prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — 1921, ävenom det den gången fanns vissa skäl, som inte alls finns, som förklarar detbeslut man då fattade. Införandet av den kvinnUga rösträtten gjorde, att man dåpå sina håll var ängslig för att kvinnorna på landsbygden skulle utnyttja sinrösträtt i mindre utsträckning än kvinnorna i städerna och att landsbygdensåledes skuUe komma att bli underrepresenterad. Det var detta som låg i bottenpå de funderingar som ledde till att bl, a, dåtillstyrkte tillskapandet av fyrstadskretsen. Sedan var uppe i talarstolen och underhöU ossmed sedvanhga skämt. Jag tycker att han bör fortsätta skämtandet och föreslåatt t, ex, och bryts ut ur län och fårbilda en egen valkrets. Han kan ju fortsätta med och bryta utKarlskrona, och och låta dem bli en egen valkrets, gå vidareupp i osv. Här finns alltså nästan outtömUga möjligheter tlUfortsatt skämtande från sida. () kort genmäle: Jag vet inte själv att jag har skämtat, menvi upplevde ju att hen Fiskesjö försökte göra det. Huruvida han lyckades villjag naturligtvis inte uttala mig om. Det var inte aUs något skämt från minsida. Jag vill inte bryta ut någonting. Jag vUl ha det kvar. Det är herrFiskesjö som vill ha en ändring. Om det nu skall anses vara ett skämt att ändrapå valkretsindelningen så är det ju reservanterna som är skämtsamma och intevi som vill behåUa den nuvarande ordningen. ville se hela valkretsindelningen som enhelhet. Det vlU jag också. Om man skall ändra på valkretsindelningen skaU mangöra det över hela landet på en gång. Det var ett argument som jag glömde imitt första inlägg men som också utskottsmajoriteten har använt sig av. Sedan är det trots allt så, , att MalmösInträde I har en viss betydelse eftersom Svedalablockets sammanläggningmed står i visst förhållande till hur den frågan löses. harinte så rätt som hans auktoritativa röst här skulle ge anledning att tro. Vidare är det, , faktiskt också så att det harblivit bättre genom kommunsammanläggningen därför att och Helsingborgkommit att gränsa till varandra. Det gjorde de inte tidigare. Och ochLund kommer att göra det, ty trots att har en energisk partikamratsom kämpar för att skall bU eget kommunblock tror jag inte attStaffanstorp kommer att bU det, utan och kommer att gränsa tillvarandra. Jag har därför säkert rätt även på den punkten. HenHENNINGSSON (s); Skåningarna är normalt kända för att vara ettlugnt och tryggt släkte. Men i denna debatt demonstrerar man på ett utomordentligtsätt en viss otrygghet. Jag vet Inte om det är oron för de egna mandaten ellernågot annat som sätter i gång en så fruktansvärd debatt om denna hlla enklasak. Ty det är en enkel sak. Denordning som råder har rått . Städerna låg inte närmare varandra när denna valkrets bildades än de hgger I dag.Tvärtom har de kommit närmare varandra . Oavsett vad man har föruppfattning om detta på olika håh vore det myckel angeläget att kunna bli pådet klara med vilka befolknlngsdelar som skall tillföras den ena eller denandra gruppen, -vilka områden i och omkring som skall hänföras tillMalmö, vilka områden i övrigt som skaU bU enskUda kommuner eUer vUkasammanläggningar som ytterligare skall komma till stånd tUl 1973. I detta sammanhang kan man Inte heUer undvika att nämnaatt en utredning, som speciellt tillsatts för detta ändamål, räknar med att det1977 skuUe vara klart med Malmös Inträde I . Även om man gör gäUandeatt inträdet i inte skuUe ha någon betydelse, måste det varaintressant att vid valkretsindelningen veta vilka befolkningsgrupper som skallIngå I kommun. Jag tycker Inte att det finns anledning tlU så förfärUgtstor oro på den skånska fronten. VI har ju haft nuvarande tUlstånd I 50 år.Varför kan vi då inte awakta den förändring som vi ändå vet kommer att skesenast 1973-1974 och absolut ? Det finns väl ingen anledning att sätta i gång en utredning som inte har något underlag för sin verksamhet.Den kommer att få ett sådant . Jag ber därför att