prot · FU09136 · 1971-12-31 00:00:00 — därikanske spåren av en viss rädsla, som jag har funnit är ganska vanhg hos mångacenterpartister. De kommer ofta med goda förslag och synpunkter. Inte minst iden här typen av frågor som har en mihöpohtisk anknytning, men när det sedankommer till de politiska avgörandena drar de sig hksom litet grand förkonsekvenserna av sina resonemang. Jag spårar däri en viss rädsla från centerpartietssida för att gå till botten med den mUjöförstöring och den misshushåUning somhar ett obestridhgt samband med proflthushållnlngen och vad man htet populärtskulle kunna kalla den tillväxtgalenskap och kommersiahsm som är dominerande iden samhällstyp som är rådande I det här landet. Jag tror att det är rädslanför att få denna kontroversiella Infallsvinkel på ämnet som gör att I sådanahär situationer, när det hade varit angeläget att driva en viss ståndpunkt,nöjer sig med en i viss mån halv lösning. Från kommunisternassida har vi inte velat acceptera detta, som vi tycker är ett visst stegtillbaka. Därför ber jag att få yrka bifah till den kommunistiskareservationen. FruHAMBRAEUS (c): Prognoserna beträffande den framtidaenergiförbrukningen görs upp av kraftproducenterna på basis av önskemålen hosderas kunder. Efterfrågan på energi beräknas öka med . Med den tillväxtfllosofl som fortfarande dominerar vårttänkande här i landet är det helt naturhgt att kraftproducenterna vlUåstadkomma så mycket kraft som möjUgt, I och för sig vill de också bygga såmUjövänUgt som möjUgt, men de anser det självklart att all kraft som teknisktgår att framställa och som det finns önskemål om skaU man också ta fram. Denhär utveckhngen kommer i konflikt med andra värden. Vi har en intensiv debatt i samhället när det gällerfrågan om vad kraftverksutbyggnaden kostar i miljövärden. Jag behöver baraerinra om , Ritsem och , Ingen myndighet har emeUertidtill uppgift att ge oss underlag för en helhetsbedömning av kraftproduktionenskonsekvenser ur miljösynpunkt eller regionalpoUtisk och ekonomisk synpunkt.Därför bhr debatten något enkelspårig, VI får aldrig stäUas inför valet mellan fördelar ochnackdelar med en utbyggnad och fördelar och nackdelar med att låta bh enutbyggnad, I motionen nr 1088 föreslår henar i ochEriksson i Ulfsbyn nu att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta enplan för energiförsörjningen på . Med anledning av den motionen haralltså utskottet ansett att en parlamentariskt sammansatt nämnd bör tillsättasför att I samråd med CDL och pågående utredningar utvärdera prognosverksamhetenoch föreslå avvägningar, Jöm har talat om för oss precis vad den härnämnden skuUe göra. Jag har Utet svårt att föha med och förstå hans synpunkter,för om jag har fattat rätt finns det ingen riktigt utvecklad praxis för vilkabefogenheter den här typen av nämnder har. När utskottet behandlade denna frågavar vi från håll därför mycket noga med att ordentligt diskuteravad nämnden verkUgen skulle kunna få för befogenheter. Den ena efter den andraav de befogenheter som nu har ansett att nämnden inte skulle fåtog vi fram i utskottet och vi fick där gehör för att den tvärtom skulle fådessa. Jag har alltså tolkat utskottsmajoritetens skrivning pådet sättet att man vill ge den nu föreslagna nämnden ungefär samma uppläggningoch samma befogenheter som en vanhg utredning. Det skuUe till att börja medinnebära att nämnden skulle få de befogenheter som behövs för att ta fram defakta på t, ex, mihösidan som krävs för att belysa avvägningsfrågorna. Vidare talade vi om, och fick fastlagt i utskottet, attnämnden inte själv skuUe belastas med ansvaret att avgöra frågorna, 1 så faUskulle det, som sade, vara någon sorts gisslan som tog på sig detansvaret. Tvärtom skuUe nämnden föreslå awägningarna - det står förresten ocksåI utskottsbetänkandet. Vidare slog vi fast i utskottet att dessa förslag skulleremissbehandlas. Det skrattades när jag ställde den frågan, eftersom det ansågsfullkomligt naturhgt att förslaget skuhe remissbehandlas ungefär på samma sättsom