prot · FU0947 · 1971-12-31 00:00:00 — i världenhade vi blanka reservationer, och särskilda yttranden är väl i viss månen motsvarighet tiU det gammaldags blanka reservationer. I varje fall anförs idet särskilda yttrande som föreligger en hel del som jag tycker att herrWestberg borde uppmärksamma. Det var egendomligl att se här. Jag kändeatt han upplevde sig som ensam, och jag har upplevat detsamma. När man lalar omutvecklingen pä detta område har man en känsla av att rösten drunknar i mängdenav röster. Man grips av rädvillhel. Vad skall man göra? Man är förskräckt överutvecklingen. Man vet all vi i drickersprit för mycket mer än vi ger i u-hjälp. Vi röker för mycket mer pengar än viger åt de fattiga folken. Vi hycklar ändå och talar om all vi är sä varmtintresserade av deras sak. Det är en underUg situation i vårt land . Jagär helt enig med i det avseendet. Om i ville läsa vad som slär i detsärskilda yttrandet jag förmodar att han har gjort det men kanske glömtinnehållet skuUe han finna att där stryks under, i stil med vad som stär ihans motion och fullt riktigt, hur allvarligt läget är och alt det kommer attkosta samhället oerhörl myckel om utvecklingen fortsätter i samma riktning somnu. I slulel av det särskilda yttrandet skriver vi dock att vipä grand av läget för dagen har kunnai finna oss i utskottsmajoriletensuppfattning. Vi har alltså inle yrkat bifall lill motionen, och det är väl bl.a. därför att vi anser det prakliskl omöjligt all fä igenom del yrkandeom höjt anslag som finns i motionen. Men jag ber att lägga märkeUll näsla punkt. Där har jag i elt särskilt yttrande sagt att i näsla budgetbör anslagen till nykterhetsorganisalionerna prioriieras på ell annal sätt. Detkunde också stå nederst i det här yttrandet. Just kanske det inle ärmöjligl att få igenom vad önskar, men jag tror att ulvecklingengår mol ell uppvaknande. Man måsle ta elt annat grepp på de här tingen, delmåste till ett nytänkande, och jag tror att det är på väg. Tyvärr har alkoholpoliliska utredningen visat sig vara enfördröjande faktor det är sä svårt att göra någonting just nu - men vi väntari alla faU dess betänkande inom en inte alltför . Jag är övertygad omatt djupast sett har rätt. Del bär sig inte att spara pä det härområdet. Hade jag varil hell övertygad om att den höjda summa till förebyggandeåtgärder som begär verkligen på ett avgörande sätt skulle haförändrat situationen, dä skulle jag inle ha tvekat att helt slälla mig bakomhans moiion. Men just inför den praktiska gången av ärendet och omöjUgheten atti dag komma någon vart anser jag det bättre att vänta för att se vad som händervid en ny budgetering och framför allt vUket läge vi kommer i näralkoholpoUtiska utredningen har framlagl sitt betänkande. 1 dettaanförande inslämde (). i (fp): Jag vill säga alt jag tagit del av desärskilda yttrandena. I mitt första anförande sade jag också att jaguppskattade att man instämt i motionens syfte men beklagade att man inte hadevelal gå vidare och yrka på höjning av anslaget. i Agnas säger att om han hade varit säker påatt en höjning av anslaget skuUe få en avgörande betydelse skuUe han ha yrkatpå det. Vi vet allesamman att det inte gär att fä ett klart besked på denpunkten. Men ett höjt anslag skulle vara ett utiryck för vilja attsalsa mera när del gäller att motverka bruksgifternas skadeverkningar och ensådan opinionsyttring skulle ha fåll betydelse. Bidrag tiU nykterhetsorganisationer m. m. HenNILSSON i Agnas (m); Jag instämmer i stort sett med när han säger att det är svårt att se vad som sker i del som sker.Vad han anser skulle bU resultatet av ett bifall tUl motionen bör ocksä bliresultatet av det särskilda yttrandet där vi understryker