få yrka bifall till utskottetshemstäUan. Den motivering som anförts I reservationen ger ju själv belägg föratt det finns anledning att avvakta vad som komma skall. () kort genmäle: Jag skall Inte återigen upprepa alla deargument som jag tidigare framfört. De har ju Inte på något sätt skakats av deinlägg som senare gjorts snarare tvärtom. Men det var en hten passus I herrHenningssons anförande som jag tyckte var otrevUg och som jag gärna vUl sägaett par ord om. frågade om det är omsorgen om de egnamandaten som åstadkommer denna oro. Personligen kommer jag från fyrstadskretsen,och ur min synpunkt är det naturligtvis allra bäst om jag är intresserad avatt även i fortsättningen ställa upp som kandidat till - att fyrstadskretsenär kvar och fär expandera. Mitt ställningstagande här går alltså raktemot vad som skulle kunna vara mitt personUga intresse. Men eftersom togupp detta vill jag fråga: Är det kanske på dessa vägar som man skall söka motivenhos dem som inte vUl vara med om en ändring av valkretsen? I så fall har herrHenningsson kommit med en Intressant upplysning, som förklarar varför man Iutskottsbetänkandet anfört argument som Inte är relevanta. HenHENNINGSSON (s) kort genmäle; Det må väl vara förlåtligt, ,att jag lägger In den hlla passusen om en oro hos vederbörande ledamöter. Jagkänner nämligen Inte till att det vid något enda tiUfälle i haruppträtt så många skåningar I en enda fråga som I just denna. Det kan väl geanledning till ett htet skämtsamt konstaterande att det har uppstått oro i deannars så lugna leden. Men jag viU betyga, , att jag inte känner någon oro över en eventueU ändring i uppdelningenmeUan städer och landsbygd. Vi är väl ändå överens, , om att något måsteske på den här fronten under de allra närmaste åren. Är det då Inte naturhgtatt man innan man sätter i gång en utredning verkhgen har utredningsmaterialetframför sig och inte är osäker om hur situationen kommer att utvecklas I dettaavseende? Det är bara min oro för att Inte handla förnuftigt som hgger bakomden uppfattning jag här har lanserat. HenLÖFGREN (fp): Såväl det som har redovisats från utskottet som det somhar sagts i denna debatt kan tydas så att man från sida helt ochhållet stöder den mening som finns I utskottets betänkande. För att det Inteskall rada någon tvekan på denna punkt vill jag säga att jag för min del heltansluter mig till de synpunkter som har framförts av beträffandeden mycket egendomliga konstruktion som fyrstadskretsen har och deerfarenheter vi har fått som under en lång följd av år har arbetat aktivtpolitiskt inom denna valkrets. Jag har varit med aktivt i ungefär , ochvad jag har fått erfara av svårigheter på grund av valkretsens otymphghet kanInte beskrivas I ett anförande . har den uppfattningen att folkpartietsombudsman i fyrstadskretsen borde tycka att han verkar i en väldigt lättarbetadvalkrets. Jag undrar om har frågat ombudsman . Jag har emeUertid gjort det, och jag fick ettklart uttalande från honom om att han ansåg den vid det tUlfäUet av fruSundberg väckta motionen vara bra och riktig. Jag vet att han delar minuppfattning när jag säger att fyrstadskretsen på något sätt bör omändras, juförr desto hellre. Jag vill också nämna att jag suttit med somrepresentant för I den utredning som har förberett avgörandet avfrågan huruvida skall hänföras tiU landsting eUer ej. Under etttidigt stadium trodde man att den frågan skuUe vara löst 1971. Så blev IntefaUet. Sedan har det sagts att det skulle bU 1974, och hör Jag herrHenningsson säga att det bhr i varje faU allra . Jag har nog denuppfattningen att vi inte med säkerhet kan räkna med vare sig det ena eller detandra, med den erfarenhet jag har av hur svårigheter och besvärhgheter hartornats upp i dessa frågeställningar. Därför anser jag att om ett bifall till reservationen intekan ha annat med sig än att det i varje fall driver på avgörandet om denslutgiltiga kommunsammanställnlngen I de oUka blocken och de ohka