när det gäller vanhga utredningar. På det sättet skuUe man alltså få framdet underlag för en bred, sakUg debatt som vi saknar. Vidare ansågs det fullständigt självklart att riksdagenskuUe få ta ställning till de grundläggande riktUnjerna för energlpoUtlken, Både när det gäller en nämnd, där aUtså praxis ännu inteär utbildad i vårt land, och när det gäller en utredning, där vi har en mycketfast praxis, är vi beroende av vår regering och de direktiv som regeringen gertUl båda parter, Väher regeringen att ge direktiv tUl en utredning och därvidinte tar med de frågor vi viU ha offentUgt avvägda är det Uka Illa som omregeringen ger sådana svaga direktiv tiU en nämnd. Vi är fortfarande beroendeav vår socialdemokratiska regering och det är dess uppgift att se tiU attfrågan om nämndens befogenheter löses på ett sätt som är bra för hela folket. Jag kan också säga att fördelarna med en nämnd är att denär en permanent Inrättning, En utredning skaU ju rimUgtvis bU färdig med sittuppdrag och lämna förslag, varefter beslut skaU fattas. Men Isjälva verket är det här en fråga som Inte kan avgöras en gång för alla, ochdet bör vara en fördel att det finns en permanent inrättad nämnd somallteftersom när den känner att det finns underlag för det kan lämna framdelbetänkanden som får behandlas i vanUg ordning. Jag anser alltså att kraven i motionen är tillgodoseddagenom tiUsättandet av den här nämnden. Jag anser också att det är utomordentUgtglädjande att vi får fatta detta beslut, och jag ber att få yrka bifalltiU näringsutskottets hemstäUan i dess betänkande nr 42, En plan för energiförsörjningen HenSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Vad nu säger bekräftar I vissmån mina farhågor. Hon gör sig stor möda med att förklara att hon egentUgen haren helt annan Inställning i beslutsfrågan än jag har men att hon ändå villprecis detsamma och det ju roUgt. Men vad säger ger justanledning, tycker jag, till de här farhågorna, därför att här erkänner hon attdet finns Ingen praxis för hur någon sådan här nämnd skaU fungera. Det inrättasalltså ett helt nytt stathgt organ, hakat på statsbyråkratin, och det finnsingen praxis för hur det skah handla och agera. 7 protokoU 1971. En plan för energiförsörjningen Det är bl. a, detta som är svagheten. När det gäller enutredning finns det en praxis - en utredning bhr auktoritativ på ett annatsätt. Och det framgår inte på något sätt vem som skall varaöverordnad I detta fall. Här står Ingenting i utskottsbetänkandet om huruvidanämnden skall vara överordnad centrala driftlednlngen eller tvärtom. Det är juen fråga som rimligtvis borde ha reglerats när det gäher ett nytt organ. Innanman kan bedöma vad det skulle kunna uträtta, I utskottsbetänkandet står baraatt den samlade bedömningen av energiproduktionens problem skaU tas upp"under medverkan av ett parlamentariskt sammansatt organ". Ja, vaddå för sorts medverkan? Hur stark eUer hur svag skall den medverkan vara? Medhänsyn till hur nya organ brukar kunna hävda sig i en gammal och stabilauktoritativ statsförvaltning är jag rädd för att det bhr en ganska ringamedverkan och att nämnden i själva verket kommer på sidan av dem som alltidkommer att anse sig så att säga representera det mer stabila och beståendeelementet I statsförvaltningen. FruTHORSSON (s): Ehuru inte ledamot av näringsutskottet vlU jaggärna i ett helt kort inlägg beröra vad jag anser vara en av kärnpunkterna iden fråga som kammaren nu har att ta stäUning till. Jag skaU inte gå in på endiskussion om distinktionen mellan parlamentarisk utredning och parlamentarisknämnd, därför att sakfrågan I sig tycker jag är av så stor betydelse att denInte bör skjutas undan I det här sammanhanget. Jag skulle med all styrka vUja understryka vad som nämns ibetänkandet från näringsutskottet om behovet av en starkare styrning än hittiUsav energiförsörjningen, bl, a, genom vad som kallas för en samordnad prognos-och utredningsverksamhet. Det är ju så, herr talman, att en rad omständigheterhar gett oss en ny syn på