att ätgärder måstekomma även om inte möjligheten till åtgärder finns just . Om samhäUet skaUklara sina åtaganden och kostnaderna inte växa orimUgt så att"normala" åkommor och olycksfaU nästan inte får plats för allt sombUr följden av utveckUngen då det gäller alkohol och narkotika måste det bU ettnytänkande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemställan, dels motionen nr 250, såvitt nu var i fråga, ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. Maj;t hade (punkt B 52, s.108-109) föreslagU att tUl Bidrag liU nykterhetsorganisationer m. m.för /72 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen nr 250 av i i vad avsåg hemstäUan att riksdagenbeslutade all höja det nu utgående bidraget tUl nykterhetsorganisationer m. m.med tiU sammanlagt . att med bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och medavslag å motionen nr 250 sävitt nu var i fräga tiU Bidrag tillnykterhetsorganisationer m, m. för /72 anvisade ellreservalionsanslag av . Vid punkten hade avgivits ettsärskilt yttrande av i Agnas (m). Hen i (fp): Med hänvisning till vad jag tidigare anförtviU jag även på denna punkt yrka bifaU till motionen. i Lane-Herrestad (c): Då vi under den lidigare diskussionen päföregående punkl också talade om del spörsmål som innefattas i denna punkt harjag nu endast att yrka bifaU till kulturutskottets betänkande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels motionen nr 250, såvitt nu var i fråga, ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Bidrag tiU de handikappades kultureUa verksamhet i (s): Under punklen 23 har kulturutskottettiUstyrkt tre motioner som aUa syftade till stöd ål de bUnda. Om som jag anser självklart - bifaller utskottets hemställan har därigenom möjliggjortsatt ulan extra insamUngar behälla den kulturslandard som har uppnåtts inom deblindas organisationer när det gäller talböcker. Genom besluteträddas också de försök med kassetteknik för talboken som har startats. Utskottets ledamöter har gjort en enastående Uisats genomatt enhälUgt samlas kring dessa förslag och är värda ett verkUgt tack frånmotionärerna men självklart även från de synskadade, I detta anförande instämde herrarWiklund i och i (båda fp). i (s); Utskottet är säkerUgen tacksamt för fruErikssons i uttryck av tacksamhet. För ordningens skuU bör det kanske ändå påpekas att närhon säger att alla dessa tre motioner gäUde yrkande om ökal stöd tiU de blinda,så är detta inte helt korrekt. En av motionerna gäUde mera generellt dehandikappades kulturella verksamhet, och utskottet har inte velat göra nägonspecieU awägning mellan oUka grupper av handikappade. Inom den aUmänna ramen aven ytterUgare höjning av anslaget med hoppas emeUertid utskottetatt även de bUndas önskemål i väsentlig utsträckning skall kunna tUlgodoses, Överläggningen var härmed slutad. Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Maj.t hade (punkt C 9, s.141-142) föreslagit att tUl Bidrag tiU /72 anvisa etl anslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen nr 366 av och vari hemställts att riksdagenanvisade ett med höjt anslag till /72. alt med bifall till Kungl. Maj;ts förslag ochmed avslag å motionen nr 366 till Bidrag till för budgetåret1971/72 anvisade etl anslag av . 