prot · FU0965 · 1971-12-31 00:00:00 — I motionen 989 Uksom i reservationen 2 tiUjordbruksutskottets betänkande nr 1 har yrkats att anslaget till statensväxtskyddsanstalt skaU uppräknas med utöver de 92 000 kronorsom departementschefen har föreslagit i uppräkning. Som motiv för ökandetframhåUes att den tiUtagande mUjöförstöringen gjort det nödvändigt att införaförbud eller inskränkningar i rätten att använda vissa kemiska ämnen ochpreparat som växtskyddsmedel. Motionärema Uksom reservanterna anser detangeläget att finna alternativa lösningar för att skydda växtodUngen frånsjukdomar och skadeinsekter. Man anser därför vidare att denresistensbiologiska forskningen bör erhålla större möjUgheter. Mot detta framhåller utskottet att "Kungl. a. innebär att ca anvisas till växtskyddsanstaltenssärskUda undersökningar. Som även anförts vid behandlingen av förevarandeanslag torde finnas möjlighet för anstalten, om den finner vissaundersökningar på det resistensbiologiska området särskUt angelägna, att inomramen för sagda medel bestrida kostnaderna härför. Vidare må framhåUas attverksamheten vid anstaltens resistensbiologiska laboratorium tillförhåUandevis stor del sker med tillhjälp av forskningsrådsmedel o. ",skriver utskottet och fortsätter: "Det kan ifrågasättas om inteforskningsuppgifterna på ifrågavarande område är av den karaktären att dejämväl i fortsättningen bör finansieras med särskilda forskningsmedel." Åberopande vad jag nu har anförtoch då anstaltens egna äskanden på förevarande område är av betydUgt mindreomfattning, och inte heller givits någon högre grad av prioritering, än vadmotionärerna och reservanterna föreslår, ber jag, herr talman, att få yrkabifaU till utskottets hemställan under pimkten 24 i dess betänkande nr 1. HerrLARSSON i (c): Om i hade lyssnat tUldet UUa anspråkslösa anförande som jag hållit tidigare, hade han inte haftnågon punkt att hänvisa till här. Eftersom jag redan i mitt förra anförande harbemött på samtUga punkter som han här talat för, är det onödigtatt uppta mer av kammarens tid. den 21 aprU 1971 Jag ber,herr talman, att få vidhålla mitt yrkande. i (s): Om i hade lyssnat på sinpartiledare under remissdebatten, där man talade om att den budget som vi förnärvarande har inte är särskilt stark och där man gav bragelöften om att manunder denna riksdag inte skulle försvaga denna budget, tror jag att herrLarsson inte hade kommit med sitt yrkande om att man på ett område, där dettydligen finns medel, ändå skall sätta tiU ytterUgare medel. i (c): i kan vara helt lugn.Jag lyssnade tUl det nämnda talet av partUedaren, och det är just med anledningdärav som vi så noggrannt har övervägt vår alternativa budget, där bl. a. dessa200 med god marginal inryms i det som vi anser vara mycket angelägnaändamål. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av i Skegriem. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 24 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158Nej - 152 Punkterna 25 - 30 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade (punkten H 16, s.106) föreslagit att tiU Jordbruksforskning för /72anvisa ett reservationsanslag av . I motionen1971:989 av i m. fl. nu var ifråga, hemställts att beslutade att tiU Jordbruksforskning (bU. 11,p. H 16) för /72 anvisa ett i förhåUande tiU Kungl. Maj:tsförslag med förhöjt reservationsanslag om . att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1971:989, såvitt nu var i fråga, tiU Jordbruksforskningför /72 anvisade ett reservationsanslag av . den 21 aprU 1971 3. av herrar i Skegrie (c), (), (), (), i (c) och Leuchovius (m) samt (),som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionen 1971:989, såvitt nu var i fråga, tillJordbruksforskning för /72 anvisade