prot · FU0945 · 1971-12-31 00:00:00 — Han ställde i sitt senasteinlägg som ell alternativ till kommundelsråden det förhällandet som vi har hafti i det här landet: att väljarna har rätt att rösta pä partierna. Visslhar de den rätten. Men vi skall väl ändå fördjupa demokralin ute i kommunernagenom alt försöka vidga fler människors möjligheter att mera än nu påverkakommunens skötsel. Det kan ske genom kommundelsräd. Hen (): Om del är något parti som har värnat om denkommunala självstyrelsen och velat ha den levande för närdemokratin, så är delcenterpartiet. En historieskrivare kommer säkert att kunna verifiera detta. Jaggjorde i mitt tidigare anförande etl kort referat av de tidpunkter dä vi på etlaUdeles särskUt sätt har varil angelägna att verkligen få en analys av de problem som vid antagandet av olika reformeruppställ pä den här punkten. Vi fick dem inte. Vi beklagar detta, men vi ärändå tiU freds med att det änlligen har kommit till slånd en utredning somskall analysera problematiken. Sedan viU jag korrigera på en punkt. När uiredningens sekreterare hade föredragning i utskottetnämnde han att 1977 var det första länkbara året då man kunde genomföra enkommundelsrädsreform i praktiken, om vi inte fick fram materialet 1972 och omvalen skulle kombineras med övriga kommunala val. I har vi denuppfattningen att det inle är säkert all valen tiU kommundelsräd skallkombineras med de övriga valen. Del räcker med tre val vid ett och sammatiUfälle. Beträffande prioriteringen av dessa frågor i ulredningenvill jag säga att frågan om suppleanter kommer all las i förlur men endasl iden del som gäller konigering av sammanräkningsförfarandet. Det är en ganskaenkel utredningsprocedur som behöver föregå ett förslag härom. Därutöverhänvisar jag tiU vad som slär i reservationen 2, nämligen att vi förutsätteratt utredningen med viss förtur tar upp frågan om kommundelsråd. i Luttra (c): Del är alldeles uppenbarl att de politiskapartierna spelar en viklig roU i detta sammanhang, men det räcker inle. För attdel skaU bli balans i det hela mäste del finnas också pä särskilt sättsammansatta kommundelsräd. Det är vär beslämda uppfattning. Sedan skuUe jag vUja säga nägra ord tiU . Manfår inte eftersätta etl noggrant utredningsarbete i detta sammanhang. Då med detta förslag som med ett tidigare, att det inte leder tUl någonting.Äv anförande framgick att han inte hade något emot ett forceratutredningsarbete för att fä fram etl förslag lUl riksdag. Jag tror altdetta är att ta aUtför lättvindigt pä denna uppgifl. har redan klarlagt, att vi reservanter intedelar uppfattningen att valet av kommundelsräd skulle försenas sä avsevärt omförslaget kan föreläggas exempelvis riksdag det framgår av cenlernspartimolion. TUI sist viU jag i klarhetens intresse yrka bifall lUlreservaiionen 2. HenMOLIN (fp): vice ordförande, hen iLuttra, var förvånad över den slutsats vi hade kommit liU i reservationen 1, närvi yrkar att anhåUer om förslag tiU lagstiftning rörandekommundelsråd tiU riksdag. Men i motionen 228, undertecknad av bl. a.herr i Luttra, krävs att skaU hos Kungl. Maj;t begära att denpågående ulredningen utarbetar ett förslag i sädan tid att valet tUlkommundelsråd enligt den nya lagen kan äga rum pä . Det var därförjag sade att jag var förvånad över att man inte kunde anslula sig tiU enbegäran om elt förslag lill riksdag, när man aUtsä hade motionerat omall valet skuUe äga rum 1972. Det är alltså denna diskrepans som jag fäst mig vid ochsom jag i mitt försia inlägg gav uttryck för rrun förvåning över, . Nuär detla kanske inte så betydelsefullt, ty glädjande nog anser man inom både folkpartietoch att kommundelsråden är en av flera åigärder för att närma destyrande till de styrda. Uppenbarligen gär skiljelinjen meUan å ena sidansocialdemokraterna som inte tycker att delta är sä angeläget och å andra sidande övriga partierna som tror att kommundelsråden kommer alt stimulera detpoliliska