prot · FU09145 · 1971-12-31 00:00:00 — varemellertid begäran utomordentligt begränsad min utredning ärmycket mer omfattande än hade begärt, helt enkelt därför att jag tror att det är nödvändigt att vi nu gör en Om åtgärderna mot svavelföroreningar i luften, m. m. Om åtgärderna mot svavelföroreningar i luften, m. m. undersökningav de ekonomiska konsekvenserna av de miljövårdsåtgärder vi måste vidta för attkomma till rätta med den miljöförstöring som redan har ägt rum. Det ärnödvändigt också för att kunna bedöma kostnaderna för de miljövårdande åtgärdervi genom vår lagstiftning ålägger företag . När det gäller internationella överenskommelser viU jagbara säga, både tiU och till , att det är möjhgt att vigenom får till stånd konventioner mot luftföroreningar dettror jag på - men att det är ännu mycket viktigare att vi försöker få tUl ståndöverenskommelser regionalt. Man får inte glömma det arbete som sker i Norden.Vi har redan det nordiska kontaktorganet, som kan förbereda överenskommelser iNorden, och vi måste ha överenskommelser i . Jag bara nämnerFN-konferensen och dess resultat. Den får emeUertid inte förta våra krav pä ochvårt arbete med att åstadkomma regionala överenskommelser. På frågan beträffande andra åtgärder än nedtrappningen avsvavelhalten vill jag säga att jag i mitt svar talade om att vi självfaUetmåste gå fram med även andra åtgärder, t. ex. rökgasrening. Men för att klaradet måste man ha en forskning, man måste få fram metoder som är effektiva ochinte i sig själva miljöförstörande. Det finns en sådan forskning på gång, ochdet finns ett antal anläggningar som är under projektering där man skaU användarökgasrening. Staten medverkar ju på flera håU för att få fram en rökgasreningsom är effektiv, och man försöker även att få fram en processteknik som minskarsvavelutsläppen. AUt det här pågår - det är riktigt - men man skaU ha klartför sig att kan det bara bU komplement, huvudparten måsteavse nedtrappningen av svavelhalten. För så vitt inte byttståndpunkt sedan han deltog i jordbruksutskottets utlåtande delar han minuppfattning på den punkten. När det gäUer kostnaderna för förslag,som tog upp, kommer jag att mycket noga granska vad remissvareninnehåller på den punkten. Vi får alltså en grundUg belysning avnaturvårdsverkets egna beräkningar på den punkten. Jag har ingen anledning attanse annat än att under ämbetsmanna-ansvar med hjälp av sintekniska expertis har lämnat en reaUstisk siffra att utgå ifrån för dagen,alltså innan jag grundligt har gått igenom aUa remissvaren. Vad beträffar frågan om naturgas är det klart att den hörframtiden tUl. Det är en sak som vi säkert kommer att få, men det hgger inte sånära i tiden att det underlättar situationen för oss. Vi måste i dagens läge setill att vi får eldningsolja med mmdre svavelhalt. TiU den konkreta frågan från om vad som harhänt, sedan industriministern lämnade sitt svar, kan jag säga att vid det möteman hade meUan och tillsattes en svensk arbetsgrupp, som nuundersöker möjUgheterna att importera naturgas från . Därefter skaU manta en ny kontakt. Man har för dagen inte bestämt tidpunkten för den kontaktenmen här är alltså redan ett arbete på gång, där man undersöker aUa de problemsom tog upp. Ja, frutalman, den aktuella frågan för dagen är ju hur man skall behandladet förslag som har lämnat regeringen. Det hör tUl saken attförslaget från är en bestäUning. För att regeringen skallkunna fullgöra det uppdrag som har lämnat tUl regeringen måste man juha ett underlag för sitt beslut. Och är aUtså förslaggranskat av jordbruksutskottet, som förordar att påskynda i vart faUbeslutet , ja, t. o. m. gå längre än vad harföreslagit. Sedan har vi hela raden av remissvar - en del viU att manskaU faststäUa ett program för att fastighetsägare och andra skaU veta hur manbör StäUa sig, medan andra avråder från detta och menar att man skaU ta ettsteg i taget, då utveckhngen kan ge andra lösningar än nedtrappning avsvavelhalten i oljan. Det bhr aUtså regeringen som får försöka