prot · FU0936 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . § 2Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om ledighetfrån riksdagsarbetet för deltagande i sammanträden medEuroparådets församlings byrå, permanenta utskott och politiska utskott. Kammaren biföll denna ansökan. § 3 Om regeringsingripande i arbetskonflikterna inom statens och kommunemas verksamhetsområden Hen statsministern erhöllordet för att besvara i (c) i kammarens protokollför intagna fråga, m 77, och anförde; Hen Böqesson i har frågat rrug omregeringen ämnar vidta åtgärder för att möjligt få slut på pågående strejkeroch lockouter inom statens och kommunernas verksamhetsområden. Regeringen följer läget på avtalsområdet med storuppmärksamhet. Regeringen har tiUsatt erforderUga medlingskommissioner och äventagit initiativ tiU kontakter och samarbete mellan de oUka kommissionerna.Skulle ytterUgare åtgärder visa sig nödvändiga för att skydda väsentUgamedborgarintressen kommer regeringen att vidta dem. Hen i (c); Jag ber att tiU herr statsministern fåframföra ett tack för svaret på min enkla fråga. Det är naturUgtvis angeläget och det kan nogstatsministern håUa med mig om - att de som är anställda hos staten ochkommunema fär lika goda möjligheter tiU förhandlingar om arbetsvUlkoren somandra grupper. Det var enighet om det vid beslut , men samtidigtframhölls att strejker och lockouter inom vissa delar av samhäUets verksamhetkunde drabba tredje man, dvs. allmänheten, särskUt hårt. Hela verksamhetsfält kan lamslås. Om regeringsingripande i arbetskonflikterna inom statensoch kommunernas verksamhetsområden statensoch kommunemas verksamhet ej kan få sättas ur spel. Man kan ej tUlåta konfUktersom äventyrar medborgarnas trygghet, den nödvändiga vården ochsamhällsekonomin. Man utgick ifrån att parterna själva skuUe kunna se tiU attviktiga samhällsfunktioner inte stördes på ett otUlbörUgt sätt. har vi SACO- och SR-konfUkten med strejker ochlockouter. Konsekvenserna för allmänheten är redan mycket aUvarliga. Mångakommuner har svårt att klara en nödvändig socialvård. På vissa håll harsjukvård och tandvård drabbats. har lamslagit i stort setthela järnvägstrafiken. Företag måste inställa eUer minska driften. Mänga hotasav arbetslöshet. En annan konsekvens är ökade trafiksäkerhetsproblem. Jag kan inte föreställa mig att detta står i rimligöverensstämmelse med vad 1965 tänkte sig. Hela verksamhetsfält har julamslagits, såsom järnvägstrafiken och undervisningen. Medborgares trygghetäventyras och även samhäUsekonomin. Är inte detta att otiUbörUgt störasamhällsviktiga funktioner? Det förutsattes vid riksdagsbeslutet attstrejk- och lockoutvapnen skulle hanteras särskilt varsamt påsamhäUsverksamhetens områden. 1 verkligheten har det närmast blivit tvärtom. Man brukar säga, herr talman, att det inte är ens fel atttvå träter. och SR har varit alltför snabba tUl stridsåtgärder som skadaraUmänheten. Likaså har avtalsverket enUgt min mening tiUgripit lockoutvapnetalltför snabbt. Detta kan försvära en lösning. I sista hand har regeringen rätt - och naturligtvis ocksäskyldighet -att ingripa tUl skydd för samhället och allmänheten. Detunderströks även vid riksdagsbeslutet . Frägan är hur länge det skaU dröja innan regeringen vidtarkraftålgärder. Statsministern säger i sitt svar följande: "SktUleytterligare ätgärder visa sig nödvändiga för att skydda väsentUgamedborgarintressen kommer regeringen att vidta dem." Jag undrarom inte tiden snart är inne för att tiUsätta en skUjenämnd. Jag kan väl förstå om de flesta av dem som1965 var med om att besluta om fri förhandlingsrätt och fri strejkrätt förStatsanstäUda i oavsättUga befattningar känner besvikelse. Men gällerden lagen, och vi skall så länge det är möjUgt försöka tUlämpa den enligtlagstiftarnas mening. Jag är vidare ense med i om - ochjag har själv mänga gånger framfört den uppfattningen - att punktstrejker avdenna typ i första hand drabbar tredje man, dem som permitteras därför atttågen