prot · FU0981 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes av fru andre vice talmannen. § 1 Justerades protokoUen för den 29 och30 april. § 2 Ang. principema för ytterligare reglering av älvar Herr industriministern ordet för att besvara i (c) framställdainterpeUation, nr 30, och anförde; i har frågat mig om jag ärberedd att lämna min principiella syn på ytterligare reglering av älvar medbeaktande av planerad utveckling på kärnkraftens område och med beaktande av miljövårdsaspekterna. Det svenska kraftsystemet har hittUls varit baserat påvattenkraft. Produktionskapaciteten hos den utbyggda vattenkraften uppgårtill ca 53 miljarder kilowattimmar med normalvattentillrin-ning. Detta motsvarar av den nuvarandeförbrukningen av elkraft. Den praktiskt utbyggnadsbara vattenkraften i landetuppskattas till totalt ca 85 miljarder kilowattimmar . Detskulle således återstå att bygga ut vattenkraft motsvarande ca . Jag vill emellertid erinra om mitt uttalande i åretsstatsverksproposition angående utnyttiandet av de outbyggda vattenkrafttillgångarnai landet. Därav framgår bl. a. att tre av de fyra större älvar i övre ,som ännu inte tagits i anspråk för kraftändamål, nämligen , älvoch älv, ansetts ha så stort värde från naturvärdssynpunkt att de börundantas från utbyggnad. Vatten-krafttUlgångarna i dessa älvar representerartUlsammans en kraftproduktion om drygt 11 miljarder kilowattimmar . Vidare kan jag nämna att av hänsyntill naturvården utfäst sig att avstå från utbyggnad av vattenkrafttillgångarmotsvarande 3,5 miljarder kUowattimmar i Lule älv, Skellefte älv, älv,och . Mot bakgrund bl. a. av nämnda undantag från utbyggnadtorde enligt kraftföretagens egna bedömningar omfattningen av återståendevattenkraftutbyggnader inte komma att överstiga 10 miljarder kilowattimmar.Härutöver kan vissa kraftutbyggnader bli aktualiserade av sysselsättningsskäl,och slutligen finns möjligheten att genom utvidgade regleringar ökaeffektuttagen i redan utnyttjade älvar. Med det ökade behov av elkraft som förutses i prognosernaför står det klart att huvuddelen av erforderligaenergitillskott måste tUlgodoses med andra kraftslag än vattenkraft.Atomkraftverken kommer därvid att spela en aUt större roll för produktionen av Ang. principerna för ytterligare reglering av älvar Av tekniska och ekonomiska skäl bör de storaatomkraftaggregaten drivas med full effekt av året sommöjligt. Förbrukningen av elkraft uppvisar emellertid stora variationer underåret, och . För att kraftsystemet skall kunnaproducera den effekt som svarar mot belastningen måste atomkraftverkensbasproduktion kompletteras med andra mera lättreglerade kraftkäUor. Efter handsom elförbrukningen ökar växer också behovet av sådan lättregleradmaskineffekt. Vattenkraftens goda reglerbarhet och driftsäkerhet gör denspeciellt lämpad både för detta ändamål och som effektreserv vid plötsligahaverier på stora värmekraftaggregat. Det är således en felaktig uppfattning att, sominterpellanten antyder, tillkomsten av atomkraftverk skulle göra andra slag avkraftverksutbyggnader överflödiga. Det är tvärtom så, att atomkraftens växandeandelav den framtida kraftproduktionen kommer att medföra ett ökat behov aveffekt från andra kraftkäUor under högbelastningstid. Som jag sagt ärvattenkraften mycket lämplig som en sådan kompletterande kraftkälla. Såvältekniska som kraftekonomiska skäl talar för ett ökat utnyttiande av års- ochkorttidsregleringar och fortsatta utbyggnader i redan reglerade älvar.Självfallet måste dessa utbyggnader bedömas med hänsyn tUl deras inverkan påden kringliggande miljön. Denna inställning har också klart markerats i åretsstatsverksproposition. Jag vill i detta sammanhang erinra om att rätten attförfoga över vattentillgångarna i vårt land i princip tUlkommer ägaren. När detgäUer byggande i vatten eller reglering av vattendrag krävs emellertidtillstånd av vattendomstol som har att bedöma företagets nytto- och skadeverkningari enlighet med tillåtlighetsreglerna i