energikonsumtionen i de industrialiseradehöginkomstländerna. Det är glädjande snabbt som Insikten har växt om för detförsta att praktiskt taget aU energiproduktion har en negativ mihöeffekt, sommåste förebyggas eller begränsas, och för det andra att på menInte särskilt lång sikt bhr det nödvändigt med en planmässig och kontrolleradökning och därmed produktionsutbyggnad på det här området. Det är helt enkeltnödvändigt för att få till stånd en vettig hushållning med produktionsresursersom sannerligen inte är obegränsade, i varje faU fram ,tiU dess att vi kanutnyttja fusionskraften som energikälla. Som ett led I detta planmässiga och kontrolleradeutnyttjande av våra energltUlgångar ser jag också en väsenthg omständighet sominte har berörts i utskottsbetänkandet, nämUgen en systematisk upplysningsverksamhetom det nödvändiga i att spara på energi. Det är otvivelaktigt så att ett stortmått av lättsinne har spritt sig när det gäUer energiförbrukning; man har trottsig kunna slösa inte minst med elkraft så snart vi händelsevis Inte har ensådan akut bristsituation som t. ex. var rådande . Denna som jag kallar det lättsinniga syn på vårenergiförbrukrung tar sig bl. a. uttryck I de prognoser för fortsatt ökning avbehoven på energiområdet som vi tid efter annan presenteras. det är judet som redan har omnämnts här i debatten, nämUgen den bedömrung somelproducenternas centrala driftledning, CDL, har gjort av elkonsumtionensutveckhng . Enhgt den prognosen ökar elförbrukrUngen underdenna tioårsperiod totalt sett . Därav bidrar industrin med 80procent och samfärdseln med praktiskt taget ingenting men däremot hiishåU ochhandel . Därunder kommer delområdet elvärme för uppvärmning avbostadshus med 570 procents ökning. Eluppvärmrung av bostäder utgör aUtså den förnämstaanledningen tih ökningen av konsumtionen i gruppen hushåU, handel m. m. Enligten uppgift i tidningsdebatten är det av landetselenergiförbrukning som går till uppvärmning av bostäder på elektrisk väg. Är1975 beräknas antalet bostäder med eluppvärmning uppgå tiU 500 000 och fram tlU1980, aUtså på en femårsperiod, kommer det antalet att fördubblas tiU 1 000 000bostäder. Denna utveckUng kritiseras, och såvitt jag förstår med rätta, avmånga kraftexperter. Det anses att det är en dyr metod energimässigt ochsamhäUsekonomiskt, EnUgt vissa beräkningar går det åt dubbelt så mycket oha tlUatt producera elvärme genom kondenskraftverk som tlU att värma upp samma husmed oljebränning i en panna. Men inte desto mindre fortsätter propagandan föreluppvärmning. Det har sagts i debatten att eluppvärmningen ärelproducenternas jämförelsevis största marknadsreserv, och som de affärsföretagelproducenterna är riktar de In sin aktivitet åt det håUet genom reklam ochgenom andra utslag av s. k, aktiv försäljning. sade att CDL;sprognoser upprättas på basis av önskemål från elkunderna; jag vill hävda attelkonsumenternas önskemål är framskapade av denna aktiva försähning som bedrivsav CDL, Denna utveckhng, som kan åskådhggöras med en hel radsiffror av detta slag, är väl vad man har att räkna med när det är prognoserför den framtida utveckhngen av elkraftproducenterna själva som styr bedömningoch planering på detta viktiga samhällsområde i brist på annan styrning. Justgenom att lägga fram en prognos av det slag som CDL lade fram på våren 1970styr man utveckhngen i en viss given riktning, oavsett om detta är önskvärteUer inte. Det har talats om att man här har en s, k, självuppfyllandeprofetia. Kanske klarar vi utbyggnaden av vår elförsörjning under1970-talet enligt dessa prognossiffror, men vi måste aUvarUgt fråga oss huradanvår situation kommer att vara , Jag anser därför att enannan typ av styrning än prognoser av CDL:s typ framstår som ofrånkomhg, alltsånågonting som innebär en väl genomförd planering, styrning och kontroll av densamlade energikonsumtionen. Detta måste också inkludera en helt ny typ avmarknadsföring, som med verkhgt ansvar för en rationell och långsiktighushållning med tUlgängUga begränsade resurser inte propagerar fram ett slöserioch/eller ett oekonomiskt utnyttjande av alltmer knappa resurser genom s, k,aktiv försäljning. Tvärtom måste vi gå in för medvetna besparingsaktioner påenergiområdet. Detta sker också numera i , som har världsrekordi förbrukning av energi per invånare. 