inte går, de fattiga människor som inte får den socialhjälp som de enligtlagen skuUe vara berättigade tUl osv. Det gör att regeringen med särskUduppmärksamhet måste följa utvecklingen. Jag vUl vidare säga att enligt den lag som stiftades 1965skall ätgärder från en part i form av punktstrejker besvaras med stridsåtgärderfrån motparten. Det hör tUl spelets regler. Accepterar man inte dem är helalagen meningslös. har ju nu tagit fatt på en skör trådi svaren på sina tidigare gjorda vädjanden tUl parterna om att instäUa aUastridsåtgärder. Man vUl försöka finna vägar tUl ettslut på konfliktåtgärderna och få parterna åter tUl förhandlingsbordet. har på sitt häll velat arbete genom att ge ett positivt gensvar pä kommissionensvädjanden om att tUls vidare uppskjuta varslade lockouter. Vi fär hoppas att desträvandena kommer att ge resultat . I denna minförhoppning Ugger också ett konstaterande av att regeringen inte för närvarandehar anledning tUl några ytterligare ingripanden. Om regeringsingripande i arbetskonflikterna inom statensoch kommunemas verksamhetsområden i (c); Jag vUl i Ukhet med herr statsministernuttala en förhoppning om att skall kunna klara uppsituationen pä ett sådant sätt att både strejken och lockouten upphävs. Jag ärmedveten om att regeringen i nuvarande läge kan känna sig förhindrad att vidtatvångsåtgärder, men jag tar ändå fasta på vad statsministern sagt i sitt svar,nämligen att regeringen om ytterUgare åtgärder skulle visa sig nödvändiga föratt skydda väsentUga medborgarintressen också kommer att vidta dessa åtgärder. Jag är fullt på det klara med att sådana åtgärder kan varamycket besvärUga att vidta, eftersom de berör den fria förhandlingsrätt somtUlkommer parterna i fråga. Att man skall gå varsamt fram är jag också medvetenom, men jag kan inte komma ifrån att vi politiker har det politiska ansvaret.Här gäller det för regering och riksdag att se tUl att samhäUet fungerar; detfår inte lamslås av strejker och lockouter. Det är ju i aUra högsta grad tredjeman, dvs. allmänheten, som fär ta konsekvenserna och bära bördorna. Jag skulle vUja höra statsministerns uppfattning om en saksom jag har mycket svårt att förstå: Varför försökte inte avtalsverket få t.ex. tågledarstrejken, som lamslagit hela järnvägstrafiken och medfört storaproblem för sysselsättningen och trafiksäkerheten, bedömd som samhäUsfarUg?Att sä inte skedde anser jag vara i högsta grad anmärkningsvärt. Pä i direkta frägaviU jag bara svara att bedömningen av vilka ärenden man skall hänskjula tUlprövning i den s. k, statstjänstenämnden skaU göras av avtalsverkets styrelse.Säkert var avtalsverkets bedömning den att man inte hade några utsikter tUlframgång pä den här punkten. Om jag minns rätt har också statstjänstenämndenvid alla sina prövningar intagit ståndpunkten att endastbesiktningsveterinärernas strejk var att betrakta som samhällsfarlig. är en säkerhetsventU i sådana härfrågor, men jag vUl påpeka att nämnden bedömer i varje särskUt fall för sig, omen viss åtgärd är samhällsfarlig eller icke vid själva utlösandet av konfUkten.Statstjänstenämnden har icke att i sin prövning bedöma den totala effekten församhället av vidtagna stridsägärder. Inte heller har statstjän-stenärrmden vidsin första prövning anledning att ta hänsyn tUl ett tidsperspektiv huruvidaen stridsätgärds karaktär förändras, om den är i Om lokaUsering till av kommittén för television ochradio i utbildningen m. m. Sådana bedömningar mäste i sista hand regeringen och göra. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om lokaUsering till av kommittén för televisionoch radio i utbildningen m. m. Herr finansministern erhöllordet för att besvara hen i (c) i kammarens protokoll förden intagna fräga, nr 76, och anförde: i har frågat rrug omjag är beredd att skapa förutsättningar för en ullokalisering av TRU ochSveriges Radios utbUdningsavdelningsenhet tUl . Propositionen angående omlokaUsering av viss statUgverksamhet kommer att frarrUäggas. Såsom framgått av den informationsom lämnats till de anstäUda vid berörda myndigheter och institutioner, kommerregeringen härvid att föreslå att och de delar av som svarar för skolprogramverksamheten skall lokaliseras tUlNorrköping. Hen i (c): Jag ber att få tacka finansnunistem för svaret. I många sammanhang har från regeringens sida sagts attNorrland på aUa områden mäste göras tUl en med det övriga landet fulltjämförbar och jämstäUd del av riket. har också uttalat att det ärangeläget att åstadkomma regional balans. På ett område tycker jag, herrtalman, att balansen kan sägas vara helt orimlig. är avmassmediaproduktionen, bäde när det gäller personal, tUldelade ekonomiskaresurser och i övrigt koncentrerad tUl Syd- och . Bara knappt 2procent av resurserna är lokaUserade tUl Norrlandslänen, som ändåomfattar av landarealen och av befolkningen. För den framlida balansen inom detta fält är valet avlokaUseringsort för TRU och utbUdningsenhet, innefattande enpersonal om ca 250-300 anställda, utomordentUgt betydelsefuU. Om Nonköpingväljs skapas en ytterligare snedbalans på massmediaproduktionens område, ochNorrland kommer att bli en under överskådlig framtid helt underlägsenlandsända. Det var detta jag vUle påpeka för finansministern, innanhan band sig för förslaget. Jag lämnade in frågan i och fick redan genom TV pä kvällen ett besked som har bekräftatsgenom finansministerns svar tUl mig pä min fråga. Nog måste man väl ändå anse att det är en orimligsnedbalans i massmediaproduktionen med de proportioner som jag aUdeles nyssangivit. TV och radio har en ytterst stor betydelse, inte minst för Nonland,för att den landsdelen skall kunna' göra sig mera hörd i opinionsbildningen.Jag lade förra tisdagskvällen märke tUl i en TV-inter- vjuhur positivt överraskad man i var över att man erhåUit sä mycket avullokaliseringen. Jag missunnar sannerUgen inte den del man fått,men jag kan inte finna att har speciella förutsättningar för ellernågot större regionalt behov av att TRU och utbUdningsenhetförläggs just dit, ett behov som Nonland sannerUgen med all rätt kan sägas ha. Mångaanser väl att det avgörande ordet nu sagts i och med det förslag somfinansministern här omnämnt. Men hoppet är ju det sista man har kvar. Det hartalats om en andra omgång av utlokaUseringen av statlig verksamhet. Frågan ärom inte Nonköping då i stället borde komma med i en sådan omgång. Om så inte ärfallet, vädjar jag tUl finansministern och regeringen i övrigt att man vid denfortsatta utlokaliseringen Uiågkommer att Nonland behöver en större andel avjust massmediaproduktionen, som för del är helt orimlig. Omanstånd med skatteinbetalningar med hänsyn till konflikten på arbetsmarknaden Omåterbetalning av preliminärskatt i vissa fall Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om anstånd med skatteinbetalningar med hänsyn tUl konflikten påarbetsmarknaden Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, m 81, och anförde; har frågat mig om jag avser att vidtaga åtgärder för attmedgiva anstånd med skatteinbetalningar för företag och enskUda som på grand avrådande konfUkt ej erhåUer likvider i rätt tid för leveranser tUl kommuner ochlandsting. Somsvar vUl jag meddela att regeringen vidtagit åtgärder som kommer att möjUggöraför kommuner och landsting att verkställa utbetalningar i planerad omfattning. HenCLARKSON (m): Jag tackar finansministern för det positiva svaret på min fråga. Jaghade ju inte föreställt mig att jag skulle få ett sä klart positivt besked, tyjag insåg också svårigheterna för finansministern att medge det anstånd som jagytterst siktade på. Men då finansministern nu föregripit hela frågestäUningengenom att se tUl att den företagargrupp och den grupp av enskilda, som jagtänkte på och som jag själv hade mottagit oroande frågor ifrån, blivittUlgodosedda och i rätt tid erhåller betalning för sina leveranser sä är juallt väl, och jag ber som sagt att få tacka. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om återbetalning av preUminärskatt i vissa fall Herr finansministern erhöll ordet för att besvara fra (vpk) i kammarens protokoll för den 24februari intagna fräga. Om återbetalning av preliminärskatt i vissa fall r\x 83,och anförde: Fm har frågat, om jag avser vidtagaåtgärder för att återbetalning av för mycket avdragen preliminärskatt ellereventueUt avräkning av denna på kommande skatteavdrag kan ske, då enligt 39 § 2mom. uppbördsförordningen skatteavdrag gjorts för januari och i vissa faU ävenfebruari månader enligt föregående ärs skattetabeU, vUket speciellt i ärbetyder att många löntagare fär vidkännas alltför högt preliminärskatteavdragunder ifrågavarande månader. Den nämnda bestämmelsen innebär en rätt för arbetsgivareatt tUlämpa föregående års skattetabell och har införts med hänsyn tUl attdebetsedel på preliminär A-skatt kan komma att tiUstäUas den skattskyldigeförst . Det är riktigt att en tUlämpning av den äldreskattetabeUen just ofta är ofördelaktig för arbetstagaren på grund av attden direkta skatten har sänkts. Arbetsgivare är emellertid oförhindrad attjustera kommande skatteavdrag med hänsyn tUl att avdraget eUerfebruari blivit för högt. Rättelse kan aUtså ske efter överenskom melse mellanarbetsgivaren och den anställde. Fra (vpk); Jag vill tacka finansministern för svaret påmin enkla fråga. När den skattereform, som enligt finansministerns egna ordskuUe vara den största hittiUs, hade genomförts den märkte de lågavlönadeatt det var betydligt svårare under den månaden att få pengarna att räcka. Defick nämligen vidkännas skatteavdrag enligt de gamla tabellerna och somfinansministern säger är tUlämpningen av dem ofta ofördelaktig. Dessutom måstede genast betala höjd moms, eventuellt också höjd hyra och höjda taxor. Däremotarbetade de för samma löner som tidigare, och de vet väl inte heller hurlänge de fär fortsätta med det. De fick alltså inte debet och kredit att gåihop och januari är som bekant en besvärlig månad med dyra bakom sig. Här i för att vara väldigt hygglig och la etlexempel från denna stad, som har höjt kommunalskatten med hela fick sålunda en lågavlönad med en inkomst av lät oss säga i månadenett skatteavdrag på . Enligt de nya tabeUerna skuUeavdraget ha varit . Han fick alltså ut mindre än han skulleha haft. EnUgt kanske och även mitt sätt att se rör det sig inteom någon svindlande summa, men den betyder mycket för en människa som inte harstörre inkomst att leva på; han behöver de pengarna i sin egen portmonnä. svar visar att han anser det vara rent spelatt på lämpligaste sätt ge tUlbaka vad man nu har tagit ut för mycket iskatteavdrag. Det tycker jag länder honom till heder. Men finansministern vUlinte själv blanda sig i detta utan säger att arbetstagaren kan gä tiUarbetsgivaren och begära en justering vid kommande avlöningstUlfäUe. Dä skullejag bara vUja fräga om dessa människor, som har fått det förhöjdaskatteavdraget och som behöver pengarna innan skatteavräkningen sker om två är,kan gä tUl sin arbetsgivare med välsignelse och begära enjustering. Det är ingenting som hindrar att dessaarbetstagare med välsignelse gär tUl sina arbetsgivare ochhänvisar tUl den UUa debatt som och jag har haft . Överläggningen var härmed slutad. Ang. uppskov med betalning av skatt på gmnd av arbetskonflikt § 7 Ang. uppskov med betalning av skatt på grund avarbetskonflikt Hen finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 25februari intagna fräga, ra 91, och anförde: har frågat mig, om jag avseratt medverka tUl att innevarande ärs första uppbördstermin, , medanledning av arbetsmarknadskonflikten inom beslutande myndigheter förlängs isådan utsträckning att prövningsnämnderna hinner färdigbehandla inkorrmabesvärsärenden. Den rådande konflikten medför åtskUliga olägenheter förmänga som är beroende av samhällets service. Bland dem som berörs är bl. a. denkategori som avses med hen fräga. Någon allmän rätt att fä anståndmed betalning av kvarstående skatt på grund av att taxeringen överklagats