4. av herrKäUstad (fp), som anseit all utskottet bort hemslälla, att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till molionen nr 366 lill Bidrag till för /72anvisade ett anslag av . HerrKÄLLSTAD (fp); När det gäUer frägan om höjning av anslagellUl viU jag försl säga att genom ell missförsländbeträffande den formella gången vid anmälan av reservation i utskottet har fruFraenkels namn inte kommit med här. Hon har meddelat alt hon avser att röstaför reservationen, och jag har velal nämna detla. är ju det samlande organet förde kristna samfunden i det gäller , det gällerfrikyrkorna, det gäUer andra reUgiösa organisationer av typen KFUM och KFUK -och nämnden är kontaktorganet för dessas ledamotskap i Kyrkornas världsråd.Svenska ekumeniska nämnden har bevUjals bidrag från ett särskilt anslag underättonde huvudtiteln för innevarande budgetär med för alt bestridaden svenska årsavgiften lill Kyrkornas världsråd. Årsavgiften uppgick tUldrygt och har budgeterats tUl i runt tal . Successiva höjningar av statsbidraget har beviljats avriksdagen 1970, men en väsentlig del av det svenska anslagettill Kyrkornas världsråd täcks genom Ekumeniska nämndens försorg frän annathåU. 1 budget uppgår den huvudpart av detta tiUskott som läges urnämndens egen kassa lUI . Återstoden utgöres av ett särskiltanslag frän Ärkebiskop . Under innevarande är har inom framlagisen plan på en omorganisation av både nämndens och Nordiska ekumeniskainstitutels arbete. Enligt huvudprincipen i denna plan skuUe Ekumeniska nämndenföra över på Nordiska ekumeniska inslitulel vissa arbetsuppgifter som hardirekl samband med studieprojekt och andra initiativ inom Kyrkornas världsråd.Ekumeniska nämnden själv skulle mer än nu koncentrera sig på de svenskahemmaekumeniska uppgifterna men forlfarande vara etl med Kyrkornas världsrådförbundel nationellt ekumeniskt råd. Denna koncentration på de svenskaarbetsuppgifterna skulle vidare vara grundval för en inbjudan till svenskatrossamfund, som inte ingår i nämnden, att i en eUer annan form anknyta lilldenna. Den ökade arbetsinsatsen från Nordiska ekumeniska institutets sidaskulle kompenseras med elt ökat anslag från nämnden, och äskanden om ökadeanslag också från övriga nordiska länder till institutet har för övrigt redanutgått och mötts av positivt gensvar. Mot denna bakgrund är del mindre moliveral än lidigare allnämnden ocksä i fortsättningen skulle stå för hittillsvarande andel av delsvenska bidraget lill Kyrkornas världsråd. Ekonomiskt är det också en förutsättning för alt den framlagda planen skaU kunna genomföras att en avlastningav nämndens åtaganden visavi Kyrkornas världsråd kan ske. Genom den föreslagnahöjningen av nämndens anslag till Nordiska ekumeniska institutet skulle UkafuUtelt beiydande belopp indirekt komma att tillföras det arbeie som har sambandmed Kyrkornas väridsråds verksamhet. För egen del avser attgenomföra en uppruslning av sitt sekretariat och en intensifiering av sittsvenska arbete. Motsvarande behov av att bygga ut sitt ansvarstagande för delnordiska och svenska ekumeniska arbetet föreUgger också för ärkebiskop minnesfonds vidkommande. Statsbidrag till Svenska ekumeniska nämndenför bestridande av svensk årsavgift till Kyrkornas väridsråd /72bör anvisas med ett med förhöjt belopp, så att det utgår med . Jag yrkar sålunda bifall riU reservarionen 4 vid punklen 27. 1 detta anförande instämde herrarNelander, , och i (samtliga fp). Hen MÄTTSSON i Lane-Herrestad (c); Det har utgått bidrag till Ekumeniska nämndenunder senare år, och anslagel har höjts undan för undan. För /70var-anslaget , för innevarande budgetår är del 70 000 och nuföreslås anslagel höjt till . Anslaget har aUlsä höjts med 10 000kronor ofh året, och det fär man väl säga är en vacker höjning, somdel är ett bevis sä tydUgl som något för att nämndens arbete uppskattas ochvärdesättes. Såvitt jag förstår är höjningen ocksä elt bevis på att det råderenighel om den saken. Det är inte så mycket mer alt tiUägga. Vi har inle anmältnågon från avvikande mening då det gäUer betydelsen av verksamhet, utan det är bara vad gäUer anslagsbeloppets storlek som vihar skUt oss åt. Jag