ett reservationsanslag av . HerrHANSSON i Skegrie (c): I förhållande tUl jämförbara länder har vi iSverige varit ganska restriktiva då det har gällt att stödja forskningen påjordbruksområdet. I Förenta statema t. ex., som väl är det land som vi närmastfår jämföra oss med i fråga om effektivitet och rationaUtet inom jordbruket,lämnar man till denna forskning ungefär så mycket som vi gör iförhållande tiU produktionens värde och omfattning. Det är alldeles självklart att den snabba omvandUng ochrationaUsering som sker inom svenskt jordbruk också ständigt kommer att öppnanya problem, som måste bemästras på ett eller annat sätt. Övergången tUlkreaturslös drift betyder t. ex. att det uppstår växtodlingsproblem, som i sintur ger upphov tUl växtsjukdomar, växtföljdsproblem etc. Det är också alldelesklart att även den intensiva odling som vi har i vårt jordbruk medför problem iform av parasitangrepp m. m. sådant. Därför är det önskvärt att vi får fram enforskning, som kan vara effektiv och som kan leda fram till att vi kan ersättabesprutning, bepudring etc. med andra metoder. När det gäller djurhållningen har ju problem uppstått på grundav kravet på rationaUtet och minsta möjliga användning av arbetskraft. Går man sedan över till det aUmänna näringspoUtiska läget,dvs. jordbrukets ekonomiska problem, finner man att också det öppnar aspektersom man måste forska i. Jag tänker då framför aUt på det höga omkostnadsläge,som svenskt jordbruk har och som medför att vi måste se tUl att våreffektivitet och intensitet i produktionen ständigt är på väg uppåt. Det krav på ökning av det här anslaget som har ställts avstatens råd för skogs- och jordbruksforskning är synnerligen välbefogat.VisserUgen har departementschefen i viss mån tUlmötesgått detta krav det vUljag inte bestrida men enUgt vår mening är det belopp Kungl. Maj:t viU anvisaändå otillräckUgt. Vi har därför i reservationen nr 3 föreslagit den 21 aprU 1971 ytterligareförstärkning av forskningsanslaget, och jag ber att få yrka bifaU tiU nämndareservation. I detta anförande under vilketherr tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandUngar instämde (). Under den här punkten, som gäller jordbruksforskning, harKungl. Maj:t föreslagit en höjning av anslaget med från i fjol.Hela anslaget för nästa budgetår som disponeras av statens råd för skogs- ochjordbruksforskning föreslås av Kungl. Det ärriktigt, såsom här har anförts, att rådet hade begärt ytterligare 1 miljonkronor. Motionärerna har gått en medelväg och nöjt sig med att begära 300 000kronor. De har, som i Skegrie anförde, motiverat sitt förslagmed att det är angeläget att mera medel tiUföres anslaget för att tillgodoseforskningen om giftfri odUng. Utskottsmajoriteten är helt överens med motionärerna ochreservanterna om det angelägna i att en sådan forskning bedrivs, och jag trorinte att det finns någon annan uppfattning hos Kungl. Maj:t heUer än attforskning och försöksverksamhet på förevarande område bör intensifieras.Frågan är bara, menar vi, hur mycket vi har råd att satsa på allaforskningsobjekt. EnUgt utskottets uppfattning har statens råd för skogs-ochjordbruksforskning inom den ram som finns angiven i propositionen möjligheteratt tUlgodose de forskningsobjekt som rådet anser angelägna. Man bör nog sefrågoma om förhöjda anslag till forskningen i ett sammanhang och ställaönskemålen mot de väldigt stora belopp som ändå satsas på forskningens område. Jag vUl tUl slut upprepa vad jag sade, nämligen attdet inom ramen för det anslag tUl jordbruksforskningen som är angiven istatsverkspropositionen finns goda möjligheter att bevUja medel tillforskningsobjekt rörande giftfri odUng. Dessutom kan tilläggas att det utöverdet här forskningsanslaget ges direkta