finnsinte. Prövningsnämnderna kan inte ens i normala faU förväntas ha behandlat allabesvärsärenden förrän tUl sommaren. För kvarstående skatt som man befrias fråntUl följd av ändrad taxering utgår regelmässigt inte restavgifi vid för seninbetalning. Någon anledning till särskUda åtgärder under rådande konflikt förden med frägan avsedda kategorin finner jag inte föreligga. Hen (); Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga angående förlängning av inbetalningsperioden för kvarskatl. Anledningen tiU frågan är den att tUl hantverks-och bokföringsbyråer inkommit åtskiUiga förfrågningar idetta ärende. Många skattskyldiga har hos prövningsnämnden anfört besvär. Dessakommer inte att kunna behandlas i rimlig lid på grund av den pågåendekonflikten, varför man naturUgtvis i laga ordning bör betala in sin skatt.Emellertid heter del i 68 § uppbördsförordningen; "Den som eljest vinner nedsättning i eller befrielse frän honom påförd slutlig, kvarstående eUer tiUkommande skatt------------------ äger att återbe- komma vadhan erlagt för mycket" detta utan alt nägra kostnader uppkommer. För deföretag som rimligen kan tänkas få tUlbaka skatt kan det röra sig om rättstora belopp, och ränteförlusten på de pengar de fått betala in utgör enkostnad för dem. Jag beklagar att finansministern inte finner anledning attvidta några som helst ätgärder i detta avseende. På grund av konfUkten är detredan bekymmersamt för många förelag. Här kommer ytterUgare för en del företagen ekonomisk pålaga som gör deras läge ännu besvärligare. Överläggningen var härmed slutad. Ang. den varslade lockouten inom försvarsmakten § 8 Ang. den varslade lockouten inom försvarsmakten Herr försvarsministern ordet för att besvara i Gäddvik (m) i kammarensprotokoll för intagna fråga, m 80, och anförde; Hen i Gäddvik har frågat mig omavstängning av en betydande del av befälskåren från tjänstgöring är förenligmed kravet på respekt för värt försvar både utåt och inåt. Så länge tUlräckUgt med personal finns i tjänst för atttiUgodose kravet på erforderlig försvarsberedskap, måste svaret på frågan blija. HenPETERSSON i Gäddvik (m); Tyvärr finner jag försvarsministerns svarvara klart OtiUfredsstäUande. Min spontana reaktion när avtalsverket utfärdade sitttidsbestämda lockoutvarsel för ungefär halva officerskären var att det mästevara ett skrämskott, dvs. att det aldrig var avsett att gä i verkställighet.Men bara hotet om avstängning av en stor del av befälskären från ett officielltstatligt organs sida anser jag i hög grad rubba respekten för vårt landssäkerhetspolitik. Vissa uttalanden av försvarsrrUnistern även återgivna iutländsk press tolkades så att avtalsverket med regeringens stöd verkligenavsåg att avstänga en betydande del av försvarets befäl från tjänstgöring. Minbedönming är att dessa försvarsministerns uttalanden har skadat försvarsviljanoch minskat respekten för och dess försvar bäde här hemma ochutomlands. Jag tror att vi är överens om att vär alUansfrihet,syftande tUl neutraUtet i krig, är en målsättning som omfattas av alla iSverige med mycket fä undanlag. Endast en stark försvarsvUja och ettfredsbevarande men angreppsberett militärt försvar ger oss möjUghet att hävdaden målsättningen i kris- och krigstider i vär nära omvärld. Försvarsministern har själv i skriften sagt: "Endast om vi är kapabla och avomvärlden bedöms kapabla att själva hävda neutraliteten med ett starktförsvar kan vi räkna med att fä neutraUteten respekterad." Jag tror attförsvarsministern håller med mig om att det är en viktig uppgift för ansvarigapoUtiker inom olika partier att för alla svenskar klargöra det oviUkorUgasambandet mellan vår gemensamma önskan om ett nationellt självbestämmande ochett starkt, fredsbevarande försvar. EnUgt min mening har detta lockoutvarselbeträffande en stor del av officerskären rabbat respekten för vårt försvar intebara utomlands ulan ocksä inom vårl land, inte minst bland de 45 000vämpliktiga som är inkallade tiU sin första