områdena, såtycker jag att bara det kan vara fog nog för att yrka bifall reservationen. Jag vill kraftigt understryka att det Inte är fråga omnågra personUga aspirationer. För min egen del är jag helt övertygad om attäven om reservationen skuUe segra, så tar det Innan frågan blir utreddoch vi får en ändring UU stånd. Då har jag för min personliga del kommit ifrånsåväl bekymren med de partipohtiska arbetena I samband med valens förberedande som i fråga om kandidatur för . Nr 132 kommer det att ta, men minerfarenhet säger mig att Onsdagenden nu måste det handlas för att få ettslut på den oordning som råder med fyrstadskretsen som egen valkrets. I detta anförande instämde () och frökenBergström (fp). () kort genmäle: och jag skaU väl inte behövagräla om huruvida det är en lättarbetad valkrets eller ej. Man behöver Intefråga ombudsmannen om det, tycker jag, ty det är alldeles självklart att enombudsman i som i stort sett har som arbetsområde har ettlättarbetat distrikt. Jag tror att han har anledning att vara mycket tacksam.Jämför med en ombudsman i Nonland som har mUsvida skogar meUan de oUka orterna!Det är självklart att fyrstadskretsen är en tacksam valkrets både förombudsmännen och politikerna. Den är väl sammanhåUen, även om den består avfyra enheter, ty det är bara som mest från den ena orten till denandra. - Men jag ser att inte hör på så jag lämnar honom. Jag vlU instämma i vad herrHenningsson sade, nämUgen att om en utredning skaU tiUsättas, så skallmaterialet vara klart för den utredningen. Det materialet finns inte ,eftersom kommunsammanläggningen ännu inte är slutförd. Det är det huvudsakligaskälet till att man bör avstå från att Ullstyrka bifall tiU reservationen. HenWERNER i (m): Förlåt att även jag tar tlU orda, men detsenaste anförandet säger mig att det är något underligt med fyrstadskretsen,att det är svårt att hålla kontakt, eftersom två partikamrater Inte riktigtkänner varandra ens till namnet. Jag tycker att felsägning ärytterligare ett argument för en förändring av valkretsen. För övrigt vill jag bara framhålla en sak som Inte kommitfram här I debatten. Här har sagts att man skaU avvakta Malmös inträde iMalmöhus läns landsting. Den diskussionen fördes också i utskottet, men den harinte alls kommit UU uttryck i utskottets skrivning. Man fann tydUgt-vis underdebattens gång att det icke var ett tungt vägande argument, och därför tog manupp personvalstanken i stället. Det har anförts här att Inlemmandet Ilandstinget är väsentUgt att Invänta, I synnerhet med tanke på kommunssammanläggning med , VI vet ju allt detta, VI känner utveckUngen, Vi vet attMalmö kommer in i förr eller senare på samma självklara sätt somStockholm gjort det. Det är inte något man kan kämpa emot. Vi vet också attkommunerna genom en tvångslagstlftnlng som antogs också kommer attläggas samman. Dessa argument är dessutom som flera talare och främst herrFiskesjö anfört Inte alls relevanta I sammanhanget. Eftersom den föreslagnautredningen tar avsevärd tid att utföra är det angeläget att man börjar I tidför att få något resultat. Jag sympatiserar inte med dem som viU ha som en egenvalkrets, ty jag tycker inte att man skall konservera motsatsförhållandet mellan stad och land. nämnde om pendlarna, VIhar många människor I hela som har arbetsanknytning till städerna ochdärför även Intressen därtill i valsammanhang. Fördenskull vore det bättre attlänet delades I en sydlig och en nordlig del. Men som det nu är ordnat, är detalldeles tokigt. Det är som ett med en bit här och en bit där, och vivet Ju att det visat sig vara en olycklig konstruktion. Hen (): Jag skaU Inte uppträda som någotvittne I denna diskussion på den borgerliga kanten I frågan om huruvidafyrstadskretsen för deras vidkommande varit besvärlig eUer inte. Jag har fleragånger tidigare I framhålht den mycket egendomliga situation vi harhaft där på den borgerhga sidan med och alltvad därtill hör. Visst har det stått klart för oss