gällande vattenlag. Tyngdpunkten i den vattenrättsliga prövningen liggersåledes hos vattendomstolarna. Maj:ts möjligheter att ingripa är för närvarandebegränsade tiU strömfall, som staten äger och för vilkas utnyttiande anslagmåste begäras, eller till vattenregleringsföretag där regleringens inverkan påvattnets avrinning är av synnerlig omfattning. Vattenlagen är föremål för en genomgripandeöversyn. a. har lagens bestämmelser till skydd mot miljöförstörelsekritiserats som OtiUräckliga. har därför att särskiltuppmärksamma denna fråga och utforma tUlåtlighetsreglerna så att naturvårdssynpunkternablir skäligt beaktade i konkurrensen med andra berättigade samhällsintressen.Jag behöver knappast påpeka att det här är fråga om mycket besvärUgaawägnlngsproblem, och förslag i denna del är inte att vänta ännu . Regeringen har därför funnit det motiverat att redan nuföreslå vissa provisoriska ändringar inom ramen för gällandevattenlagstiftning. Förslagen, som väckts av vattenlagsutredningen, innebärbl. a. att Kungl. Maj:ts prövningsrätt utvidgas tiU att omfatta aUa företag -både vattenregleringar och kraftverksbyggen av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet. Proposition i denna del har nyUgen avlåtits tUlriksdagen. Om antar denna reform kommer Kungl. Maj t att förfoga överett instrument som gör det möjligt att i större utsträckning än nu pröva tUlåtligheten av vattenkraftutbyggnader och därvid bevaka väsentliga Nr 81 samhällsintressen, däribland naturvårdsintressena. Och detta oavsett om Måndaeen den utbyggnaderna sker i offentlig eller privat regi. Hert BJÖRKi (c): Jag ber att få tacka industriminister svaret på min interpeUation. Att jag ställde min fråga var betingat av ett aktueUt fallav planerad kraftverksutbyggnad vid i . Sedan mininterpeUation inlämnades har frågan delvis kommit i ett nytt lägegenom att vattenöverdomstolen prövat faUet. Dom har dock ännu inteavkunnats. Söderforsfallet är ett intressant exempel, då man genom eneventuell utbyggnad av kraftverk ställer stora natur- och fritidsvärden påspel. För de värdena har jag utförligare redogjort i min interpeUation. En saksom kan synas egendomlig är att det i de planer för kraftverkslokalisering, somgavs ut av centrala driftsledningen och som avser de projekt somskall byggas ut , inte har räknats med något kraftverk iSöderfors. I sitt svar hänvisar tiU årets statsverkspropositiondå det gäller vilka älvar som inte skall tas i anspråk för utbyggnad. Betyderdet då att alla de älvar som av någon anledning råkat få ett kraftverk är attbetrakta som redan förstörda? Betyder det att dessa älvar på något sätt är mindrevärda ur naturvårds- och miljösynpunkt? På s. 6 i den bilaga till årets statsverksproposition sombehandlar dessa ärenden står det också om jag har tytt det rätt att det ärönskvärt att man får fram så stora produktionsenheter att en effektiv och rationellenergiförsörjning erhåUes på . Jag vill då fråga statsrådet en fortsatt utbyggnad av kraftverk av typ , som beräknas få eneffekt på mellan 10 och 20 MW, fyUer de krav som ställer upp ipropositionen. En annan fråga som man ställer sig är ju om det kan varaur samhällets synpunkt rimligt att man låter vissa bolag bygga ut kraftverk,som till Stor del i första hand tar sikte på bolagets egna önskemål i fråga omkraft, och inte gör en samhällsavvägning i stort. Det vore intressant att fåbesked på den punkten. Vi får ju en diskussion om Kaitum ochRitsem, men jag tycker nog att inställning även till dessa frågorganska klart framgår av hans interpellationssvar här . Jag är också gladför den översyn av vattenlagen som sker. Jag tycker att den ärvärdefull. Jag har genom min interpeUation velat fästa statsrådetsuppmärksamhet på dessa frågor som jag från regeringen efterlyser ettökat hänsynstagande till de stora naturvärden som står på spel. Den miljö somoreglerade älvar utgör är viktig och bör så långt som möjligt skyddas frånonödig exploatering. Det finns väl också skäl att förmoda att en förbättring