intresset i kommunerna och därmed stärka den kommunalasjälvstyrelsen. Jag känner visserligen inte kommunisternas inställning i dennafråga, men jag vet att de i motionerat om införandeav kommundelsråd. sade att han inte inom den socialdemokratiskapartiapparaten träffat nägon människa som upplever ett avstånd mellan styrandeoch styrda. Jag tror givetvis hen pä hans ord. Men tänker han inte brysig om slärriningar hos alla dem som stär ulanför det socialdemokratiskapartiet, som känner ett behov av alt fä göra sin röst hörd och som tycker attde styrande borde lyssna mera lyhört tiU de styrda? Hen (): Det finns mänga slag av samarbetsformer, detfinns många sätt på vUka man kan berika sitt velande. hade kaUat tiU sammanträde med sin länsavdelning i för attdiskutera gemensamma problem. Jag var närvarande vid del sammanträdet. Frågangällde hur man på lämpligaste sätt skulle kunna hjälpa varandra medanskaffandet av audiovisuella undervisningsmedel för att detta inte skuUe bliaUtför ekonomiskt betungande för kommunerna. Hur den frågan skuUe lösas komman överens om. Men efteråt uppträdde , som ärdirektör för . Han höU, ärade kammarledamöter, ettmycket långt anförande i vilket han nära nog pä sina bara knän bad attkommunerna skulle få vara i fred och själva ordna sina angelägenheter. Hanbeklagade att man så ofla från riksdag och regering försökle uppträda somförmyndare över kommunerna. Detta rimmar iUa med de modeller som man nu försöker drivafram med bestämda och tvingande krav på kommunerna. Menar vi någonting med vårtresonemang om att vi skall vara rädda om kommunernas självstyrelse finns detingen anledning för att i fråga efter fråga lägga på kommunerna nyauppgifter. Jag skalli övrigt inte ta upp nägon debatl. Jag tror att dUektör iSvenska kommunförbundet, som verkligen är en klok karl, i första hand tänktepä de ekonomiska pålagor av bindande karaktär som med regeringensgoda minne - eller kanske rättare uttryckt på initiativ av regeringen harlagt på kommunerna. I detta förslag vUl vi inte tvinga kommunerna tiUnågonting; vi viU öppna en möjlighet för dem att om de sä viU införakommundelsräd. Det tror jag att direktör lycker är ett bra förslag. HenHENNINGSSON (s) kort genmäle: Menar att ett beslut avkommunerna om kommundelsråd icke har några ekonomiska konsekvenser? () kort genmäle; Det behöver inte ha några ekonomiskakonsekvenser. Hen (): Det är ganska uppseendeväckande atti den ganska långa debatt som vi nu har haft omkring kommundelsråd har ingen avdem som biträder meningen att vi möjligt skaU få denna institution sagtnågonting om vUken kompetens dessa kommundelsråd skaU ha. VUka frågor skaU deavgöra? I vilka avseenden skall de kunna besluia? i sade attde skaU kunna syssla med trafikfrågor. Jag vet inte om han syftar tUl att göraIrafiklagsliftningen mer komplicerad än den är, men det är delenda exempel som hittUls har presenterats. Etl ställningstagande tUl denna fråga förutsätler engrundlig utredning om kompetensen, om de erfarenheter som vi har fält efter detall vi infört både distriktsorganisationer i den tidigare socialnämndsorganisationenoch det kommunala partistödet. Försl därefter är jag beredd att sakligt bedömahuruvida vi skaU införa denna institution. Det är inte på del sättet, som dethar sagts här, att jag bestämt har avvisal den här tanken. är ute och friar tiU militanta grupper. Jagvill klart och entydigt säga tiU honom att den opposition som springer medplakat har jag aldrig friat till. () korl genmäle; Jag vet inle om har lästmotionen 86 som har behandlats av konstilulionsutskottel, i vilkel herrAdamsson är ledamot. På s. 16 i den molionen finns en redogörelse förkommundels-rädens uppgifter. Jag skall bara återge ett par korta meningar:"Råden bör därför göras till obligatoriska remissorgan i stadsplanefrägor.Råden bör därutöver ha förslagsrätt i frågor som är exklusiva för den egnakommundelen, t. ex. lokalisermg av lekskolor