att det finns spänningarmellan de borgerilga partierna I fyrstadskretsen, men det vill jag Inte lägga mig1. Jag vill dock säga att har ganskarätt när han säger att det Inte kan vara några större besvärhgheter attåstadkomma ett gott samarbete när man har fyra utvalda kommuner. Jag vågarbetyga att vi utan några besvärligheter lyckats med det i detsocialdemokratiska partiet. Men vad frågan gäller är närmast huruvida man skall delaMalmöhus läns valkrets I två delar, en sydlig och en nordhg. Den diskussionenhar mycket kommit att röra sig om Malmös dominans. Det är klart att Malmösdominans Inte bhr mindre för att man delar kretsen på ett annat sätt. För egendel kan jag inte tänka mig något annat än att en framtida valkrets skah se utpå det sättet att blir en egen valkrets. Den bör då Inte utökas med någrasmåbitar som kommer att känna sig underrepresenterade. Därför är diskussionenom eventuella Inträde i och Malmös I relevanta faktai målet som man Inte kan komma Ifrån. VI kan ju inte nu här i riksdagenöverblicka eventueUt inträder i landsting eller omsammanläggning av den kringliggande landsbygden kommer att ske 1974 eUer 1977.I hkhet med många andra talare tycker jag att Innan vi tar StäUning bör dessafrågor vara klarare än de är för dagen. Jag har Inte deltagit I utskottets behandlingav detta ärende men ber ändå att få yrka blfaU utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall Ulldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Fiskesjö begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan I betänkandetnr 57 röstar ja, den det ejvlU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. n. Fördelning inom parti av utjämningsmandat vid riksdagsval Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 9 Fördelning inom parti av utjämningsmandat vidriksdagsval Föredrogs betänkande nr 58 Ianledning av motion angående fördelning Inom parti av utjämningsmandat vidriksdagsval. Hen NORRBYI (fp): En omfattande författningsreform som den somvi nyUgen har genomfört kan naturligtvis ha en del skönhetsfläckar. En sådanskönhetsfläck är metoden för fördelning Inom parti av utjämningsmandat. Utanatt någon egentligen uppmärksammade det I samband med reformens genomförandetog man ett beslut som innebär att man belastar en orepresenterad valkrets med1,4-spärren vid fördelning av utjämningsmandat, och det kan leda till denmycket säregna effekten att en kandidat I en valkrets som ligger bara någratiotal röster från kretsmandat går miste även om utiämnlngsmandatet. Det skedde1970 t. ex. för i . Det väckte ju påtagUguppmärksamhet, och det innebar att man upptäckte att här hade kanskegrundlagsfäderna helt enkelt sovit över Utet grand, när de utan någotdjupgående resonemang förde över 1,4-spärren även fördelning avutjämningsmandat Inom parti. 1,4-spärren har ju helt andra motiv än att påverka dengeografiska fördelningen av utjämningsmandat. Men den bieffekten visar det signu att man får, och den strider mot en av de grundläggande motiveringarna förvårt nya valsystem, nämligen att det borde leda en tillfredsställanderegional representation. Om man gör tankeexperimentet att förslaget I motionen544 skulle ha tillämpats vid val, så skulle fyra mandat ha flyttatsfrån redan representerade valkretsar till valkretsar där partiet varorepresenterat; givetvis påverkas därigenom inte mandatfördelningen mellanpartierna. konstaterar också attmandatfördelningen inom partierna kom att ägnas mindre intresse vid denpartiella författningsreformen. Det är alltså dags nu att ägna mer intresse åtden här I och för sig inte särskilt stora frågan - det är ändock något av enskönhetsfläck. Grundlagberedningen kommer att ta upp frågan, tUlkännagerkonstitutionsutskottet. Kanske är det tack vare den här motionen som grundlagberedningenhar fått sin uppmärksamhet riktad på problemet. Min hälsning på vägen tlUgrundlagberedningen är: Se över frågan snabbt så att vi får en bättre regionalrepresentation I ! Jag