avatomkraftverkens driftsäkerhet skulle kunna innebära en bättre grund försnabbare utveckling av sådana kraftverk. Därigenom kan kanske även denna typ av Ang.principema för ytterligare reglering av älvar Ang. principema för ytterligare reglering av älvar kraftproduktionbli konkurrenskraftig utan att man fördenskull i onödan äventyrar den miljö somfinns i närheten. Det är riktigt att i i sin interpeUationrätt utförligt uppehöll sig just vid kraftverket i . Men varden fråga han riktade till mig inte en fråga om min inställning till dettaspeciella kraftverksbygge, utan det var en principiell fråga om hur jag ser påavvägningen mellan vattenkraft och andra kraftkäUor. Det vore väl också fel avmig att gå in på detta enskUda ärende. Jag har ingen anledning att i det härsammanhanget argumentera vare sig för eller emot just denkraftverksutbyggnaden. Jag viU bara erinra om att frågan behandlats i enlighetmed den lagstiftning som gäller i vårt land. Som påpekade, är frågannu uppe i vattenöverdomstolen, efter överklagande av enskilda sakägare, dockicke av kammarkoUegiet eller indirekt . Jag tycker att det ärbättre att framför argumenten för kraftverksutbyggnaden. Men att den ger en begränsad effekt, , kan intei och för sig anföras mot utbyggnaden. Vi kan inte basera vår kraftproduktionuteslutande på de mycket stora stationer som vi vet kommer att uppföras. Detfinns starka miljöskäl och ekonomiska skäl för att koncentrera atomkraftverkentUl stora stationer, och sådana planeras nu i , i Forsmark och iOskarshamn, för att ta tre aktuella exempel. Men just förekomsten av dessamycket stora enheter ökar behovet av lättreglerade anläggningar, ochvattenkraften är därvid det bästa sättet att möta toppbelastningar ikonsumtionen. Alternativen är som bekant gasturbiner och oljeeldade kraftverk. Det är självklart att det måste göras en avvägning mellanolika samhällsintressen, av vUka en ekonomisk kraftförsörjning är ett ochmiljösynpunkten ett annat. Hur vi handlar vid den konkreta avvägningen kan maninte säga annat än efter analys av det enskilda fallet. Utan att föregripa dendiskussion som vi kommer att ha här i kammaren , när vi skalldiskutera Ritsem, vUl jag bestämt hävda att av de tre produktionskäUorna förelenergi, nämligen oljekraften, vattenkraften och atomkraften, är vattenkraftenden miljövänUgaste. Den bär dessutom, vUket det kan vara skäl att understryka,i högre grad än de andra kraftkäUorna också de indirekta kostnaderna.Vattenkraften bär de indirekta kostnaderna dels genom de relativt långtutvecklade ersättningsprinciperna i vattenlagen, dels genom att enregleringsavgift uttas som ersättning för utnyttjande av en gemensamnaturresurs. Jämför behandlingen av vattenkraften i det avseendet med denbehandUng som oljekraften och oljeenergin över huvud taget är föremål för ivårt samhälle och jag är helt övertygad om att en sådan jämförelse måste ickeminst ur miljösynpunkt - utfalla tUl vattenkraftens fördel. i (c): Om vi bortser från det aktuella faUetSöderfors, som vi väl inte bör diskutera eftersom det ligger undervattenöverdomstolen, frågar jag herr statsrådet: denna typ av kraftverk,som har en ändå i dettasammanhang rätt begränsad effekt, de krav som herr statsrådet i Nr 81 Om antidumpingavgift till skydd för svensk trädgårdsodling propositionenställer om att det är nödvändigt att man får fram så stora produktionsenheteratt en effektiv och rationell energiförsörining erhåUes på ? Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om antidumpingavgift till skydd för svenskträdgårdsodling Herr jordbruksministern ordet för att besvara i (c) den 21 aprUframställda interpeUation, nr 110, och anförde; i har frågat mig om jagvUl medverka tiU att svensk trädgårdsodUng får ett skydd genom enantidumpingavgift, liknande den som införts i . Jag har i början av innevarande år uppdragit åtträdgårdsnäringsutredningen att utreda frågan om åtgärder tUl skydd mot sådanimport av trädgårdsprodukter som sker till onormalt låga priser och därigenomstör den svenska marknaden. Detta uppdrag har jag givit med anledning bl. a. aven skrivelse från och remissyttrandensom avgivits häröver. Innan jag sett resultatet av utredningen är jag inteberedd ta ställning till enskilda marknadsskyddande åtgärder. Allmänt vill jag tUlfoga att förutsättningarna för attinföra anti-dumplng- och utjämningstullar är noggrant reglerade genominternationella bestämmelser inom ramen för det allmänna tull- ochhandelsavtalet (). Genom vår anslutning till är vi bundna av dessaregler. Bl a. gäller som en viktig förutsättning att dumpad ellersubventionerad import bevisligen måste förorsaka väsentlig skada för flertaletinhemska tillverkare för att dylika avgifter eller tullar skaU vara tUlåtna. Idet engelska fallet som omnämns av interpellanten förhöll det sig så att debrittiska myndigheterna i anledning av klagomål om dumping av gurka frånRumänien införde en provisorisk avgift men då det inte kundekonstateras att näringen förorsakats skada avskaffades den extra avgiften efterkort tid och erlagda avgifter restituerades. i (c): Jag ber att få tacka herr statsrådet försvaret på min interpeUation. Tyvärr måste jag konstatera att det inte är heltpositivt för den hårt trängda svenska trädgårdsnäringen. Att en utredning kommer tUl stånd är givetvis ett steg irätt riktning, som jag tacksamt noterar, men jag hoppas att herrjordbruksministern låter påskynda denna utredning, ty när dumpingtendenser görsig gällande på grönsaksmarknaden är snabba åtgärder önskvärda. Därför menarjag att en tUlfälUg importavgift som vid behov kunde träda i kraft ärnödvändig. I tillåts en sådan avgift, när det egnalandets tillverkare eUer odlare genom subventionerad import lider väsentligskada. När jag i interpeUationen frågade herr statsrådet om Om antidumpingavgift till skydd för svenskträdgårdsodling möjligheternatill ett antidumpingskydd liknande det i , gjorde jag det mot bakgrundenav de uppgifter som jag fått om verkan av detta skydd. Farmers'Union i har skrivit att man lyckades få regeringen iEngland att införa en tillfäUig antidumpingavgift av per cwt på växthusgurka och att effekten på marknadspriserna blev ögonbUcklig. Frånatt det varit ett stort gap mellan priserna på inhemsk och importerad vara blevskillnaden efter avgiftens införande minimal. Herr statsrådet säger nu att denna avgift avskaffadesefter . Men då betyder ju detta att blotta vetskapen om att en sådanavgift finns och vid behov snabbt kan sättas in avhåller exportländerna frånatt tillgripa dumping. Jag anser att det vore synnerligen värdefullt för svenskträdgårdsnäring om bestämmelser till skydd för odUngen infördes för att vidbehov kunna träda i kraft. Jag är ingen motståndare till import som är avpassad eftervårt behov och där importpriset är angivet på införselhandlingarna. Vi har ettproduktionsunderskott här i landet under vissa årstider och måste såledesimportera. För konsumenterna kan det även vara fördelaktigt med en sundkonkurrens. Men vad jag vänder mig emot och betraktar som synnerligen aUvarUgtär att svensk trädgårdsnäring under nuvarande förhållanden inte har någon somhelst möjlighet att konkurrera på Uka villkor; den har ingen chans mot dedumplngpriser som statsägda exportföretag tUlämpar när de låteröverskottsprodukter välla in över våra gränser dessa produkter säljs här tillpriser som i många fall är så låga att de knappast täcker mer än tull- ochfraktkostnader. En sådan störning i den normala marknadsbilden skaparstora svårigheter inte bara för producenterna utan även för distributionen ochger dessutom sällan några fördelar för konsumenterna. Detaljhandeln har ingamöjligheter att följa med i den ryckighet i prisbUdningen som blir följden. Såsom jag framhållit i InterpeUationen har denna importstadigt ökat. Som exempel kan nämnas att importen av växthusgurka från Rumänien1968 var endast ; 1970 hade importen ökat till . Från Bulgarienfick vi gurka; 1970 fick vi . Tendensen innevarande årpekar på en ytterligare