statsanslag tUl bl. a. och förädUngsverksamhet. Jag bermed detta, herr talman, att få yrka bifall tUl utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 3 av i Skegrie m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 31 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHansson i Skegrie begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. L>en-na omröstninggav följande resultat: Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling Bidragtill viss praktiskt vetenskaplig växtförädUng Maj:t hade (punkten H 19, s.107 108) föreslagit att tUl Bidrag tUl viss praktiskt vetenskapligväxtförädling för /72 anvisa ett anslag av ,vilket innebar samma belopp som för innevarande budgetår. I motionen 1971:1014 av herrHåkansson m. fl. hade hemstäUts, att vid sin behandling avstatsverkspropositionen till den praktiskt vetenskapUga verksamheten vidWeibullsholms växtförädUngsanstalt för /72 anvisade 305 000kronor. att med bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslag och medavslag på motionen 1971:1014 till Bidrag tUl viss praktiskt vetenskapUg växtförädUngför /72 anvisade ett anslag av . 4. av herrar i Skegrie (c), (), (), (), i (c) och Leuchovius (m) samt (),som ansett utskottet bort hemställa. att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1971:1014 till Bidrag tiU viss praktiskt vetenskaplig växtförädUng /72 anvisade ett anslag av . Under punkten 33 i jordbmksutskottetsbetänkande nr 1 behandlas bidraget tUl viss praktiskt vetenskapUg växtförädlingvid WeibuUsholms växtförädUngsanstalt för /72. Huvuddelen av den praktiskt vetenskapUga växtförädUngeninom landet bedrivs av institutionerna och WeibuUsholmsväxtförädUngsanstalt. Båda har hemstäUt om ökade statsbidrag för nästabudgetår. Således har WeibuUsholm ansökt om en ökning av anslaget med 215 000kronor. ,som yttrat sig över framställningen, förklarar att den 21 aprU 1971 Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling WeibuUsholmsväxtförädUngsanstalt i Ukhet med bör få statsbidragetuppräknat för kostnadsfördyringen. Utskottsmajoriteten yrkar bifall tiU Kungl. Maj:ts förslagom oförändrat anslag, eller . I motion 1014 föreslås en höjningav statsbidraget med för att detta skall täcka en del av dekostnadsökningar som WeibuUsholm har att emotse under det kommande budgetåret.Reservationen 4 vid punkten 33 har samma yrkande, en anslagshöjning med 80 000kronor. WeibuUsholm, som startade sin verksamhet , kundealltså se tUlbaka på en hundraårig verksamhet. Om än dennafrån början var av mindre omfattning så har den genom betydande investeringar,och inte minst en skicklig växtförädlarkår, haft betydande framgångar, vUket isin tur haft en stor betydelse för samhällsekonomin. Man har, som det påpekas i vår motion, räknat ut att enenda höstvetesort från WeibuUsholm under en rad av år har tillfört samhälletett årligt mervärde av 30 å . I förädUngsarbetet eftersträvasständigt bättre sorter såväl kvantitativt som kvaUtativt. Men inte minst urmiljösynpunkt är det betydelsefullt att verksamheten inriktas påsjukdomsbekämpning genom inbyggd resistens. Utskottsmajoriteten tycks vilja motivera sitt yrkande omavslag på motionen genom att framhålla de ej obetydligabidrag som erhåUes i form av växtförädlingsavgifter. Det skaU inte bestridasatt dessa är mycket värdefulla. Men de utgår inte förrän de oUka sorternakommer i marknaden och det visar sig hur de slår. Detta kan komma först efterett grundarbete . MöjUghetema att få växtförädUngsbidrag ärdesamma för samtUga växtförädlare. VäxtförädUngsavgiften är högst betydelsefull, så ock vadsom föreslås i Kungl. Maj:ts proposition 40, som kommer att senare behandlas ikammaren och som gäller växtförädlarrättslag. I nämnda proposition framhåller