har,herr talman. Inget yrkande utöver utskottets. Överläggningen var härmed slutad.Utskottets hemställan biföhs. § 10Föredrogs betänkanden: Nr 59 Ianledning av motioner om ändrat kommunalvalsystem Nr 60 Ianledning av motion angående mandatberäkningen vid val tUl Kammaren biföU vad utskottet I dessa betänkandenhemställt. Den gemensamma valdagen m. m. § 11 Den gemensamma valdagen m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 65 i anledning av motioner angående den gemensamma valdagen m, m. 1 detta betänkande behandlades motionen 1971:86 av m. fl. (fp), vari yrkats Ipunkt 8 att i skrivelse . Maj:t hemställde om underlättandeav att tillgängligt material om de lokala frågornas roU I valet blevoffentligt möjhgt, motionen 1971:524 av m.fl. (c),vari hemställts att begärde att Kungl. Maj:t vidtog åtgärder för attförbereda en prövning av den gemensamma valdagen enligt vad som anförts imotionen samt motionen1971:528 av (). Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen 1971:86, såvitt avsåg hemställan punkt 8, 2. motionen1971:524, 3. motionen1971:528. Reservatlon hade avgivits av herrarAhlmark (fp) och (), vUka ansett att utskottet under I och 2 borthemställa, att I anledning av motionerna 197 1:86 i nuaktueU del samt 1971:524 I skrivelse till Kungl. Maj:t hemstäUde om åtgärderför att ersätta den gemensamma valdagen I syfte att fördjupa den kommunalademokratin, att dessa förslag lades fram I så god tid att riksdagenkunde fatta beslut om sådana reformer före nästa val. TiU betänkandet hade fogats särskilda yttranden 1) av herrar ,i och Fiskesjö (samtUga c) samt 2) av herrarHernelius (m) och Schött (m). Den gemensamma valdagen m. m. valdes på en gångriksdagsledamöter, landstingsledamöter och kommunfullmäktige. Redan föresjälva valdagen, under pågående valkampanj, uttalades oro för att den lokala,kommunala debatten höll på att trängas undan, framför allt I valrörelsensslutskede. Tidningarnas och televisionens uppmärksamhet Inriktades pårlkspohtlken och på partUedarna, och man hade ett intryck av att dekommunalpohtiska ståndpunkterna inte alls nådde fram väljarna I denutsträckning man hade kunnat önska. Denna känsla hade många . Från sida sade vi oss då att det var avstörsta betydelse att få reda på hur det låg tUl med denna förmodade nedgång avden kommunalpoUtiska debatten. Vi krävde därför detta år I vårpartimotion, att undersökningarna om de lokala frågornas roU I valrörelsensnabbt skulle presentera resultat. har ett par sådana undersökningar bhvittillgängliga. Det är förtjänstfullt att dessa undersökningar har gjortsoffentligt tUlgängUga på ett så tidigt stadium. Därigenom kan debatten om dengemensamma valdagen starta , och den kan föras på fast mark. Inom kommunalforskningsgruppen har den lokala debatten Ipressen studerats I form av en mätning av andelen kommunala inslag påtidningarnas ledarsidor. Det viktigaste resultatet av den undersökningen kansammanfattas i föhande citat: "Undersökningen visar i alla pressgrupper,särskUt i storstadspressen, en minskning av det kommunala debattstoffet Ijämförelse med tidigare kommunalval." Det kommunala Inslaget iledarartiklarna har från tidigare kommunalval tUl 1970 minskat från ungefär 40procent tUl . Med oförändrat totalutrymme betyder det alltsåatt de kommunala frågorna valrörelse på tidningarnas ledarsidor barafick hälften så stort utrymme som i t. ex. valrörelserna 1962 och 1966. Ocksåen jämförelse meUan andrakammarvalet och det gemensamma valet visaratt det har skett en minskning av det kommunala materialet 1970 Jämfört medtidigare I storstads- och regionpress, medan det däremot har skett en ökning ilokalpressen. Väharnas Inställning tUl den gemensamma valdagen har mättsI en annan undersökning Inom kommunalforskningsgruppen. Inom samtliga partiersväljargrupper finns en majoritet som tycker att den gemensamma valdagen är bradärför att den är bekväm. Det visar sig emeUertid att de som anser att valenbör håhas isär