ökning av importen från de statsägda företagen iöststaterna. I och för sig är kvantiterna ännu inte så stora, om manjäniför med t. ex. , som 1970 exporterade gurka till Sverige.Men det som skapar svårigheterna för svensk odUng är denkonsignationsför-säljning som tUlåts äga rum. Trots omfattanderationaliseringar och specialiseringar samt samlade försäljningsutbud ochproduktionsplanering har de svenska odlarna inga möjUgheter att bemästra densituation som i och med detta uppstår. Konsumtionen av grönsaker inom värt land ökar med 7procent , vUket borde betyda att svensk trädgårdsnäring skulle ha godautvecklingsmöjligheter. Trots detta är det tyvärr så att den svenskaodUngens andel av marknaden håUlt sig i stort settoförändrad. Det har inträffat en stagnation i växthusbyggandet, beroende pä attunga odlare under nuvarande förhållanden helt enkelt inte vågar satsa på någotså osäkert som svensk trädgårdsnäring. Och äldre odlare saknar oftast kapitaltUl att bygga ut. För att bibehåUa vår nuvarande andel av marknaden borde vibygga mellan 30 växthus, utöver den ersättningsbyggnation som behövs för att upprätthåUa vår produktionskapacitet. Det är enfarlig tendens om vi trots ökad konsumtion låter den svenska produktionensjunka - ytterst allvarlig inte minst från beredskapssynpunkt. I årets statsverksproposition har finansministernframhålUt betydelsen av den prouktion som konkurrerar med importen. TUl dennaproduktion bör räknas, menar jag, inte bara rena industriprodukter utan ävenprodukter från svensk trädgårdsnäring, som är så viktiga för vårfolkförsörjning vid en eventuell avspärrning. Med statsmakternas stöd måsteförhindras att odlingen stagnerar och slutligen slås ut. kan jag nämna att det ingalunda är endast odlarei och som oroats av de dumpingtendenser som gör sig gällande pågrönsaksmarknadsområdét. Även har haft känning av dessa, och landet harhos begärt dels att importlicens bör krävas för import tUlEEC-marknaden, dels att importpriserna skall angivas på införselhandlingarna,dels slutligen att om importpriserna är under gäUande marknadspriser inom EECskall partiet icke få införas. Min förhoppning, fru talman, är därför att berördadepartement noga följer utvecklingen och vidtager de åtgärder som är nödvändigaför att svensk trädgårdsnäring skall ha möjligheter att inte bara överleva utanäven få en stabU och normal utveckling. Om antidumpingavgift till skydd för svenskträdgårdsodling Som framgick av mitt svar är det inte så attdet kommer en utredning tUl stånd på den här punkten, utan den har redantillsatts och arbetar för fullt. Och den utredningen tUlsatte jag efter samrådmed vederbörande branschorganisation, som påtalade det här problemet. Att det inte är så lätt att utan vidare införaantidumpingavgift framgår med all önskvärd tydlighet av den omständigheten attbritterna tvingades gå ifrån det systemet. Det är därför inte så där alldelesenkelt som det låter. Man får vara väldigt försiktig med sådana saker, och manskaU kunna leda i bevis både att det är fråga om en dumping och att den skadarnäringen. Vi kommer emellertid att noggrant följa den här frågan såsnart utredningen har lagt material på mitt bord. Då kommer vi att i samråd medvederbörande branschorganisation diskutera vad vi skall vidta för åtgärder, om situationenär sådan att åtgärder är erforderliga. Man fick kanske av inlägg ett intryck av attvi inte på något sätt skyddar den svenska trädgårdsnäringen, och det är ju enlitet felaktig bild. Vi har ändå ett gränsskydd för våra trädgårdsprodukter.Det är utformat med säsongstullar, dvs. rätt höga tullar då den svenskaproduktionen marknadsförs. Jag kan som exempel nämna att just på gurkor har vien tull av , och det är avsevärt mer än vad EEC har för attskydda sina grönsaksprodukter. Vi har alltså ett gränsskydd just med hänsyn tUlatt vi vUl skydda vår egen trädgårdsod- l* protokoU 1971. Om bättre fömtsättningar för meddelanden perkommunikationsradio i trafiksäkerhetsfrämjande syfte När det gäUer