1 den debatt kring En plan för energiförsörjningen En plan för energiförsörjningen miljöproblemensom där förs med nyfrälsningens glöd och intensitet har man nu tvingat fram enny inriktning av marknadsföringen hos östkustens kanske störste elproducent,, som försörjer hela New Yorkområdet med elektrisk kraft.Detta företag går systematiskt in för en propaganda för rationeUabesparingar av elenergi I stället för en ökad konsumtion, vilket man hoppasskall leda till minskad ökningstakt I elproduktionen. Min förhoppning är att den bhvande som vi hoppas parlamentariska nämnden snabbt nog skall få också centrala driftledningen attsluta med all aktiv försäljning av elkraft. Det finns domedagsprofeter - och jag kanskehar en viss benägenhet att räkna mig dit som frågar sig om det är möjhgt attundvika en världsomfattande energikris under . Det är vii de rika länderna som är ansvariga för den våldsamma expansionen och denbrandskattning av jordens energitillgångar som den våldsamma expansioneninnebär. Det är vi som måste hålla igen på ökningstakten på energiområdet, omvi skall kunna klara de något mera långsiktiga, världsvidaförsörjningsproblemen på energiområdet. Detta måste enUgt min mening ske bl, a,genom en väl underbyggd och väl a-wägd upplysningsverksamhet om en rationelloch ekonomisk energiförsörjning på ohka områden och för ohka ändamål,SjälvfaUet måste det också ske bl. a. genom ökat stöd åt forskning kringenergibesparande metoder, som enUgt vad jag förstår pågår bl. a. pålokaluppvärmnlngsom-rådet. Därför är det tiUfredsställande att det ansvarigautskottet nu föreslår en framflyttning av våra positioner på det här områdetinom samhällsapparaten genom tillsättande av ett organ som - det utgår jag från kommer att få ett sådant mandat och en sådan ställning att det verkUgen medauktoritet kontinuerUgt kan bevaka planering och styrning av den kommandeenergiförsörjningen. Det kan vara inledningen tlU en ny tidsålder påenergiförsörjningens område, en ny tidsålder som skulle kunna präglas avkunskap och ansvar, tekniskt och ekonomiskt, resurs-och mUjömässlgt,kortsiktigt och inte minst på något . HenSVENSSON I (vpk) kort genmäle: Det är ju bra att talar förstyrning. Det är bara det att frågan gäller; Styrning för vad och styrning påvilken basis? För att kunna svara på den frågan måste man stäUa upp och besvaraytterhgare en fråga, nämhgen: Vem kommer att dominera styrningen? Vilkenstyrning kommer att vara effektivast? Om man vlU ha något slags parlamentariskstyrning eUer en styrning som går ut över deras strävanden som harsysslat med det här, vilket är då effektivast - en helt ny och i sammanhangetrelativt oerfaren nämnd, som skaU hakas på den befinthga byråkratin och fånåden att samråda med centrala driftlednlngen, eller en statUg utredning, somfår en mera aUomfattande auktoritet och har befogenhet att stå över centraladriftlednlngen och göra en större och mer förutsättningslös bedömning avproblematiken? För mig är svaret på den frågan ganska klar. FruTHORSSON (s) kort genmäle; Jag har oerhört svårt att inse att omriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om en parlamentariskt sammansatt nämnd,som skaU få de uppgifter som anges i näringsutskottets betänkande, den inteskulle få auktoritet över ett organ som centrala driftledningen, sammansatt avoffentUga och privata kraftproducenter. Det är för mig en fullständig orlmUghetatt en parlamentarisk nämnd inte skulle vara ett auktoritativt organ som kommeratt ha mandat att verkhgen utöva den styrning som i utskottets betänkande medaU rätt understryks som den väsenthga uppgiften för detta nya organ. Jag måstesäga, herr talman, att jag I det avseendet har fullt förtroende för att detfinns teckning för det som utskottets