är mera intresserade av politik och har större kunskaper omlokala pohtiska valfrågor än de som vill behålla valsambandet. En annan ganskaIntressant Iakttagelse från denna undersökning är att kännedomen om lokalavalfrågor var lägre Inom valmanskåren i dess helhet 1970 än vid kommunalvalet1966. Det har också skett en klar minskning av den andel av väharna som kannämna ett lokalt parti vilket man tycker har gjort en bra insats och som kantala om vilken fråga det har gällt. Undersökningarna visar alltså tydligt på minskadekunskaper om lokala och kommunala frågor års valrörelse. Detta ärnaturhgtvis inte särskilt uppmuntrande fakta, men de borde vara särskilt nedslående för anhängarna av den gemensamma valdagen. Farhågorna för att valsambandet skulle komma att dränkaden kommunalpoUtiska debatten och därmed det kommunalpohtiska Intressetbesannades alltså imder 1970. När vi nu vet dessa fakta måste vi ställa ossfrågan: är det viktigt att den lokala kommunala debatten får ett eget utrymmeoch inte dränks i valrörelsen? Är det så viktigt att det bör väga tyngre änbekvämllghetsargumenten? Jag skall, herr talman, försöka motivera varför jag troratt det är så betydelsefullt. Om det också I de kommunala valen skall bh på det -visetatt väljarna verkhgen skah kunna styra sina representanter, så måste väharnaveta vilka frågor det råder strid om på det lokala planet och var de ohkapartierna står i dessa frågor. Väharna måste få reda på vad det finns förkommunalpoUtiska handlingsalternativ och vilket handlingsalternativ som kanförknippas med vilket parti. Annars får väljarna lätt Intrycket att det Intefinns några skiheUnjer på det kommunala planet eUer att de rikspolltlskaskUjelinjerna helt avspeglas på den kommunala nivån. Och de resultat som jagnyss redovisade, att medborgarnas kännedom om lokala valfrågor har minskatpåtagligt i alla typer av kommuner , är ju ett starkt bevis för attdet förhåller sig på det här viset. Väharnas reeUa Inflytande minskas alltså, om denkommunalpoUtiska debatten skjuts I bakgrunden under själva valrörelsen. Dengemensamma valdagen minskar människornas inflytande över kommunalpolitiken. I en demokrati och specieUt en demokrati i ett utvecklatsamhäUe som vårt måste medborgama på ohka sätt stimuleras att Intressera sigför de politiska besluten och tUl att delta i de poUtiska avgörandena. Justdeltagandet är av särskild betydelse. Så många människor som möjUgt måste fåsatt delta i de beslutande församlingarna och i pohtiska debatter, innanbesluten fattas. Detta deltagande, denna medverkan i beslutens tillkomst, ärspeciellt viktigt därför att det är en metod att minska känslan av att ståutanför beslutsfattandet i den representativa demokratin. Att öka intresset för och kunskaperna om politik måstedärför aUtid vara ett demokratiskt egenvärde. Och jag tror att man kanformulera den hberala demokratisynen, som har styrt liberaler under alla tider,på ungefär föhande sätt; VI skall för sig konstruerastatsskicket så, att så många människor som möjligt får så stort inflytande sommöjUgt på så många områden som möjligt,. Jag tror att det är i överensstämmelse med en liberaldemokratisk tradition att yrka bifall till den reservation som kräver enomprövning av den gemensamma valdagen. Den gemensamma valdagen m. m. HerrLARSSON i Luttra (c): beslutade ju 1968 om den partiellaförfattningsreformen. Den produkt som då förelades var resultatet aven kompromiss. Många menade att förslaget på ett betänkligt sätt också hadekompromissens kännemärken. Det var enligt min mening inte vare sig hackat ellermålet. De starkaste betänkUgheterna hade man inför förslagen om den Den gemensamma valdagen m. m. gemensamma valdagen och de treåriga mandatperioderna. Dengemensamma valdagen byggde Ju på läran om det kommunala sambandet, ett fenomensom närmast ligger på det metafysiska planet och som därför Inte är åtkomligtför vanhga förnuftiga analyser och värderingar. Betänkligheterna var mycketstarka.