och fritidsgårdar, planering avövergångsställen för gående, vissa lokala trafikföreskrifter m. Ocksåi motion står det en del om vad de här råden skaU syssla med. Jag blev väldigi förvånad när lalade ommilitanta grupper som gick omkring med plakat. Jag tror att det är svårt attsäga någonting generellt om de grupperna. har jag stor respekl för dem,ibland har jag Uten respekt för dem. Men menar väl inte att allade människor, som finns utanför den socialdemokratiska partiapparaten och som känner en viss maktlöshet inför de styrande, bara är militanta grupper somgär omkring med plakat? Hen () kort genmäle: var mycket kortfattad i sinuppräkning, men han nämnde ändå elt exempel: stadsplanefrågor. Men, ,här pågår en särskUd utredning när det gäller stadsplaneärendena. demsom'menar all del bör vuru möjligt för allmänhoten all i en vidare Nr 45 krels änkommundelsråden kan bli få la ställning lill sädana saker. bör geslillfälle för alla medborgare alt i don män ärendet angår dem i \-j mars1971 dessastycken få göra sin röst hörd pa något sätt. Jag hoppas därför all dentillsatta utredningen kommer mod sädana förslag att vi verkligen fär etl vidgalinflylande pä del här omrädei. Vad jag sedan syflade på var närmast detta, att dettycktes föresväva all del skulle vara möjligl all välja folk tillmedlemmar av kommundelsråd utan all man pä sedvanligt säll gör upp lislor medpartibeteckningar och sådana ting. Hen i Lullia(o): undrade vad de här kommundelsråden skullegöru. Del finnsju direkliv för utredningen, ! Vi har inle volalkomplicera och försena ulredningen genom alt yrka på särskilda lilläggsdirektiv,utan de direktiv som ulredningen har all arbeia eftor anser vi ull man börfölju. Vidure förslår jug inte riktigt ambition alldriva elt motionsyrkande till det billru slulel, fuslän hun har fått myckelklara besked om all del är orealistiskt med den tidsram som han här har lalalför. Jag musle säga att jag blir mer och mer förbryllad överherr för varjo gäng hun uppträder. försöker han sälta ell betyg päde människor som vill ha kommundelsräd genom alt hell föraktfullt säga all detär sådana där som "springer med plakat". För del försia: Har ni aldrig inom socialdomokratin hörltalas om all del finns människor som siöder den här reformidén och som inte"springor med plakal". som kallar dom? För del undru: Vud skulle dol vara för fel alt"springa med plakat"? Spelar del inte en viss roll vad del slär på dehär plakaten och vad del är för typ av domonstrution? Hur ni uldrig isocialdemokratin pä försia maj använt or av plakat? Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs pu bifull lill I :o) utskottetshemställun, 2:o) reservutionen nr I av horr m. fl. samt 3:o)reservaiionen nr 2 av i Luttra m. fl., och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärde voleringupplogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda älersläendepropositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i Luttra begärt votering även beträffandekontrupropositionen, upplästes och godkändes följande votoringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonslilulionsutskollels hemsiällan i beiänkandel nr 20 antar reservaiionennr 1 av m, fl, rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nej har kammaren till konlraproposilion i nämnda volering antagitreservaiionen nr 2 av i Lullra m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dähen i Lullra begärde rösiräkning verkslälldes volering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: I enlighei härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl all kammaren bifaller konslitulionsulskottelshemställan i belänkandetnr 20 rösiar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Dåherr begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Föredrogs konslitutionsutskottets belänkande nr 21 ianledning av moiioner om folkomröslning. 