departementschefen att detgrundläggande fasta bidraget fortfarande bör utgå. Det är helt naturUgt enriktig ståndpunkt. Men för att behåUa sitt värde bör detta grundbidraguppräknas för att följa penningvärdeförändringen. Det är detta som framhåUes ireservationen 4 vid punkten 33 vilken, herr talman, jag yrkar bifaU tiU. Idetta anförande instämde (). HerrAUGUSTSSON (s): Enligt reservationen 4 skaUanslaget tUl Weibullsholms växtförädUngsanstalt räknas upp med 80 000 kronor.Jag viU först ha sagt att vi tUl fullo uppskattar den praktiska forskningenäven i det här faUet. Reservanterna säger att det enligt deras mening är "angelägetatt bidragsgivningen för nämnda ändamål blir så avpassad att verksamhetenaUtfort kan bedrivas effektivt och på samma kvalificerade nivå som hittiUs. Detsynes finnas anledning befara att den av Kungl. Maj:t föreslagnamedelsanvisningen skaU visa sig otUlräckUg härför." Jag viU erinra om att vid sidan om detdirekta statsanslaget till WeibuUsholm utgår anslag också genom statens råd för Härutöver erhåller WeibuUs mycket betydande inkomstergenom växtförädUngsavgifter; har man fått 1,5miljoner från dessa. Med hänsyn tUl detta har utskottsmajoriteten ickeansett att den föreslagna höjningen skall prioriteras som reservanterna viU. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottets förslag. Ordet forskning har varit på mångas läppartidigare , och man understryker från aUa håll forskningensbetydelse. Det är väl fullt uppenbart att vi i stort sett är eniga om den, menman kan också göra den reflexionen om det inte kan vara en feUnriktadsparsamhet att inte höja anslaget något Utet, i varje fall för att kompenserapenningvärdeförsämringen. IndextUlägg är ju en viktig faktor i aUa sammanhang, ochden har blivit aUtmer betydelsefull i samband med penningvärdets faU. Man kanväl i viss mån knyta an till den principen i detta sammanhang genom att ta ibetraktande vad som förekommer i Kungl. Maj:ts proposition nr 1971 angåendesamordning av transportforskningen, m. m. Där erbjuder sig nämligen AB Volvoatt bekosta en professur i trafiksäkerhet. Man har utlovat årUga bidrag: förstaåret , vilket belopp därefter skall ökas per år.Avsikten med detta är väl i viss mån att anslaget skaU bevara sittursprungsvärde. Det StatUga grundbelopp som går ut till WeibuUsholmsväxtförädlingsanstalt har stått stilla. Under /52 var anslagettill WeibuUsholm , och den marginalhöjningen sedan desstäcker inte på något sätt den penningvärdeförsämring som har inträffat underdessa . Jag yrkar än en gång bifaU till reservationen 4. den 21 aprU 1971 Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av i Skegriem. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 33 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 3* protokoll 1971. den 21 aprU 1971 Punkterna 34 - 36 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Under punkt 37 i jordbruksutskottetsbetänkande nr 1 behandlas en motion av och mig som går ut på enuppföljning av i petita framförda önskemål om en ökning avanslaget tUl och Samfundet för hembygdsvård. Anledningen till att denna motion tUlkommit har för varit att jag har ställt mig Utet frågande inför jordbruksdepartementetsframställning under denna punkt. I statsverkspropositionen redovisas sålunda idetta sammanhang att har ansett det lämpUgt att tryckning avvissa folder och broschyrer samt en del andra kostnader iinformationssammanhang, som har belastat andra anslag, nu skalltUlföras anslaget för miljövårdsinformation. Verkets beräkningar av de sålundaökade kostnaderna kan jag utläsa tUl , från vUka rimligen enligtverket bör räknas intäkter för försäljning av omnämnda pubUkationer för 150 000kronor. Det skulle aUtså bli ett ökat medelsbehov av . Trotsdetta