avgöra dettamed ledning av aUa de råd vi har fått av remissmyndigheterna. Om åtgärderna mot svavelföroreningar i luften, m. m. HerrWIRTÉN (fp). Jag tycker, herr jordbruksminister, att det är något av enfråga om medinflytande som vi nu diskuterar. Jag säger detta mot bakgrund avdet bemyndigande som onekhgen har givit regeringen att fortsättanedtrappningen av svavelhalten i eldningsoljorna. Jag har inget att invända motdet men dä är det också rätt viktigt, tycker jag, att riksdagsmännen söker förafram synpunkter på de förslag som skaU Ugga tiU grund för regeringens beslut.Det är, som jag nämnde i mitt första inlägg, motivet tiU att både jag har tagit upp denna fråga. Vi viU påverka beslutet - i mitt faU i denriktningen att man satsar något hårdare på det som jordbruksministern kaUar förkomplement, aUtså rökgasrening. Av de skäl som jag tidigare redovisade tror jag att mantvingas tUl en betydUgt hårdare satsning på utveckUngsarbetet för rökgasreningstekniken.Framför allt bUr det nödvändigt pä grund av de prisstegringar som fleraremissinstanser befarar kommer att följa genom bristen på lågsvavUg olja. Beträffande de internationella överenskommelser somjordbruksministern talade om, tror jag, att de regionala är viktigaste. Menjag skuUe ändå vilja följa upp mina tidigare frågor med att efterlysa vad densvenska regeringen har gjort för att påverka WHO, ,som håUer på med att utarbeta gränsvärden för just svavelföroreningar i luften.Vi väntar på de rekommendationerna. Men trots att de utlovats har ännu ingethörts om dem. Kan jordbruksministern också pä den punkten upplysa oss något omnär de kommer vore det bra. Jag skulle gärna vilja påpeka, fru talman, att flera av deexperter som regeringen anUtat har funnit att inte tillräckhgtbeaktat den alternativa lösning som rökgasrening innebär. Jag skaU citera vadprofessor har sagt helt nyhgen på . Hansuttalande lyder så här: "Jag vill också gärna påpeka att utformningen avdetta program väl ensidigt favoriserar avsvavUng av olja medan däremot metoderatt avlägsna svaveldioxiden ur rökgaserna och återvinna svavlet inte i sammagrad stimuleras genom de föreslagna åtgärderna. Det kan knappast vara Om åtgärderna mot svavelförorenlngar i luften, m. m. riktigtatt på detta sätt på administrativ väg ta stäUning tiU ett tekniskt problem. Envidare teknisk utveckUng på bred front bör stimuleras så att de mest effektivaoch de mest ekonomiska metoderna till slut bhr de som kommer tiUanvändning." Just detta skulle jag gärna vilja betona inför regeringensfortsatta arbete med frågan. Av de frågor som jag stäUde i mitt första anförande saknarjag svar på två. För det första: När kommer regeringen att fatta beslut i dennafråga? För det andra: Kommer regeringen att satsa jag upprepar det än en gång på ett ökat utvecklingsarbete i fråga om rökgasrening, något som jag finnersynnerUgen väsentligt? Jordbruksministern karakteriserade minakommentarer som omfattande men inte kritiska. Då har han missuppfattat mig. Detvar meningen att de skulle vara kritiska. Visserligen framför jag mina kommentarer i en hovsam form,som jag uppfattade det, men jag är ytterligt skeptisk mot regeringensmiljövårds-pohtik i många avseenden, vilket knappast kan komma som enöverraskning. Jag är kanske relativt ensam om de ifrågasättanden som jag hargjort i mitt huvudanförande . Men det säger i och för sig inte att jag harfel. Jag hoppas - om det inte låter aUtför högfärdigt att jordbruksministernett varv tUl vill begrunda vad jag har sagt. Jag noterar att jordbruksministernnu säger sig vUja företa en grundhg granskning av kostnaderna. Det tycker jag ärabsolut nödvändigt, särskUt med hänsyn tUl den effekt det kan ha för svensktnäringslivs bärkraft och konkurrenskraft, om kostnaderna närmar sig miljarden. Jordbruksministern säger att han håller sig till förslagfrån myndigheter som förfogar över erforderhg sakkunskap. Ja, jag tror att detär uppfattningen, men man frågar sig ibland, om verkhgen erforderhg sakkunskapanlitas. Jag tillåter