frukt, exempelvis äpplen och päron, har vibåde ett system med säsongstullar och ett direkt importförbud , då de svenska produkterna saluförs. Vi har alltså - jag vill gärnaframhålla det för att man inte skall få intrycket att vi lämnar vårträdgårdsnäring vind för våg ett tullskydd som i många stycken avsevärtöverstiger det tullskydd som EEC-länderna ger sin trädgårdsnäring. Men på den speciella fråga som har ställt tillmig om jag är beredd att införa ett skydd liknande det som engelsmänneninfört -måste jag svara att det är jag inte. Engelsmännens skydd var ju ingeteffektivt skydd. Vi söker alltså efter andra åtgärder, och jag hoppas att utredningenskall kunna ge oss vägledning på den punkten så fort som möjligt. Överläggningen var härmed slutad. §4 Om bättre fömtsättningar för meddelanden per kommunikationsradio itrafiksäkerhetsfrämjande syfte Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () framställda interpeUation, nr 92, ochanförde: har frågat mig om jag är bereddatt medverka till erforderlig utredning i syfte att lämplig kanal (ellerkanaler) inom medborgarbandet får disponeras för trafiksäkerhetsmeddelandenmed fasta och mobila privatradiostationer. Det s. k. privatradiobandet eller medborgarbandetinnehåller frekvenser kring . På privatradiobandet kan användas relativtbilliga radiosändare för vilka räckvidden är högst ett par mU. Bandet är enligtinternationella överenskommelser upplåtet för industrieUa, vetenskapliga ochmedicinska högfrekvensapparater. Införandet av privatradio i ochupplåtandet av frekvenser för denna har därför från sida skett meddet klara förbehållet att störningar från högfrekvensapparater måste tolereras. har meddelat ca 30 000 tillstånd för sändningpå privatradiobandet. Av dessa är ca 10 000 avsedda för småbåtar. Televerkethar upplåtit två kanaler inom privatradiobandet för sjösäkerhetstjänst.Bevakning sker genom försorg. Trafikförhållandena påprivatradiobandet med hög beläggning och dålig trafikdiscipUn har emellertidlett till att många båtägare övergått tiU att abonnera på radioutrustning frånteleverket. Denna utrustning, som är relativt dyrbar och avsedd för andrafrekvenser än privatradiobandet, är ansluten tiU kustradiostationerna. På dettasätt får man dygnetmntpassning, störningsfrihet och anslutning tUl detallmänna telefonnätet, vilket ger påUtligare sjösäkerhetstjänst. vUl ha en särskild kanal påprivatradiobandet reserverad för vägsäkerhetstjänst för att utnyttja denkommunikationsreserv i form avprivatradiosändare som finns på land. Bortsett från de angivna besvärandestörningsförhållandena finns det i och för sig inget tekniskt hinder förteleverket att reservera en kanal på privatradiobandet för detta ändamål. Detbör emellertid beaktas, att förutsättningen för att en radiotjänst förvägsäkerhet skall fyUa sin funktion är att ständig passning av mottagarna äranordnad. Härvidlag anser jag det knappast realistiskt att tro att enkontinuerUg dygnetmntpassning skall kunna ombesörjas genom frivUliga insatserav organisationer eller enskilda. Det är naturligtvis angeläget att utnyttia alla rimligamöjligheter att underlätta rapporteringen av inträffade olyckor på vägen, ocholika förbättringar övervägs kontinuerligt. Jag vUl erinra om det nu pågåendeförsöket med hjälp telefoner på motorvägen . Försöksverksamheten komtUl efter ett samarbete mellan , ochtrafiksäkerhetsverket. Det är ännu för tidigt att yttra sig om en framtidautbyggnad av systemet med hjälptelefoner längs vägarna, men enligt vad jagerfarit har den hittillsvarande försöksverksamheten gett positiva erfarenheter. Samhällets räddningstjänst vari inbegrips larmning avpolis, ambulans m. m. utreds av räddningstjänstutredningen,som enligt vad jag erfarit kommer att överlämna sitt betänkande. Iavvaktan på detta och,med hänsyn till övriga nämnda faktorer är jag inte bereddatt nu förorda en särskild utredning. Om bättre fömtsättningar för meddelanden perkommunikationsradio i trafiksäkerhetsfrämjande syfte HenGERNANDT (c):