slutar äskande på ett oförändrat belopp i förhållandetiU fjolåret, . är det visserUgen sant att fjolårets anslag innebar enmycket stor uppräkning från det tidigare anslaget för bidrag tillnaturvårdsupplysning, som då ersattes med ett anslag för mUjövårdsinformation en uppräkning på nära 1 rruljon kronor. Men en del av dessa medel har, inbiUarjag mig, disponerats för deltagande i Europeiska naturvårdsåret. Departementschefen framhåller på s. 121 i bilaga 11 tillstatsverkspropositionen att tryckning av utredningsrapporter o. d. även ifortsättningen bör belasta det anslag från vilket övriga kostnader förutredningsarbetet bestrids. Därigenom minskar ju det av mig i tidigaresammanhang anförda beloppet som ytterUgare skuUe behövas. Jag har med intresse tagit del av jordbruksutskottetsbetänkande nr 1, där utskottet under punkten 37 anför: "Utskottet viUerinra om att fattade beslut beträffande innevarandebudgetårs anslag tiU miljövårdsinformation innebar en anslagsuppräkning av 1milj. för hithörande ändamål. Därvid uttalades från såväl departementschefenssom sida, att det var angeläget att de ideella naturvårdsorganisationernagavs möjUghet att fortsätta och utveckla sitt arbete. Dessa uttalanden",säger utskottet, "har givetvis alltjämt sin gUtighet." Därefter sägerutskottet att "en ökning av bidragen tUl organisationerna fömtsättersåledes i och för sig inte någon anslagshöjning". skrivning tar jag, herr talman, tUl intäkt för att Nr 65 den 21 aprU 1971 utskottet är positivt tUl de tankar som har framförts imotionen angående en ökning av bidragsgivningen tUl de ideeUt arbetandeorganisationerna på det här området. I förvissning om att även herrjordbruksministern tänker sig en sådan utveckling har jag bara velatunderstryka de sålunda av mig som positiva uppfattade synpunkter somjordbruksutskottet i detta sammanhang anfört, och jag har därför inte någotyrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Maj:t hade (punkten I 6, s.123 126) föreslagit att tUl Vård av naturvårdsområden m. m. /72 anvisa ett reservationsanslag av . I denna punkt hade behandlats dels motionen 1971:428 av m. fl., varihemställts att anslaget under punkten I 6 skulle utgåmed ett i förhållande tiU Kungl. Maj :ts förslag med förhöjtanslag för försöksverksamhet med landskapsvård om , dels motionen 1971:1006 av i Skegrie m. fl.,vari hemställts att vid behandUng av statsverkspropositionen,jordbrukshuvudtiteln, punkten I 6 Vård av naturvårdsområden m. m. /72 anvisade ett reservationsanslag av , varav skulle disponeras för landskapsvård i odUngs-bygder enUgtnaturvårdsverkets förslag. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionerna 1971:428 och 1971:1006 tiU Värd av naturvårdsområdenm. m. för /72 anvisade ett reservationsanslag av 5 700 000kronor. 5. av herrar i Skegrie (c), (), WUtén (fp),Krönmark (m), i (c) och () samt (), somansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall rill motionerna 1971:428 och 1971:1006 tiU Vård av naturvårdsområden m.m. för /72 anvisade ett reservarionsanslag av 6 700 000kronor. den 21 aprU 1971 HerrHANSSON i Skegrie (c): Vi har vid flera tillfällenyrkat på åtgärder för att bevara naturvärden som håller på att förstöras genomjordbruksnedläggelserna. Det gäller framför aUt att bevara en landskapsbildmed öppna, fria ytor och förhindra dessa att växa igen med buskvegetation o. d.Men varje gång sådana motioner har väckts och behandlats har de avvisats medden motiveringen, att det är en arbetsgrupp i som utrederfrågan, och vi bör invänta resultatet av den utredningen, har man sagt. föreligger utredningen färdig, och den innehåller klaramotiveringar för att det bör vidtas åtgärder för att rädda naturvärden av detslag som jag här talat om. Man har