majoritet har samlat sig omkring I denhär skrivningen. En plan för energiförsörjningen Jag kan efter den debatt som förts fatta migsynnerligen kort och i stora delar bara understryka vad har sagt.De båda utskottsrepresentanterna, och , harju också redogjort för sina ståndpunktstaganden. Det som har diskuterats här framtidsutsikterna och vadsom varit - har vi fått oss presenterat i den tjocka luntanNäringspohtiken ny verksorganisation. Detta betänkande bygger i sin tur påenergikommitténs rapport , energiförsörjning 19551985, Jagskall inskränka mig tih att citera vad vi har sagt i utskottsbetänkandet föratt kammaren skall få en bild av vad vi anser om både den parlamentariskanämnden och Inriktningen, i började läsa upp en del av styckenaI utskottsbetänkandet. Jag skah fortsätta där han slutade och läsa upp det somvi anser vara huvudutgångspunkten. Utskottet framhåller "att förslag isyfte att få tiU stånd en starkare styrning av energiförsörjningen bl, a, genomInrättande av ett centralt organ för energiförsörjningsfrågor har lagts fram avenergikommittén och kommerskollegleutredningen. Vidare kommer enUgt vadutskottet inhämtat chefen för industridepartementet att tillsätta en kommittémed uppdrag att utarbeta en prognos omfattande hela energiområdet," Jag citerar vidare: "Med hänsyn till det anfördaanser utskottet att en parlamentariskt sammansatt nämnd bör tiUsättas för att Isamråd med centrala driftledningen och pågående utredningar utvärderaprognosverksamheten och föreslå avvägningar". Förslaget om en utvärdering av prognosverksamhetensammanhänger med den diskussion vi hade angående mUjöpohtlken och de skador somuppkommer I samband med dessa utbyggnader för energiförsörjningen. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. HenHENNINGSSON (s); Det förekommer otvivelaktigt en hel delmissförstånd som det kan finnas anledrung att lägga till rätta. När man påstår att CDL-prognoserna I hög grad styrförbrukningen vlU jag ändå I sanningens namn säga, att hittlUs har Icke vidnågot tillfälle CDL-prognoserna legat högre än den verkhga förbrukningen,Förbruk- En plan för energiförsörjningen ningen harvarje gång gått förbi centrala driftledningens prognoser. Man har vid fleratiUfällen sagt att ökningen av elkonsumtionen Inte kan fortsätta att vara såvåldsam som hlttlUs; konsumtionen kommer i stället att minska. Jag tror att detvar I 964 som man drog ned prognoserna med ett par procent. Men det visade sigatt utveckUngen man prognostiserat blev den rakt motsatta mot denman väntat sig. Om man alltså räknat med en minskning blev det Istället en ökning . Därför är det oriktigt att säga attCDL-prognoserna har styrt utveckhngen på detta område. Man kan naturhgtvis också med fog kritisera att det gjortsreklam för eluppvärmning. Men den kritikens berättigande beror kanske i vissmån på att situationen bhvit en helt annan än den man räknat med. Deförändringar som skedde i fråga om produktionsmedlen pekade ändå tydhgt mot attvi måste gå in för atomkraft som den dominerande nyskaparen på detta område.Man framhöll mycket enträget att atomenergin skulle bh mycket bilhg. Man menadedessutom att en pågående servering av den elektriska effektenpå ledningarna skulle göra det ännu bllUgare för konsumenten; kostnaden perserverad enhet skulle därigenom sjunka, och man skulle på den vägen kunna sänkapriset, I det nuvarande utveckUngsskedet kan man lugnt konstateraatt det blev Inte alls så. Den som vågar hysa förhoppningar om attatomkraften skall bli billig, måste räkna med en fullständigt oreaUstiskfönäntnlng. De anläggningskostnader som är förenade med uppförandet avett atomkraftverk har stigit någonting så fantastiskt, att de Ugger långtutöver motsvarande kostnader för andra produktionsmetoder. har manden bestämda uppfattningen att de som levererar verken ännu inte kommit i densituationen att de kan ta ut den verkhga kostnaden för verken. Striden om attskaffa sig referensverk och konkurrensen meUan oUka företag har faktisktmedfört att ingen kunnat ta betalt