1 dellabelänkande behandlades motionerna nr 86 av m. fl. sävill avsäg hemstäUan punkt10, i vilken yrkats all i skrivelse lill Kungl. Maj:l hemslällde altKungl. utfärdade tilläggsdirektiv till 1970 ärskommunaldemokrali-ulredning om all framlägga förslag om nödvändiga lagändringarför all ell kommunall rådgivande folkomröslningsinstitut skulle kunna skapas. nr 1 14 av m. fl. såvitt avsäg hemställanpunkt 3. i vilken yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:l skullehemställa all Kungl. Maj:l lät utreda frägan om införande av eltfolkomröslningsinsli-lul pä säväl riks- som kommunalplan, samt nr 548 uv herrar och , i vilken yrkatsall i skrivelse lill Kungl, Maj:l hemslällde om lUläggsdirekliv lillulredningen om den kommunala demokralin och förslag angående införande uv attriksdugen skulle uvslå motionerna 1) nr 86 sävitt uv.såg hemställun punkl 10, 2) nr 1 14såvitt uvsäg homställun punkt 3 sumt 3) nr 548, Reservation hudo avgivits uv herrar (), Werneri (m). i (fp) och Schölt (m), vilka ansett attutskottet bort hemställu, att riksdugen med bifall lill molionen nr 86, såvitt avsäghemställan punkl 10, ooh motionon nr 548 samt med anledning av motionen nr I 14, såvitt avsåg hemslullan punkt 3, i skrivelse till Kungl. Maj:t hemslällde omuppdrug ut utredningen om den kommunula domokrutin att framlägga förslag lillde lagändringar som erfordrades för införundo av ett rådgivande kommunaltfolkomröslningsinstitut. Horr i Äkorsberga (fp): Förulsätlningarna för den kommunulusjälvstyrelsen undergår snabba förändringar. En rad faktorer medverkar lilldet, och blund do fuktorernu vill jag nämnu den gemonsummu vuldagen,kommun-sammunläggningurna, de ulli fler och mer komplicerudo uppgifterna förkommunornu. den allmänna debatt- och informutionssiluulionon i sumhällei somsländigl förundrus. I mungu hänseenden lenderur de här förändringurnu allförsämra förutsällningurnu för den kommunulu demokratins funktion, och dot är idet lägel naturligtvis oerhört väsentligt att man strävar efter ullviduroutveckla ooh förnya den kommunala demokratins arbetsformer och alt visuen öppen och positiv attityd till nya medel för en bibehållen ooh förstärktkommunal demokrali. Kommundelsräd är en sädun förnyelse som vi just hardiskuterat och volerat om. Ett rådgivande kommunalt folkomröslningsinstitut ären annun. koninuinala självstyrelsen i värt land baseras pä denrepresentativa demokrulin. Att så skall vara fallet hur ingen ifrägasult. Menför väljarna innebär ju den represontaliva demokratin en möjlighot alt övadirekt inflytande, framför allt vid kommunfullmäktigevulen vurt Iredje är. Ochgenom den gemensamma valdagen tenderar de kommunulu frågorna all konima iskymundan i valdebatterna. En väg till en aktivare debatt är då rudgivundokommunala folkomröstningar Denna väg skall SOS enbart som ett komploment tillden reprosontulivu demokratin, den kun uldrig bli ett alternativ. Men somkomplement är don värdefull, framför allt därför utt mun dä kun skapa enlevande vuldobutt vid sidun av debut lernu i unslutning till dengemensumma valdagen. Den nuvarande kommunallagen ger lyvärr inte möjlighet förkomnui-nerna all anordna kommunala folkomröstningar. Dol är nulurliglvisolillfredsställando utt kommuninnovänurna inte hur möjlighet att erbjudas ettsädunt remissförfurande. Dol är kanske framför allt i frågor som rör 1. ox.boendemiljön ooh kommunindelningsfrägor som dol kun vuru särskilt vikligt utt iform uv on folkomröstning tillfrägu dem som berörs av besluien. Det gäller ju alt lyssna till opinioner, även de lysta.Det är ju de högljudda opinionerna, de välorganiserade opinionerna, som i försiahand kommer lill lals. Man talar ibland om "de tysta majoriteterna".Jag ser del som en väsentlig strävan mot en bällre närdemokrali all läla dessa"lysta" opinioner komma lill lals. I direkliven lill ulredningen om den kommunala demokratinbehandlas frågan om folkomröslningsinslilulel myckel restriktivt. Del boklagarvi reservanler i konslitulionsulskoltet. Del finns