mig att vara litet osäker på den punkten. När det gällerdenna case study tycker jag ändå att man kan bU Utet fundersam när man ringertiU folk på oUka statUga forsknings- och andra institutioner och på frågan hurdet är med försurningen på skogsmarken får svaret: "Nja, där har vi aldrigmärkt någon försurning, men det kanske det är i vattnet." Och sedan svararen vattenexpert: "Nej, någon sådan har vi aldrig märkt, utan ibland har vit. o. m. funnit att det är tvärtom. Men i skogen kanske det ärförsurning." Då blir man faktiskt htet förvirrad. De personer som jag hartagit kontakt med kan inte anses som särskilt "origineUa", utan jaganser att man kan betrakta dem som etablerade experter. Jordbruksministern säger att jag förefaUer att ha enfärdig uppfattning. Det har jag väl på sätt och vis; den slutsats jag drar avatt kunskapsunderlaget är så dåligt är att vi måste satsa mera på forskning ochgöra en omprioritering, i första hand beträffande det nuvarande anslaget ellerinom den anslagsram som kommer, och försöka lägga mera pengar på forskningen.Det framstår som oundvikUgt. Inte heUer beträffande den aktuella svavelfrågan anser jagdet rimUgt att binda sig vid ett program för . I stället bör manbinda sig förett par, och under den tiden försöka skaffa fram ett svar på Nr 145 Om åtgärderna mot svavelföroreningar i luften, m. m. min första fråga, nämligen hur man skall bära sig åt föratt prioritera mot bakgrund av tillgängUga resurser, och på min tredje fråga,vad det kostar att trappa ner svavelhalten i eldningsoljan och vilka andratänkbara åtgärder som kan vidtas också då naturUgtvis i förhållande till deneffekt som ernås med tanke på att så mycket av svavelnedfaUet i kommerutifrån. Jag vilseleddes av vänliga ton närhon talade tUl mig, men jag fattade nog att hon var utomordenthgt skeptisk motvår miljöpohtik och i rätt mycket ifrågasatte den. Det kan väl inte Ugga sä värst vetenskaphga undersökningarbakom ett ståndpunktstagande, om man bara ringer upp en person för att frågavad han anser. Det är väl Utet farligt att inta en ståndpunkt efter ett hastigttelefonsamtal med någon, även om det är med en vetenskapsman. Men det sista som sade, att man bör varaförsiktig och inte binda sig för , visar att vi är nere påmarken igen och kan diskutera. Det är klart att avvägningsproblemet är svårt.Regeringen kan självfallet inte göra mer än fastställa vad som skaU ske nästaår, men tanken var att man skuUe så att säga ange riktUnjerna för hela1970-talet, så att man visste vad man hade att rätta sig efter . Jag har inte intagit någon bestämd ståndpunkt, om det kanvara riktigt och rimligt. Det får vi aUt begrunda. Orsaken tiU att man bör varaförsiktig skulle i så faU vara att man efter ett par, kan ha kommitlängre i den forskning som vi bedriver rätt intensivt - t. ex. forskningen omrökgasrening och allt sådant, som för dagen bara är ett komplement. Det är alldeles klart, , att jag skall begrundadet har sagt - det skulle väl aldrig falla mig in att inte lyssna påvad en ledamot av denna kammare säger. Det är aUdeles klart att vi gör så, mendet innebär inte att jag kan lova att efterleva alla förslag som ledamöter förfram. De får i sin tur begrunda, att man inte aUtid kan göra det. började sitt anförande med att säga att dethär är en fråga om medinflytande. Ja, det är klart, men om gerregeringen en fuUmakt, vUl regeringen gärna ha förtroendet att fullföljauppdraget. Det finns dock inte något hinder för riksdagsmän att framföra sinasynpunkter. Det har jag aldrig förmenat någon. Tvärtom har jujordbruksutskottet behandlat denna fråga, trots att regeringen fått en fuUmakt.Men jag ser till min glädje att jordbruksutskottet inte tar fullmakten frånregeringen, utan tiUsammans med alla övriga ledamöter viU bara attregeringen skaU handla htet snabbare än vad förordat. Här är jag litet fundersam över vad egentligenmenar. Han gör gällande att han vill föra fram alternativa lösningar. Dåförstår jag inte hur han kunnat skriva under jordbruksutskottets betänkande.Det är aUdeles klart att vi skaU satsa mera på de alternativa lösningarna, menvi måste reahstiskt bedöma den här frågan. För dagen gäller att sådana bara kanbU kompletterande åtgärder. Någon annan uppfattning kan man inte få på den härpunkten. 