prot · FU0989 · 1971-12-31 00:00:00 — b) att kartläggaerfarenheter, forskning och experiment i andra länder i fråga om olika formerav samverkan i arbetslivet, i syfte att ge underlag för förslag anpassade tillsvenska förhållanden, 2. överlämna motionen förbeaktande tUl delegationen för försöks verksamhet med fördjupad företagsdemokrati i de statliga aktiebolagen. A. att motionerna 1971:107och 1971:108 Inte föranledde någon åtgärd, B. attmotionen 1971:1 57 inte föranledde någon åtgärd, C. att motionerna 1971:1103och 1971:1104 inte föranledde någon åtgärd. 1. vid A i utskottets hemställan av herrar () iArvika och Ekinge (fp) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:108 samt ianledning av motionen 1971:107 I skrivelse till Kungl. 1. begärde att en utredning med parlamentariskrepresentation och företrädare för arbetsmarknadens parter tUlsattes med uppgift att framlägga förslag till kodifiering i aktiebolagslagen och ev. annan lagstiftning av representation för de anställda i företagsstyrelser, 2. begärde attutredningen om fördjupad företagsdemokrati i statsförvaltningen utökades medföreträdare för de politiska partierna, 3. begärde attmotionerna översändes tiU dels den s. k. företagsdemo-kratidelegationen, delsutredningen om fördjupad företagsdemokrati i statsförvaltningen för beaktande. Företagsdemokrati m. nt 2. vid B i utskottets hemställan av iKristianstad samt herrar i och (samtliga c), som ansett att ut skottet bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:157 i skrivelsetill Kungl. Maj:t skulle anhålla, att i enlighet med vad reservanterna anförten utredning tillsattes i syfte att samordna forskningsinsatser och andraåtgärder, som kunde leda till en fördjupad företagsdemokrati, 3. vid C i utskottets hemställan avherrar och (båda m), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tlU motionerna 1971 ;1103 och1971:1104 I skrivelse till Kungl. 1. omen parlamentarisk utredning med uppgift a) att studera hurnäringslivets struktur och utveckhngen av nya tekniska hjälpmedel under denärmaste decennierna kunde komma att påverka människans roll i arbetslivet ochhennes möjligheter till ett större personligt inflytande och ansvarstagande, b) att kartläggaerfarenheter, forskning och experiment i andra länder I fråga om ohka former avsamverkan i arbetslivet, i syfte att ge underlag för förslag anpassade tillsvenska förhållanden, 2. att motionen 1104 överlämnades för beaktande tiUdelegationen för försöksverksamhet med fördjupad företagsdemokrati i de stathga aktie bolagen, 3. att Kungl. Maj:t, I syfte att öka förståelsen för ettfördjupat samarbete mellan arbetstagare och företag, gav och universitetskanslersämbetet i uppdrag att I samarbete med arbetsmarkna dens parter utarbeta planer för utbUdning i de administrativa, rättsliga och ekonomiska frågor som aktualiserades vid ett tillgodoseende av önskemålen om vidgat mflytande och ansvar för anställda inom före tagen. TUl detta betänkande hade fogatsett särskUt yttrande av (vpk). 3* protokoU 1971. Nr 89 yttrade: Tisdaeenden Överläggningen rörandeinrikesutskottets betänkande nr 14 må omfat- 18 maj1971 " betänkande nr 31, men yrkanden Företagsdemokrati m. m. beträffande sistnämnda betänkande framställes först sedan detsamma Hen EKINGE (fp); Frågan om fördjupad företagsdemokrati utgörett betydelsefullt inslag i program om närdemokrati. Detta är väli och för sig ganska självklart. I vår partimotion,nr 87,om närdemokrati ochvår motion nr 108 om fördjupad företagsdemokrati har vi tämligen utförligtredovisat vårt program i de här avseendena. Jag skall inte nu närmare gå in föratt redovisa dessa motioner men låt mig dock ta upp ett par frågor. Även om närdemokrati nu börjar bU ett fast begrepp ochäven om vårt program för närdemokrati anammas av allt flera är vi dock bara ibörjan av en utveckling, under vilken vårt närdemokratiska program vinner alltmer gehör. Frågan om en fördjupad företagsdemokrati eUer om ett reeUtmedinflytande från de anställdas