frågor som gär överpartigränserna, det finns människor med en äsiklsprofil som gör alt de inlepassar in i nägol poliliskl parli. Och vi skall ju komma ihåg all ingel parlihar mer än on Iredjedel av sin väljarkår organiserad. Nya vägar att närma destyrande och de styrda tUl varandra mäsle alllsä sökas. Vi reservanler i ulskoilei ser folkomröslningsinslilulelsom ell verksamt medel att stimulera allmänhetens poliliska intresse. Det ärinte nägon hell avgörande eller hell dominerande fräga, men del är en komponenli ulvecklingen av en bältre fungerande närdemokrali. Med del anförda vill jag yrka bifall lillreservaiionen av m. fl. HerrSCHÖTT (m): I moderala samlingspartiels partimotion om åigärder föralt stärka demokralin framhålles belräffande kommunala folkomrösl-ningar bl. a.all del är en fräga av ulomordenllig vikl från den kommunala demokralinssynpunki. Liksom lidigare underslrykes i molionen angelägenhelen av att manäven pä det kommunala planet kompletterar den representativa demokralin med eltinslag av medinflytande för medborgarna. Jusl på del kommunala planet ärfrågorna ofla överblickbara och näraliggande, vUket är elt slarkl skäl för allläla medborgarna i vissa fall få ell direkl inflytande vid frågornas handläggning. Den gemensamma valdagen har, som här lidigare nämnls,onekligen inneburil alt de kommunalpoUtiska frågorna pä mänga säll har kommiibort i valrörelsen. Delta är all djupt beklaga, dä behovet av en livligkommunal debatt av olika anledningar nu mäsle bedömas som utomordentligtstort, större . Vi behöver endast tänka pä exempelviskommunreformen, som har inneburit att alll färre fär möjlighet all genom denrepresenlaliva demokratin göra sin röst hörd. Eller vi kan tänka pämiljöfrågorna, som ju fär en allt större aktualilel och en alll slörreräckvidd. Nog mäsle del ligga etl siorl värde i alt möjlighel gesäll anordnafolkomröslning exempelvis inom en kommun, som kanske holas av ett ingreppvilkel radikall förändrar miljöförhållandena inom kommunen. Dä hur väl ulvecklul reservanternassynpunkter kan jag nu fatta mig kort. Jag vill här ondast erinra om allmoderata samlingspartiet sodan mänga år är myckel positivt inställt till lunkenpä kommunala folkomröstningar. Vi beklagar all tanken pä sädanafolkomröstningar fäll en sä negativ behandling i direktiven till ulredningen omden kommunala demokratin. Det är därför hell nalurligl alt vi nu gemensamt med hemsläller om uppdrug för utredningenull framlägga förslag liU de lagändringar som erfordras för Nr 45 införande av ett rådgivande kommunalt folkomröslningsinstitut. Jag ber alt fä yrka bifall tillreservationen, 17 rnars 1971 Hen i Luttra (c): Föreliggande motioner går ut på att man skallge 1970 ärs utredning om den kommunala demokratin tilläggsdirektiv som innebärinförande av rådgivande folkomröslning i kommunerna. Jag har emellertid sagtlidigare alt man skall vara försiktig med yrkanden om tilläggsdirektiv lilldenna ulredning, om man vill alt ulredningen skall bli klar med sill arbeieinom rimlig lid. Denna fråga har varil föremål för ulredning lidigare, 1950års folkomröslnings- och valsällsulredning föreslog sålunda all kommunernasfullmäktige med enkel majorilel skulle kunna besluia om folkomröslning i frågorsom läg under fullmäkliges handläggning, dock med vissa undantag. Där finnsalltså etl utredningsförslag som inle har utnyttjats; det förslaget föranleddenämligen inte någon lagstiftning. 1 direktiven till ulredning om den kommunalademokralin finns folkomröstningsfrägun med i bilden, men slulsrädei säger altulredningen i första hand bör överväga andra åigärder, som på etl effeklivareoch med en represenlaliv demokrati bällre förenligt sätt tUlgodoser intressetav en ökad medborgerlig förankring av don kommunala självstyrelsen. Ja, herr lalman, jag hur svårt all mobilisera någonenlusiasm för all man i kommunallagstiflningen skulle införa beslämmelser om enrådgivande folkomröslning pä del kommunala planet. Jag anser att del bör räckamed all den pågående ulredningen har en möjlighet all la upp frågan underulredningsarbelet. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs pä bifall lilldels utskottets hemställan, dels reservaiionen av m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedanherr i begärt votering uppläsles och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller konslilulionsutskollelshemställan i belänkandetnr 21 rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservaiionen av herrNelander m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flerlalel avkammarens ledamöter ha röslat för ja-proposilionen. Dä i Åkersbergabegärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullal: Förläggningen av kommunfullmäktiges mandatperiod § 3 Förläggningen av kommunfuUmäktiges mandatperiod Föredrogs konslilulionsutskottotsbetänkunde nr 22 i anledning av motion om förläggningen av kommunfullmuktigosmandatperiod. Utskottots betänkando är onhälligt. Det handiur ommundatporioden i de kommunula församlingurnu, I flera ur hur vi frän liberalthäll drivit kravel alt nyvalda kommunfullmäktige skull sammanträda sä snabbtsom möjligl oftor valot, gamla fullmäktige skull inte sitta kvar eftervaldagen och fatta beslut som kanske slär i strid med den opinion som kom tilluttryck i valot. Om den saken motionerade i är. Botunkande nr 22 frän konslitutionsutskottot ur ipruktikon ett bifull till vär närdemokratimotion pä den punkten. Vid 1973 ärsval skull nyvulda kommunfullmäktige summuntrudu "i näru anslutning tillvulet". Vi är holt tillfrodsställdu med det beslutot i utskollol oohdeltar med glädje i den enighet som skapats i den hur frugun. Jag yrkarbifull till utskotlels hemslällun. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 4 Föredrogs konstitutionsutskotlots betänkande nr 23 ianledning av moiion om upplysningsljänsl för kommunfullmäklige. Ulskollels hemsiällan bifölls. § 5 Offentlighet i de kommunala nämnderna Föredrogs konslitutionsutskottetsbetänkunde nr 24 i unledning av motioner om offentlighet i de kommunalanämnderna. I detta betänkande behandladesmotionerna nr I 14 av m. fl. sävitt uvsäg hemställan punkt 7 i dendel den angick öppna styrelser och nämnder i kommunerna, i vilken yrkats allriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj:l homställde att Kungl. Maj:t överlämnademotionon till utredningen om den kommunula domokrutin lör beaktande i syfte alttordjupa den konimunala demokratin, samt nr 547 av i vilkonyrkats utt riksdugen i skrivelse till Kungl. Maj t homstulido omtilluggsdirokliv till utredningen om demokruti i enlighet med vad imolionen anförts. uttriksdugen skulle uvslä motionornu nr 144 såvittuvsåg hemslällun punkl 7 i den del den angick öppna styrelser ooh nämnder ikommunornu, samt Reservation hade avgivils av herrar (), Werneri (m), Schöll (m) och (), vilka all ulskoilei borlhemslälla, all i anledning av motionen nr 114, säviit nuvar i fräga, och motionen nr 547 skulle hos Kungl, Maj:t anhålla om motionernasöverlämnande till utredningen om den kommunala demokratin för beaktande av vadi molionerna anförts om offentlighet i de kommunala nämnderna. HerrSCHÖTT (m); Konslilulionsulskollets belänkande nr 24avser Ivä moiioner, dels en parlimotion frän moderala samlingsparliei, dels enenskild motion av mig. Båda molionerna avser verksamhelen i de kommunalanämnderna och syflar lill all ge de enskilda medborgarna ökad insyn och ökadinformaiion om denna verksamhel. Partimolionen gäller införande av möjligheten all ilämpliga fall hålla öppna nämndsammanlräden med utfrågande av inkallade represenianieroch experter, medan den enskilda molionen avser viss skyldighel för kommunalnämnd all hålla offenlligl informalionsmöle, där nämndens verksamhel redovisas. Särskill på grund av kommunsammanläggningarna förs nu enlivlig debatt om hur vi skall kunna bevara och förslärka den kommunalademokralin.