4* protokoll 1971. Nr 145 ber oss satsa hårdarepä dessa kompletterande åtgärder. , , Då uppkommer närmast frågan: Hur mycket hårdare? Jag har i mitt svar den j <= ,. , , ,, sagt att vi redan har forskning igäng pa dessa områden. Som svar pa herr ,. , .,-.., .. . . ,.. . , , .,, sista fråga kan jag saga:Regeringen bestämmer inte exakt vilka Om åtgärdernamot forskningsprojekt som skaU få pengar utan regeringen anvisar forsk- svavelföroreningar ningspengarna till de olika forskningsråden, vilka själva rimUgtvis får göra i luften,m. m. erforderUga prioriteringar. Jagföreställer mig att de ting vi diskuterat frånmiljöskyddssynpunkt är så viktiga att man säkert i fråga om dem kommer attsatsa ännu hårdare. Det är svaret på den sista frågan. andrafrågan gäUde när man kan fatta ett beslut. Jag kan inte exakt ange tidpunkten,men beslutet bör fattas rätt snart. Jag räknar med att vi någon gångi januari månad skaU kunna få fram ett beslut. Vi lär inte den här gången kunna komma såmycket längre i själva sakdiskussionen, men jag ber ändå att få kommentera ettyttrande av jordbruksministern. Han tyckte att det var äventyrhgt att ringa upp och frågavetenskapsmän under några korta samtal. Upplysningsvis kan jag meddela att detrörde sig om mycket långa samtal varje gång. Jordbruksministern säger att dettainte kan vara någon vetenskaplig undersökning. Då kanske jag kan passa på attfå ett råd av jordbruksministern. Hur gör man, om man är en mUjöintresseradriksdagsman? Accepterar man bara de expertutlåtanden som ställs till ensförfogande eUer är det meningen att man skaU vetenskapa själv. Vi har inte såmånga andra vägar att gå än att ta kontakt med personer som är sakkunniga påohka områden. Men jag kanske kan få diskutera htet mera medjordbruksministern också utanför den här kammaren. Jag inbiUar mig att detskulle vara utomordentUgt lärorikt. Nej, herr jordbruksminister, jag har inte pånågot sätt ändrat ståndpunkt från det tiUfälle då vi behandlade den här frågani jordbruksutskottet. Om jordbruksministern gör en jämförelse med vad det enigautskottet här har skrivit och den interpeUation som jag framlämnade redan påhöstriksdagens första dag, så ser han att överensstämmelsen är mycket god.Flera av de punkter som jag fört fram i interpeUationen och som jag funnit varamycket väsentUga är beaktade i den här skrivningen. Jag viU erinra om vad som sägs om gasimporten ochrökgasreningen. Just de frågor jag betonat som särskilt viktiga för att vi inte skaU komma i en krissituation på grund av den eventueUa bristen på lågsvavUga oljor. Jag skaU bara citera ett par meningar ur utskottets betänkande. Där står bl. a. att det är "enUgt utskottets mening angeläget att även andra möjligheter att lösa här aktuahserade problem uppmärksammas. Med hänsyn bl. a. till rådande knapphet på svavelfattiga oljor synes frågorna om avsvavUng av oljorna eUer rökgaserna särskUt viktiga." Litet längre ned i texten talas om hur viktigt det är att forsknings- och utveck- 106 hngsarbetet på detta områdeintensifieras. Det är precis vad jag har tryckt såhårt på. Jordbruksministern frågar mig hur hårt man skall satsa.Det är naturUgtvis aUtid svårt att ange i kronor. I interpeUationssvaret tyckerjag, som jag påpekade redan i mitt första inlägg, att det finns en gradskUlnadsom är intressant. Jordbruksministern säger själv att det finns ett visstutveckUngsarbete i , medan det är omfattande internationeUt. Eftersomvåra jordar, särskilt i sydvästra , visat sig specieUt känsUga för dessanegativa effekter, anser jag att det också för oss finns skäl att göra enomfattande satsning på utveckUngsarbetet för just rökgasreningen. Jag tror detär en nödvändig komplettering, och kanske längre fram inte bara enkomplettering utan rent av