yrkar bifaU riUkulturutskottets hemstäUan pä denna punkt. HenKÄLLSTAD (fp): Det är rikligt som iLane-Herreslad säger; anslaget har uppräknats under de senasie åren. Men jagvill tillägga att statsanslaget ingen gång har täckl det faktiskaårsanslagel från till Kyrkornas världsråd. har skillnaden i genomsnitt uppgått till ,vilket belopp har måst täckas av Ekumeniska nämndens egna medel. Detta har letttiU att det inhemska arbetet har fått beskäras i motsvarande grad. Jag vill också nämna en aktuell sak, nämUgen den alt vidKyrkornas väridsråds centralkommittés sammanträde i i januari i årkonstaterade man att Kyrkornas världsråd befinner sig i ett besvärandeekonomiskl läge, som har förorsakats av - förutom inflationen - att världsrådethar fått vidkännas reducerade anslag från en del amerikanska kyrkor på grund av sin fasta progressiva hållning i rasfrågan. Om anslag tlH Nordiska ekumeniska institutet i anledningdärav tvingas Kyrkornas världsråd begära en ökning avårsanslagen frän 1972. Inle minst mot denna bakgrund menar jag att del ärangeläget att del svenska statsanslaget höjs redan från innevarande år. Jagvidhåller aUlså mitt yrkande om bifaU lUl reservationen. i Lane-Herrestad (c): All ekonomin är besvärlig är något som vimycket ofla får höra. Det är den i så förfärUgt många instiutioner ochorganisationer, i nämnder och i styrelser, del är den när det gäller storasaker såväl som när del gäller mindre. Befinner man sig då i etl utskott i densituationen alt man noterar alt anslaget har höjts med årUgen , tvingas man väga denna anslagsframställning mol aUa andra anslagsframställningarsom görs. Utskottet har därför och därvid inlagil den sländpunkl somjaglidigare här har nämnl. Jag vidhåller mitl yrkande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Källslad begärt votering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller kullurutskollelshemställan ibelän- nr2 punklen 27 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen 4 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gavföljande resultat: Om anslag tiU Nordiska ekumeniska institutet i I motionen nr 195 av hemställts alt tilldelade Nordiska ekumeniska instilutet iSigtuna ett anslag för budgelärei 1971/72 av . Ulskolteihemslällde alt skulle avslå molionen nr 195. 5. av () och (), som ansellatt ulskoilei borl hemstäUa, att med bifaU moflonen nr 195 tUl Bidrag lUlNordiska ekumeniska inslitulel i för /72 anvisade ellanslag av . HenWIKSTRÖM (fp); Jag skall lägga nägra synpunkter pä denmotion som väckts i det här ärendel, men jag kommer inle all begära rösiräkningoch hoppas att kammarens ledamöter ursäktar mig; ni kan alltså lämna kammaren,sä skall jag håUa mitl anförande! Herr lalman, det finns ungefär 150ekumeniska studiecentra i världen. I finns elt dussin, ochEngland, , , , , men också östländer somTjeckoslovakien och häller sig med specieUa ekumeniska studiecentra,ofta knutna till någol universitet. Inte minsl intressanl är all nya sådanacentra myckel snabbi växer fram i den katolska världen och inomde ortodoxa länderna. Pä nordisk bollen finns det sädana institut i ,, , och . Det är egentligen bara i som visaknar ell sådant instilul som fått sådan status, att det antingen knutits tUlett universitet eller på annat sätt fått etl offenlligl erkännande. Del är också intressanl all finna att man i de fleslakulturländer utanför häller sig med speciella professurer i ekumenikeller ekumenisk leologi. En av pionjärerna pä detla område kommer f. ö. frånvårt land. Han innehar en professur i ekumenik i Boslon i ; ivärl land har vi inle hafl uirymme för en sädan professur. För en del är sedan fick en professur i ekumenik,och inom den leologiska fakulteten