redovisat både behovet och omfattningen avsamt kostnaderna för en lösning av detta problem. Utredningen är, såvitt jagvet, också enhällig på den punkten. Det finns alltså nu alla förutsättningarför att vi skaU böria vidta åtgärder i det här syftet. Man har i denna utredning kommit fram tUl att vi harungefär "icke bestående jordbruksmark" som ägerbetydelse ur naturvårdssynpunkt. Arbetsgruppen anser att denna areal bör bliföremål för åtgärder i bevarande syfte. EnUgt den statistik som finns har drygt1 1/2 miljon hektar jordbruksmark övergivits under 19301966, och man räknarmed att vi kommer att lägga ned ytterligare . Av dessa arealer anses det att fordrar åtgärder , om de skaU kunna räddas från förslumning och igenväxning. Vi är alltsåhär ganska sent ute. Arbetsgruppen framhåUer också att en stor del av dennafrån naturvårdssynpunkt värdefulla mark redan har gått förlorad och pekar t.ex. på den naturUga betesmarken, den naturUga ängen osv. Om utvecklingen fårfortsätta som hittUls, så kommer dessa marker att haförsvunnit ur det svenska odlings- och kulturlandskapet. I naturvärdsverket har man varit ganska försiktig i sinainitialkrav. Man begränsar sitt omedelbara krav på åtgärder till att bevaraendast , dvs. ungefär en tiondel av hela den areal som man ansermåste tUlvaratas. Tyvärr har Kungl. Maj:t emeUertid inte kunnat tUlmötesgådetta krav utan hänvisar till att utredningens betänkande är ute på remiss ochatt man bör avvakta resultatet härav. Det må så vara. Jag förmodar att man inaturvårdsverket, när man har ställt kravet på ökade anslag egentligen ettmycket blygsamt krav har haft reda på att utredningens betänkande skuUesändas ut på remiss men att i alla fall behövde dennaupprustning av sitt anslag. Jag tror också att de remissinstanser som kommeratt yttra sig jag har redan sett flera exempel på detta inte alls kommeratt ifrågasätta åtgärdema. Tvärtom kommer de att understryka behovet av attåtgärder sätts in. Det enda man eventuellt kan ha en annan mening om kan varaformerna, men anslagen tror jag blir oförändrat behövUga. Vi har i vår reservation begärt enförstärkning av anslaget för detta ändamål, och jag ber nu att få yrka bifaUtUl reservationen 5. I detta anförande instämde (). HerrWIRTÉN (fp): Jag skaU be att få ta med kammarens ledamöter på entankeutflykt tiU , närmare bestämt tUl Tubbamåla by, en by om fyragårdar. En av gårdarna, som är , brukas alltjämt av en mjölkproducerande bonde, de andra tre står tomma . Det är domänverket som ägerdem, och danskar hyr huvudbyggnaderna tiU sommarnöje. En del av de fornaåkrarna betas alltjämt av djur som tillhör bönder längre bort. Landskapet ärSmålandsvackert så länge stängslen står. Sedan räknar domänverket medskogsplantering. Ett Utet stycke bort Ugger Örnhyltans by, vars två gårdarär tomma. Remmatorps by, tom. Tubbaremma by, tom. I Värmanshult finns brukarepå en gård i en klunga gårdar. På lantbruksstyrelsens kartor är hela traktenmarkerad som "ej bestående jordbruksbygd". SkUdringen är som sagt hämtad från mitt eget landskap . Men den kunde i och för sig finna sin paraUell i vilken del som helstav . Vi känner alla tUl den snabbt fortgående jordbruksrationaUse-ringenmed nedläggning av ca 10 000 jordbruksenheter . Den svenske bonden var påframryckning i sitt odlarnit år ända tiU 1930, då vår åkerareal nåddesitt maximum . har åkerteg efter åkertegskogsplanterats eller helt enkelt bara förbuskats och förskogats.Ar 1980 kommer, som i Skegrie påpekade, enligt nuvarandeberäkningar den totala jordbruksandelen att vara nere i ,dvs. hälften av areal. Mången vuxen man eller kvinna har vidåterkomsten tiU sin barndoms hagar icke kunnat känna frändskap med det landskapde möter och det som de hade i minnets bildkammare.