ett alternativ. Ang. åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag är naturUgtvis dessa kompletterandeåtgärder inte bara kompletterande. Men vad vi talar om är situationen i dag.Jordbruksutskottet har också föreslagit regeringen att på den här punkten gålängre i nedtrappningen än vad har föreslagit. Det kan ju intejordbruksutskottet gärna ha gjort därför att man menar att det finns andraåtgärder att vidta i stäUet. Om man jämför forskning med den som bedrivs ivärlden i övrigt är det riktigt att säga att vi skaU ha ett visstforskningsarbete men att den totala forskningen i världen skaU vara omfattande.Vi kan inte själva klara allt det forskningsarbete som är nödvändigt inommiljövården, utan vi måste suga ut aUt vi kan få av det som sker på detinternationeUa planet, och det skall vi också göra. Vad jag menar, och det rådet kan jag ge äratt om det kommer en case study som har utförts av ett stort antalvetenskapsmän behöver man inte tvunget hundraprocentigt tro att de somkritiserar det har rätt. Det finns en gammal domarsats som lyder: audiatur etaltera pars, och den bör gäUa även inom miljövården. Jag är självfallet med stor glädje beredd att talamiljövård med utanför denna kammare. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Ang. åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag Herr handelsministern erhöU ordet för att besvaraherr i (fp) framställda interpeUation, nr 171,och anförde: i har frågat mig, om jagär beredd att vidta ytterUgare åtgärder för att underlätta och främja de mindreoch medelstora företagens marknadsföring och om jag är beredd att geytterligare stöd tiU de mindre och medelstora företagens export tiU övriganordiska länder. De mindre företagens handikapp i kunskaper ominternationeU marknadsföring är otvivelaktigt en hämsko på deras möjUghet attdeltaga i exportutveckUngen. Detta föranleder mig att vid prioriteringen avstatens insatser ta stor hänsyn till dessa företags behov av hjälp på Ang. åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag Staten stöder med ohka åtgärder exportmarknadsföringen.Exportrådet för den mindre industrin och handelssekreterarna har tiU uppgiftbl. a. att överföra kunnande inom marknadsföring till företagen. Exportrådethar i sin verksamhetsinriktning de nordiska länderna som utomordenthgtbetydelsefulla marknader för de mindre och medelstora företagen. pågår en kraftig förstärkning av denexportfrämjande verksamheten. Handelssekreterarkontor upprättas i ,, , och . Denna reform syftar just tUl att lämnaspeciaUsthjälp tUl företagen när det gäller marknadsföringen på viktigamarknader. Satsningen kommer i hög grad att bU till nytta för de företag somhar ringa exporterfarenhet, dvs. i stor utsträckning de mindre och medelstora.Den utbyggnad som gjorts av har också förbättrat demindre företagens möjligheter att här hemma få kvaUficerad rådgivning. Frågor om statens insatser för främjande av exportenkommer att föreläggas vårriksdagen i särskild proposition. HerrANDERSSON i (fp): Jag får tacka statsrådet för svaret pä min interpeUation. Motivet för denna är att gjort enundersökning av företag som har varslat om permitteringar. Av denundersökningen framgick att det i första hand rörde sig om företag som hademindre väl_utbyggda mäTkriadsfunktioner. Det är just de företagen som uppleversådana svårigheter att det resulterar i permitteringar. En viktig orsak härtiUär att marknadssidan bUvit eftersatt. För en allt större del av dessa företaghar exporten bhvit ett nödvändigt och naturUgt led i verksamheten. Skapandet avfrihandelsområdet, begränsning som marknad och den ökade konkurrensenhar ju medfört att de mindre och medelstora företagen med kraft måste försökainrikta sig på marknader utanför . Av svaret framgår att statsrådet delar min uppfattning attde mindre företagen har ett handikapp i sin brist på kunskaper och resurser idet avseendet och att detta hämmar deras möjhgheter att deltaga iexportutveckUngen. Statsrådet säger också i svaret att vid prioriteringen