sida kan inte bara vara en fråga om inflytandepå en viss nivå. I den skiss till ett arbetsdemokratiskt program, som viredovisar I vår motion nr 108, har vi därför pekat på åtgärder alltifrånbehovet av en omfattande introduktion vid nyanställningar till frågan omrepresentation från de anställda i företagens styrelser och om löntagarägdaföretag. Vi ser med tillfredsställelse på den tämligen omfattandeförsöksverksamhet beträffande en vidgad företagsnämndsverksamhet som förekommerpå både den enskilda och den offentliga sektorn. Vi tror att den kan komma attavsätta sådana resultat att man också inom denna sektor av arbetslivet kan talaom ett medinflytande och således Inte bara om Information och samråd. Enligtvår mening måste företagsnämnderna vara en av de organisatoriska grunderna förbättre insyn, inflytande och medbestämmande för de anställda. Därvid måsteockså de hinder som exempelvis kommunaUagarna lägger för denna utveckling pådet kommunala området elimineras. Men till detta ärende återkommer viju efter det ärende som behandlas. Jag viU i detta sammanhang peka pä att vi harexemplifierat vad vi menar genom att kräva att företagsnämnderna skall fåmedverka vid tillsättandet av exempelvis företagshälsovårdande personal. En annan länk i den kedja av åtgärder som behövs för ettvidgat medinflytande är representation I företagens styrelser från de anställdas sida. En sådan möjlighet till direktinsyn i företagen medverkar, menar vi, tUl en ökad förståelse för företagens olika problem men också till förutsättningar att påverka utvecklingen. Detta vårt förslag är ingalunda nytt. Men det hånleende som från början mötte detta liberala förslag har dess bättre stelnat och idén håller nu på att arbeta sig fram genom både arbetarnas och företagarnas led. Vi är övertygade om att detta kommer att ske också med våra övriga förslag I dessa frågor. 74 Några av de större företagen harhär redan visat vägen. därvidlagnämna sådana företag som Grängesbergsbolaget, och Facit. Man har Intebara nöjt sig med att erbjuda de anställda plats i bolagens styrelser nej,man har också sett tUl att de anställdas medinflytande får ge sig till känna påolika nivåer inom företagen och inom deras administration. Vi anser det varasynnerligen betydelsefullt att utvecklingen på denna punkt stimuleras. Men det finns, herr talman, fortfarande företag som stårtvekande. Och mot den bakgrund som jag här har tecknat måste jag också få sägaatt det är med bestörtning man har tagit del av Svenska arbetsgivareföreningensi dagarna utgivna skrift om samarbetet i företagen vad gäller frågan omstyrelserepresentation för de anställda och frågan om rätten att anställa ochavskeda arbetstagare. Enligt vårt sätt att se är det angeläget att den fond avkunnande och erfarenhet som de anställda representerar tillvaratas inomföretagen det gäller såväl enskilda som offentliga. Detta tror vi bäst skerom ett förtroendefullt samarbete skapas på basis av respekt för dessa värden.Om det sedan får mynna ut i ett ansvarstagande och i ett medinflytande som gördet möjligt att påverka den egna och även kamraternas arbetssituation, då harvi nått ett bra stycke längre på vägen mot verklig arbetsdemokrati. Våra motionskrav i den här frågan är uttryck för pohtiskvUjeinriktning. Genomförandet av våra yrkanden i reservationen 1 tillinrikesutskottets betänkande nr 14 skulle medverka till ett snabbare resultat,och jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denna reservation. Företagsdemokrati m. m. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FruNILSSON i (c): har vid ett antal tidigareriksdagar väckt förslag om utredning angående utbyggd företagsdemokrati Inomsåväl den privata som den statliga sektorn. Dessa motioner har inte lett tillnågon åtgärd från sida. Det oaktat återkommer vi genom motionen157 i detta angelägna ärende. Motionens yrkande innebär att en utredning skalltUlsättas för att samordna forskningsinsatser och andra åtgärder som kan ledatUl en fördjupad företagsdemokrati. Utredningen bör enligt vår mening bestå avrepresentanter för de politiska partierna och arbetsmarknadens parter. Att har behandlat förslag idessa frågor så kallsinnigt beror på att det har ansetts att reformverksamhetenpå detta område bör betraktas som en facklig fråga och handläggas av arbetsmarknadensparter utan lagstiftning eUer direktiv från statsmakternas sida. Givetvis harockså vi i den grundläggande uppfattningen att kraven på insyn ochinflytande för de anställda i första hand måste komma från arbetstagarna självaoch utformas genom förhandlingar mellan arbetsgivare och anställda. Det ärytterst viktigt att hålla fast vid denna utgångspunkt, särskUt som man undersenare år från samtliga arbetsmarknadens parter har visat en stark vilja attverka för fortsatta reformer som kan ge arbetstagarna större inflytande. Nr 89 till uttryck t. ex. I revisionen avföretagsnämndsavtalet 1966 och genom Tisdagenden det omfattande utredningsarbete idessa frågor som pågår inom organisa- 18 mai1971 tioner på arbetsmarknaden. :----- -;-------- T 1 en översiktlig framställning iinrikesutskottets betänkande nr 14 redovisas verksamheten i vårt land på detta område. kommer det stor aktivitet, som går , när de första Sedan har vi fått utveckhngsrådet för samarbetsfrågor, ettsamarbetsorgan mellan LO, TCO och SAF, och dess motsvarighet inom den offenthgasektorn. Inom de olika organisationerna pågår också interna utredningar Iämnet, och likaså har vi fått två stathga utredningar, dock utan Inslag avparlamentariker. Självfallet hälsar vi med tillfredsställelse de initiativ somtagits hittUls och den verksamhet som bedrives. vUl vi emellertidunderstryka tidigare uttalande, att de steg som tagits påföretagsdemokratins område kännetecknas av en viss återhållsamhet. Detta ståratt läsa i bankoutskottets utlåtande nr 1968, som även det betänkande vinu behandlar hänvisar tUl Det råder väl heller ingen tvekan om att den ökade oro påarbetsmarknaden som vi har fått uppleva har ett starkt sambandmed frågor som rör företagsdemokratin. Den grundläggande motiveringen fördemokrati i företagen är densamma som för demokrati i samhället i övrigt. Ettföretagsbeslut berör ofta en stor grupp människor, och det måste tillkommadessa berörda att så långt möjligt gemensamt besluta om gemensammaangelägenheter. Detta ger också i längden det effektivaste resultatet av denverksamhet som bedrivs I företag och samhälle. Förutsättningarna är goda för ökad samverkan meUanarbetsgivare och arbetstagare I vårt land genom den Intressegemenskap som vuxitfram . Det är emeUertid angeläget att intressegemenskapenytterligare kan stärkas. Ett förtroendefullt samarbete kan bara bestå om allainom företaget är medvetna om att stabila, rationeUt drivna och framtidsdugligaföretag är till fördel både för dem som har sin försörjning i företaget, föralla arbetstagare som grupp och för samhäUet. De som leder företagen måste vara medvetna om det ansvarföretagen har både för sina anställda och för samhället. Ett stort intresse hosde anställda för företagets verksamhet och utveckling hksom deras trivsel ochtUlfredsställelse I arbetet är dessutom produktiva faktorer av stor betydelse.Här utgör också Inflytandet över den egna arbetssituationen en stimulerandefaktor. Sådana egenskaper hos individen som initiativkraft, ansvarskänsla ochsträvan efter kunskap, vilka har avgörande betydelse för framstegen Isamhället, kan tas till vara på ett bättre sätt på en arbetsplats med en välutvecklad företagsdemokrati. betänkande faller tUlbaka påbankoutskottets uttalande i den här frågan. En ny utredning skulle medföra risker för en dubblering av redan förekommande verksamhet, säger man. Det finns enligt vår mening ytteriigare utrymme för initiativ och samordning från statsmakternas sida till åtgärder som kan ge stimulans åt reformarbetet på detta område. Man behöver därför inte alls komma I 76 konflikt med de grundläggandeprinciperna om att samarbetet meUan arbetsgivareoch anställda bör få