fullt ut. kan vi välsäga att anläggningskostnaden för ett atomkraftverk hgger på perproducerad kilowatt. Det har också hänt någonting annat. Vi har ute i landetfört en våldsam debatt angående mihön. Den har också kommit att påverkaelproduktionen. Här finns faktiskt anledning att tänka om. Det framstår för migsom angeläget att vi får en nämnd som försöker få ett grepp om med vilka medelvi kan nå det bästa resultatet. För faktum är, vilket även harvarit inne på, att de produktionsmetoder som används vid ettkondenskraftverk, placerat ute vid våra kuster, inte utnyttjar ohans energhnnehålltlU I allra lyckhgaste fall. Resten av ohans energiinnehåUsköher vi ut i havet för avkylning. Det finns en annan kombination, som av oUka anledningarInte har byggts ut I våra städer i den omfattning den vore värd, nämligenmottryckskraftverket. Här skuhe vi ha åtskilhgt att vinna, om inte kommunernavarit så förfärligt fattiga och deras möjhgheter att låna pengar varit såstarkt begränsade, Mottryckskraftverket innebär ett energiskapande, som vi intefår förbise. Man har inte förbisett det I andra, som vi brukar kaUa fattiga,länder. Där har man byggt ut mottryckskraft- verken.Men vi har varit så hårt bundna av vårt tänkande på vattenkraftverk, att viinte har beaktat dessa metoder, 1 verkhgheten kan ett mottryckskraftverk förseen stad med såväl dess värme som dess elenergi. Där utnyttjar man oljansenerghnnehåll till i stäUet för kondenskraftverkets . Viskulle därmed också få en betydhgt förbättrad mUjösituation, Vid en gemensamförsörjning av el och värme eldar vi upp oha tih ett tal, som kan sättas till100, Delar vi upp försörjningen och har försörjningen av el för sig ochförsörjningen av värme för sig, eldar vi upp oha tiU ett tal av, 1 57, Därmedsprider vi också mer svavel ut över landet än vi skulle behöva göra,om vi hade en gemensam försörjning utbyggd. Det finns ytterUgare ett skäl tiU att rikta in tankarna påden gemensamma försörjningen av el och värme. Vi är medveta om att detfinns naturgas söder om oss, väster om oss och öster om oss. Naturgasen är detbränsle som är mest mihövänUgt, Tillgång tih naturgas samt eldning av våravärmeanläggningar och elproducerande anläggningar med naturgas skulle absolutge oss den bästa effekten både mihömässigt och förmodhgen även kostnadsmässigt. Det finns således åtskilhgt att diskutera beträffandedessa problem. Även om en utredning tiUsattes 1967, som för inte så länge sedanlämnade sitt betänkande, har utveckhngen gått så pass snabbt att den nämnd somnu skah tiUsättas utan tvekan får ett verkUgt stort verksamhetsfält. Jag uppfattningen att om én nämnd kallas nämnd eller utredning spelar inte såstor roU, Mera betydelsefullt är att denna nämnd eller utredning har tillräckUgkunnighet för att ta de initiativ man vill ha genomförda för att förbättrasituationen i sin helhet. Jag vill också säga med den utveckUng som harpågått just i fråga om mihövården löper vi, äradekammarledarmöter, mycket stor risk att emotse en elransonering igen 19741975,ÅtskiUiga av de projekt som har skisserats och som man kanske harsuttit i utredningar 1 åratal för att få fram har genom en hastig aktion fåttläggas på is. Vi har exempelvis , Man sökte med hus och lykta för att isvensk natur hitta ett ställe, där man kunde lägga en tungvattenreaktor medtanke på den rädsla för strålningsrisker som man ändå visste fanns hos folket ibygderna. Man valde då och fick till slut klart för sig att denplatsen kunde accepteras, misslyckades. Det kan vi inte göra mycketåt. Sedan -viUe man ändå utnyttja de turbiner som var byggdaoch i stäUet placera ett oheeldat ångkraftverk i , Då kom den aUmännaopinionen riktigt i gång och sade, att inte kan det tiUåtas att man eldar uppoha här. Det tungvattenaggregat som man var beredd att lägga i , harman nu inte modet att lägga där, eftersom den aUmänna opinionen vänder sig emotatt man skall elda detta aggregat med oha, trots att klara direktiv har givitsom hur svavlet i ohan skall begränsas fram tih olika tidpunkter.