återkommatill detta. Vid den fortsatta utflyttningen av stathg verksamhet ärutskottet enigt om att stöne hänsyn än i det förehggande regerlngsförslagetskall tas till regionalpohtiska synpunkter. I det avseendet har utskottet tlUväsenthg del tUlmötesgått partimotion som starkt understryker justdetta. En socialdemokratisk s, k. Norrlandsmotion med samma inriktning harockså fått en mycket positiv behandUng i utskottet. EnUgt vår merung bordeKungl. redan i denna första omgång bättre ha kunnat tUlgodose detregionalpoUtiska syftet med utflyttningen. Propositionen 29 har inte oförändrad kunnat accepteras avInrikesutskottet. De ändringar som utskottet föreslår beträffande lokahseringsorternabeaktar de regionalpohtiska synpunkterna. Jag åsyftar då TRU:s förläggning tUlUmeå och myntverkets tUl jämte uttalandena om en kraftfuUare regionalpohtiskbetoning vid fortsatt utflyttning av statlig verksamhet från denöverexploaterade och överbefolkade huvudstaden. Frågan om framtida val avorter för utflyttningar har en egen reservatlon 1 det avseendet kommer i att närmare beröra. Som framgår av propositionen 29 är den stathgaförvaltningen i många faU spridd och sphttrad i olika lokaler iskilda delar av . En rationalisering av lokalfrågan här i Stockholmutan utflyttning av stathg verksamhet skuUe bU synnerUgen dyrbar för såvälstaten som såsom kommun med ytterhgare köer och trängsel, med ännulängre tidsmässiga avstånd och ännu mer svårlösta bostadsproblem ochansträngda och otUlfredsstäUande mUjöer, Den ifrågasatta decentraliseringenstotaleffekt bör ge och stockholmarna bättre utrymme och mihö överhuvud taget och regionerna ute I landet välbehövhga tUlskott, 1 går fick vi riksdagsmän motta ett flygblad frånstatstjänstemännen här i staden som var rubricerat: "Du som sättermänniskan främst röstar nej ." Som vi ser denna fråga ärförslaget sannerhgen ägnat att just sätta människan främst, människor såväl härI som ute I landet. Enhgt vår målsättning mom vUl vigöra aUt som är möjhgt för att undanröja enskUda personers svårigheter på etträttvist sätt i förhåUande tUl andra människor. Det har varit centerpartietsmål i avseende på aUa strukturförändringar i näringshvet att försöka i förstahand flytta företag och i sista hand flytta människor. riktpunktenför vårt stäUningstagande i den här aktuella frågan. De aUt bättre kommunikationerna på aUa områden bör medföraatt en decentraUserad statUg förvaltning kan upprätthålla erforderhgakontakter och fungera effektivt. Det fmns exempel på hur en flyttning kanfräscha upp Invanda mönster I verksamheten. Den nu påbörjade utflyttningen avde stathga verken måste också Innebära att näringslivet, det privata, det kooperativaoch det stathga, vågar decentrahsera ut tUl ohka regioner i vårt land. De nuvarande verken har I hög grad centraUserade besluts-och verksamhetsfunktioner. Om sådana Institutioner placeras på skilda orter utei landet finns risk för att detta system Inte kommer att fungera fuUttUlfredsstäUande. Jag viU i det här sammanhanget kraftigt understryka centernsprincipiella uppfattning att jämsides med lokalmässigt decentraUserad bör även beslutsfunktioner och verksamhetsfunktioner decentrahserastiU länen och, efter viss omorganisation på länsnivå, tUl landstingen i storutsträckning. EnUgt vår mening bör också denna fråga beaktas I den fortsattautredningsverksamheten, I vUken även parlamentariker bör ges möjhghet attmedverka. Den sak som bland den berörda personalen väckt särskUdkritik är regeringens handläggning av personalfrågorna, Enhgt många vittnesmåli utskottet har regeringen under propositionsskrivandet inte haft någon kontaktmed verkens ledning eUer annan personal eller deras organisationer. Dettahandlingssätt har tydhgen skapat onödig oro och i vissa faU sannohkt också ennegativ mstäUnmg tiU utflyttningen av de stathga arbetsuppgifterna som sådan,vUket åtminstone i ett initialskede kan misskreditera principen om en decentraUseradstatUg förvaltning, Enhgt vår mening, som bl a, framgår av reservatlon nr 10,framstår en stor del av denna kritik som berättigad. Tvärtemot regeringensuppträdande anser vi att det är värdefuUt att lokaUserlngsfrågor bereds Isamverkan med personalen och verksledningen. En sådan ordning är ägnad attfrämja ändamålsenhga lösningar av sakfrågan och skapa en positiv attityd hospersonalen. Detta sista uttalande är utskottet enigt om.