utvecklas utan Ingrepp från samhällets organ. Framför alltgäller det, som vi ser det, att den forsknings- och försöksverksamhet som pågårpå olika håll kan samordnas och ställas samman med planerade åtgärder i frågaom lagstiftning, ändringar i socialförsäkringssystemet, osv. Denna uppgift börmed fördel kunna skötas av en utredning där representanter för arbetsmarknadensparter och de politiska partierna ingår. Information om vad som försiggår iämnet skulle också genom detta tillvägagångssätt underlätta och påverkautvecklingen i snabbare takt. Med detta, herr talman, ber jag att fä yrka bifall tillreservationen 2 I betänkande nr 14. Företagsdemokrati m. m. HenNORDGREN (m): har Intresset vuxit starktför de problem som aktualiserats i de motioner som detta utskottsbetänkandebehandlar. Det gäller som bekant bl. a. frågor I samband med vidgat Inflytandeoch ansvar för de anställda inom företagen. Frågan är enligt min uppfattningframför aUt aktuell Inom större företag, där avståndet mellan ledning ochmedarbetare är längre och risk föreligger för onödig centralisering ochbyråkratisering. I mindre företag har dessa frågor i regel mindre betydelse,eftersom företagsledaren och de anställda I allmänhet har dagliga kontakter ochden anställde lättare kan bilda sig en uppfattning om företagets sätt attfungera, verksamhetens inriktning, målsättning, etc. Det är emellertid uppenbart att, oavsett företagensstorlek, behov alltid föreligger av förtroendefullt och friktionsfrittsamarbete mellan alla I verksamheten sysselsatta. Det är också väsenthgt förbåde den anställdes trivsel och företagets förmåga att fullgöra sina uppgifteratt var och en får en klar bUd av arten och värdet av den egna insatsen som endel I företagets gemensamma ansträngningar och känner sig ha möjlighet att Iohka avseenden påverka såväl sin egen arbetsutveckling som företagetsutveckhng, enskilt eller i samarbete rned andra. Först därigenom får arbete ochansträngningar större mening. I dagens och sannolikt ännu mera i framtidens samhällemåste den enskildes möjligheter till inflytande ökas, men måste ettstörre personligt ansvarstagande också förutsättas. För ekonomiskt framåtskridandekräves i de flesta faU en stark koncentration, men denna måste kombineras medsträvanden att hävda den enskildes integritet och inflytande. Men med dettaökade inflytande följer också skyldighet att ta ansvar. I debatten ommedinflytande har detta oupplöshga samband tyvärr alltför sällan beaktats. Efter vUka huvudlinjer bör man gå fram? Man kan ställa sigden frågan. Det finns ingen modeU som genereUt garanterar inflytande för deanstäUda på arbetsplatsen. Det beror på det svenska näringslivets skiftandenatur. Metoder som I stora företag kan vara lämphga, kan te sig meningslösa imindre företag. De företagsdemokratiska problemen måste enligt vår uppfattninglösas på ett sådant sätt att tillväxten av redan befintliga företag ochskapandet av nya företag försvåras. Företagsledningar, anställda ochorganisationer måste gemensamt söka sig fram Nr 89 till former som kan anpassas tilloUka företags speciella förhållanden. , , 1 görs försök med självstyrande grupper. kan nå långt i samverkan. Liknandeförsök har påbörjats här I landet. -------------------- Men för att man skall komma vidare i utvecklingen är det nödvändigt att Företagsdemokrati jenna försöksverksamhet får en större omfattning och att oUka former av - - utbildning inom och utom företagenstuderas. 