tjänstgöring i det svenskaförsvaret. Plötsligt får två tredjedelar av dem, 30 000 personer, veta att deskall åka hem pä obestämd tid - för att nägra dagar senare lämnas beskedet attdet bara var falskt alarm. Jag hoppasinnerligt att det inte blir fler sädana extraturer. betyda attden svenska säkerhetspolitikens samband med ett starkt försvar finge ett löjetsskimmer över sig, som det skulle ta åratal att avlägsna både här hemma ochutomlands. Jag delar i Gäddvikuppfattning om det svenska försvarets målsättning; därom är vi överens. När detgäller frågan huruvida det som sker på arbetsmarknaden, där försvaret förförsta gängen kommit att blandas in i en konflikt, pä något sätt mbbarrespekten för vårt försvar ute i världen eller här hemma, delar jag däremotinte hans oro. Det är möjligt att vi, när vi iriksdagen antog en ny statstjänstemannalag, inte tiUräckUgt utåt talade om vUkakonsekvenser den lagen skuUe kunna få pä aUa områden av det svenskasamhällsUvet. Där undanlogs t. ex. icke rrUlitärt befäl. De tUlerkändes sammafria förhandlingsrätt som andra statstjänstemän och samma rätt att utlösa enstrejk. Det första hotet om strejk fick vi för en månad sedan närunderofficerare och underbefäl varslade om strejk vid vissa regementen ochförband ett strejkhot som fortfarande hänger över oss men som inte tycks haväckt särskUt stor uppmärksamhet vare sig utomlands eller i , därför attdet gällde underofficerare och underbefäl. När sedan som ju är SR;s störstamedlem tiUsammans med övriga inom SR utlöste en strejk mot staten genom attstoppa våra järnvägar, vUket man hade full rätt att göra, väckte det kanskeinte heller i och för sig någon särskild uppmärksamhet ute i världen. Förstnär, enligt de regler som gäller på arbetsmarknaden, avtalsverket försöker mötaden pågående strejken, som officerarna står bakom, med hot om lockout,åstadkommer det oro och tUl och med bestörtning i vissa kretsar. Vi som har varit med om att ge rrUUtärt befäl dennamöjlighet som utnyttjas jag tror att också deltog ibeslutet bör försöka tala om vUka liberala regler vi har infört påarbetsmarknaden inom den offentUga sektorn, och vi bör vara beredda att ta konsekvensernahärav. Detta ärmitt tUlägg tUl svaret. Ang. den varslade lockouten inom försvarsmakten HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Jag har fått tiUgång tUl tidningsurklipp urbåde svenska och utländska tidningar. Där finns det mbriker som följande;"Lockout sätter försvar ur funktion", "Lockout rammarSveriges försvar", "Officerslockout drabbar 3 000". Vi har ocksåhär hemma, både försvarsministern och jag, märkt hur vänstergrupperna vädrarmorgonluft när de ser hur man använder lockoutvapnet mot försvar. Jag finner det beklagligt att försvarsministern svarar japå den fråga som jag stäUt. Ty är försvarsministern och jag överens om en delannat, så tror jag att vi också måste vara överens om att känslan av hurberoende vår säkerhetspolitik är av ett militärt försvar, just i vad gällervårt lands trygghet, inte är Uka stor. Det är djupt olyckligt när företrädareför och Ang. samordning av provningsverksamhet i fräga omförsvarsmateriel försvarareav den svenska demokratin inte känner vUket stort ansvar de här har. Vi vet aUa att vårt försvar uteslutande syftar tiU attbevara vär frihet och självständighet, och då får vi inte medverka tUl åtgärdersom rubbar tiUtron tUl vär säkerhetspolitik och vårt försvar. Jag förstår mycket väl att man i utlandet,eftersom är det enda land där officerare och miUtärt befäl över huvudtaget har strejkrätt, blir förvånad när man först kommer i kontakt med dennanyhet som dock är gammal, eftersom vi antog lagen 1965! Men i Gäddvikoch jag, som är ansvariga för denna lag, fär väl försöka hjälpa tUl att spridaupplysning. Jag tror att våra officerare försöker hjälpa tUl, då demycket väl vet att de genom sin starka fackliga organisation för ett strejkspelmed staten, där de visserligen inte går ut själva men är med om att finansierade 600 tägledarnas strejk.