av deinsatser som staten gör skall man ta stor hänsyn tiU de mindre och medelstoraföretagen. Det var alltså besked på den första frågan som jag stäUde i mininterpeUation. På den andra frågan däremot, huruvida statsrådet varberedd att ge ytterUgare stöd tiU de mindre och medelstora företagens exporttill övriga nordiska länder, kan jag inte utläsa något särskilt besked urstatsrådets svar - möjligtvis med undantag för att statsrådet hänvisar tiU attexportrådet i sin verksamhetsinriktning har de nordiska länderna "somutomordentligt betydelsefuUa marknader för de mindre och medelstoraföretagen". Det ger emellertid inget direkt besked huruvida statsrådet ärberedd att vidtaga åtgärder i avseende på vad jag har frågat om. Det hade varitintressant om statsrådet velat svara på den frågan, eftersom de nordiskaländerna har kommit att spela en allt större roU för vår export. har ju handeln med våragrannländer stigit klart starkare än vad som gäller de övriga marknaderna. 1reella tal uppgick vår export 1970 tiU , varav 9 449miljoner gick tiU , och . Vi har haft ettkraftigt överskott i handeln med dessa länder, vUket gjort att en starkarekommersiell bearbetning av dessa länder av statsmaktema såvitt jag kan förståinte ansetts vara nödvändig. Jag tror inte det kan vara ett motiv för att visom enda nation i saknar kommersieUt utbildad personal på våraambassader i , och eller har handelssekreterare ellerderas motsvarighet stationerade där. Jag har svårt att tro att det är motbakgrunden av dessa länders betydelse för export som vi saknarkommersiellt utbildade representanter. har våra ambassader påpekat att enförstärkning av ambassadernas kommersieUa service är både önskvärd ochnödvändig. Särskilt har ambassaden i med kraft understrukit vikten avsärskUt avdelad merkantUt skolad personal för handläggning av handelsförfrågningar.För närvarande har en ambassadsekreterare/attaché uppgiften att bevaka dessafrågor på deltid. De gör självfallet inom ramen för sin kapacitet ett förtjänstfulltarbete. Jag tycker emeUertid att företagens exportansträngningar måstestimuleras i rådande ekonomiska läge. Därför vore det realistiskt om vi vid denexportökning, som vi självfaUet måste satsa på, också klart kunde emotse enstigande relativ exportandel för den mindre industrin, dvs, för företag medmindre än 1 00 anstäUda, Det är ju mest naturUgt för nyexportörerna att förstundersöka sina möjligheter på den nordiska marknaden. Men för att dessa företagskaU erhålla ett tiUfredsställande beslutsunderlag härför, måste förbättraderesurser sättas in på , och . är i flera avseendenen betydelsefuU avsättningsmarknad för produkter från den mindre industrin, ochen lyckad inbrytning kan öppna vägen till en betydUgt vidgad export. Det ärdärför av vikt att företagen på ett så riktigt sätt som möjligt introduceraroch marknadsför sina produkter där för att sedan med de erfarenheter de får påden nordiska marknaden kunna börja bearbeta marknaderna utanför . Vi kan t, ex. se på , där den finska statenmarkerat stöder finska säljaktiviteter och kampanjer både här i och iNorge. På finskt håll har man löst problemet med kommersieU bevakning i Norgeoch i genom tUlsättande av handelssekreterare, som organisatoriskt ärknutna till handels- och industriministeriet men funktioneUt är verksamma underFinlands utrikeshandelsförbund. På den svenska marknaden har de ju också hjälpav Finsk-Svenska handelskammaren här i . Jag tycker att det är angeläget att starta enaktiv exportfrämjande verksamhet i de nordiska länderna för att nå snabbaexportresultat för de svenska företagen. En lösning vore väl att man finge enförstärkning på våra ambassader i , och . Man kan väläven tänka sig att det kan ske i form av någon handelsattaché vid dessaambassader. En annan lösning vore väl också att fingemöjhgheter att anställa tjänstemän och placera dem på ambassaderna i denordiska Ang. åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag Ang.åtgärder till stöd för mindre och medelstora företag