1 vår motion från moderata samlingspartiet har vi närmaresökt utveckla hur vi ser på problemet. De vägar vi där har anvisat utgår frånatt den snabba tekniska utvecklingen och strukturförändringen inom näringsUvetkommer att inom de närmaste decennierna starkt påverka den enskilda människansroll i näringsUvet. Vi anser att det för att komma underfund med hur dessaproblem skall angripas krävs större kunskap på detta område än vad vi förnärvarande har. Vi föreslår därför en utredning för att studera dessa problem. Vi bör även utnyttja och ta lärdom av de erfarenheter somman har gjort i andra länder, även deras forskning på området, allt i syfte attge underlag för förslag anpassade till svenska förhållanden. VI anser också att det på utbUdningsområdet är påtagUgabrister då det gäUer utbUdningen av vår ungdom med inriktning på de krav påkunskaper i fråga om administrativa, rättsliga och ekonomiska frågor somerfordras för att man skaU kunna få riktigt gehör för ett vidgat inflytande ochansvar för de anställda inom företagen. För att skapa förutsättningar för ettfördjupat och förtroendefullt samarbete mellan anställda och företagare krävsökade kunskaper om hur svenskt näringsliv fungerar. Vi anser därför attskolöverstyrelsen och unlversltetskanslersämbetet i samverkan medarbetsmarknadens parter bör få i uppdrag att utarbeta planer för enundervisning på detta område. I en reservation, nr 3, som är fogad till dettautskottsbetänkande, har vi fört fram dessa krav från moderata samUngspartiet. Jag ber,herr talman, att få yrka blfaU till reservationen 3. betänkande nr 14behandlar en rad motioner från de tre borgerUga partierna. Motionärernas kravpå en utökad företagsdemokrati kan vi aUa dela. Såväl utskottsmajoriteten somreservanterna är intresserade av att det bUr något gjort på detta viktigaområde. Men när det gäller vägarna till en lösning av denna för parterna såbetydelsefulla fråga har vi olika uppfattningar. Utskottsmajoriteten tar stor hänsyn tlUarbetsmarknadsparternas Inställning till lösning av företagsdemokratins problem och vill därför ej biträda förslaget om en parlamentarisk utredning eller att motionerna överlämnas till redan befintUga utredningar. VI anser att de inom arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna pågående utredningarna bör slutföras utan inblandning från sida. Resultatet av pågående försöksverksamhet bör redovisas innan frågan tas upp till en slutgiltig lösning. Vatie år har motioner på det här området avslagits av , och något nytt har ej kommit tUl som föranleder oss tUl att ändra vår uppfattning. 78 Arbetsmarknadens parter har i årliksom tidigare beretts tUlfälle att yttra sigöver motionerna. Remissyttrande har från arbetsgivarparten avgivits av samt från de anställda av ,, akademikers centralorganisationoch . avstyrker motionerna samtanför bl. a. att den samordning som efterlyses i motion ipraktiken redan kommit tUl stånd genom ett projekt som drives av och som innebär att forskare som är engagerade på detföretagsdemokratiska området regelbundet möts och diskuterar olikaerfarenheter. anför att organisationens kongresshösten 1971 kommer att fatta beslut om fackföreningsrörelsens pohtik iföretagsdemokratifrågorna. yrkar också avslag på den parlamentariskautredningen. anför-att under år 1971kommer både LO och TCO att presentera program för utveckling av det arbete somnu bedrives inom företagsnämndsavtalets ram. Politisk representation iutredningsarbetet anser organisationen att den ej viU tiUstyrka, Även ochSR stäUer sig avvisande tiU tanken att utredningsarbetet skall läggas på enparlamentarisk utredning. Därmed har samtliga stora arbetstagarorganisationer ansettatt det i första hand är parterna på arbetsmarknaden som skall utreda och lösade företagsdemokratiska problemen. Även och majoriteten i KommunförbundetstäUer sig avvisande till motionerna såvitt de ligger Inom deras verksamhetsområdesamt hänvisar till den planerade eUer pågående försöksverksamheten. Utskottsmajoriteten har tagit hänsyn tiU de samstämmigasynpunkter som framförts av dem som närmast har att ta ansvaret förutvecklingsarbetet inom arbetsmarknaden. I folkpartireservationen säger man att börrespektera arbetsmarknadsparternas inställning så som de kommit tUl uttryck iremissyttrandena över motionerna. Men trots detta uttalande har reservanternatydligen inte nog förtroende tUl att parterna själva kan göra den behövligautredningen och försöksverksamheten utan att skall besluta om att detskall vara en parlamentarisk utredning. Detta är ett ovanligt sätt att uttalasig för att man respekterar andras åsikter. Jag tror att om vi skall få en verkligföretagsdemokrati måste problemen lösas av dem som närmast är berörda, alltsåarbetsmarknadens parter. Men det förutsätter att det också blir enföretagsdemokrati, där de anställda får ett verkligt inflytande i företagen -ej en skendemokrati. Ute på arbetsplatserna är man mycket intresserad av attkunna påverka utvecklingen för en förbättrad företagsdemokrati. Denna påverkanblir med all säkerhet större om de berörda själva får deltaga i skapandet av enverklig demokrati på arbetsplatserna. Arbetsgivarens ensidiga bestämmanderättmåste brytas. Företagsdemokratins problem kommer att bhen mycket debatterad fråga inom hela arbetslivet. De anstäUda kommer i allt Företagsdemokrati m. m. Nr 89 större utsträckning att kräva inflytande. Men låt oss i första hand Tisdaeen den överlämna tUl de fackliga organisationerna att med sin motpart sökalösa 18 mai1971 frågorna utan att för närvarandegöra pohtisk inblandning på det sätt som -------------------- -- de borgerliga partierna föreslår I sinareservationer. Jag vUl sluta med att på aUa punkter yrkabifall till '" "" inrikesutskottets hemstäUan. i (c) kort genmäle; Som framgick av mitt anförande ifrågasättervi i inte aUs att det i första hand är arbetsmarknadens parter som skaUhandlägga de här frågoma, men vi tycker att det har gått oerhört sakta på dettaområde. kom, som jag sade, det första företagsnämndsavtalet tiU stånd,och det är med anledning därav som vi vill trycka på. kan det vara enfördel att bara gå den fackliga vägen, men ingenting borde i det här fallethindra att parlamentarikerna försökte påskynda ärendet. Vi har i vårt landverkligen inte någon förnämlig utveckling att visa fram i detta avssende. Om vijämför med hur samma frågor har förts framåt i andra länder, kan vi konstateraatt vi befinner oss mycket långt ner på hstan. Jag ber att få vidhålla mitt yrkande. () kort genmäle; säger att det är ett ovanhgtsätt att respektera arbetsmarknadsparternas inställning, om man yrkarpå en utredning. Jag ville bara hänvisa tUl att vi i vår reservationskriver att vi respekterar arbetsmarknadsparternas inställning, men att statendock kan "göra betydelsefuUa Insatser genom att driva på utveckUngen på deområden där staten är arbetsgivare". Det är med anledning därav som vi harframställt yrkandet. Dessutom behövs det en kodifiering av aktiebolagslagenför att man över huvud taget skaU få den representation och det medinflytandesom det här är fråga om. Att detta skulle stå i strid med respekten förarbetsmarknadens parter kan jag personligen Inte alls se. säger också att TCO och LO skall hakongresser. Därför skulle vi inte göra någonting, utan de skaU själva uttalasig. Ja, det är gott och väl och det är riktigt i och för sig. Men skall väl fördenskull inte avstå från att vidta erforderhgarevideringsåtgärder och utreda vilka eventuella förändringar som måste vidtas iaktiebolagslagen I detta avseende? Det kan inte heUer vara rimligt att sägaatt vi, med anledning av att TCO och LO har kongresser, skall överlämna tiU defackliga organisationerna att själva utforma synpunkterna. Jag har därför svårtatt förstå att det skulle förehgga något hinder för att överlämna de synpunktervi har fört fram till de redan befintliga företagsdemokratidelegationen ochdelegationen för förvaltnlngsdemokratl. Jag ber,herr talman, att få vidhålla mitt yrkande. Hen () kort genmäle: VI konstaterar med tillfredsställelse attherr 80 delar vår InstäUning när det gällerökad företagsdemokrati. tUlvägagångssättenför att nå målet som är oUka. Såsom betonade är det egendomhgt attherr tycker att riksdag skall vänta pä en vissorganisations kongress innan den kan ta ställning tUl en sådan här fråga. sade också att helt hade avstyrkt vårt förslag. Det är en sanning medmodifikation. Om läser det utskottsbetänkande som han självhar varit med om att skriva finner han att i det betänkandet finns refereratvad SAF har anfört.