i finns numera också en sådan tjänst. har vara ell pionjärland inom ekumeniken,men trots den rollen har vi inte någon motsvarighet liU dessa professurer ellerlill de ekumeniska institut som finns knutna tiU en rad universitet ule ivärlden. finns del ändå ett sådant institut som dock ickeunderslöds av samhället. Nordiska ekumeniska institutet grundades i Sigtuna1940. Del tiUkom alltså innan Kyrkornas världsråd skapades 1948. a. mol bakgrund av alt man i inrättade del socialvetenskapligaforskningsintilul som Nalhan och hade ivrat för.Institutet har hafl ekumeniskt studiearbete, forskning, informaiion och konferensverksamhelpä sitt program. är detla institut hell fristående och skall alltsåsjälvl finansiera sin verksamhel och fär fördenskull också ell visst stöd frånde andra nordiska länderna. Emellerlid har man mycket smä ekonomiska resurser,och den nuvarande föreståndaren mäste därför utföra merparten av sitt arbete påfrilid. Tillgängen på assistent- och sekreterarinsalser är myckel begränsad. Jag har tyckt att del vore rimUgl att man i vårl land meddess ekumeniska traditioner, frän Nalhan dagar och framål, hademöjlighet att ge inte bara ett anslag tiU della institut utan därmed ocksä deterkännande som inslitulel vore värt. Jag vUlaUlsä, fru talman, yrka bifall till reservationen på denna punkl. Om anslag till Nordiska ekumeniska institutet i 1 detla anförande - under vUket fru andre vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar inslämde herrar iStockholm, och (samtliga fp). Kulturellt utbyte med utlandet m. fl. HenMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Utskollel har hafl all behandla en moiion,vari hemställs om ett anslag på till i . Del var en läng, välskriven och upplysande motion, som vihade att ta ställning tiU. Del framgår inle av sialsverkspropositionen attinslitulel har gjort någon framställning om bidrag pä annal säll när del gällerall fä bidrag av slalsmedel. Här har redogjort för sina ochreservanlernas synpunkler på denna fråga. Vi har i utskollel inle kunnat tillstyrka denna moiion,därför alt den ju ändå, som jag lidigare sade, inle har kunnai komina med i denallmänna bedömningen. 1 övrigt har genom det beslut som vi fattade omanslag till ändå givit ullryck för sin uppskallningav del ekumeniska arbetet. Jag ber därför, fru talman, att få yrka bifall tillkulturutskottets hemställan. Hen (); Jag skall falla mig korl. Del är inte säkerlalt förutsättningen för all skall bevilja ell anslag är attvederbörande har ansökt om etl sådanl. Jag vel inle alt del föreligger någraansökningar frän vare sig cenlerpartisliska eller andra tidningar omstatsbidrag! I övrigt förstår jag att man i utskottet har ansett inte har haft råd alt ge detla anslag lill Nordiska ekumeniska institutet.Jag är dock inte säker på att man i längden i delta land har råd att låla bli. Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs pä bifall lilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av och fruFraenkel, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Kulturellt utbyte med utlandet m. fl. Kulturelltutbyte med ullandel m. fl. HerrKÄLLSTAD (fp): Under denna punkl, som behandlarinlernalionellt- kulturellt samarbele, skulle jag vilja säga nägra ord. Jag anser nämligen all ell levande kulturliv förutsätteratt elt folk har goda konlakler över gränserna. upplever vi päbåde det allmänpoliliska och del kullurpoliliska planet hur två markerade ochvarandra delvis motsatta impulser möts. Den ena består i en lendens hos varjefolkgrupp alt markera sin särart. Den andra beslår i en slrävan alt erhålla enintensiv integration, konlinenlall och från mera världsvid syn. För de smä nationerna gäller det all hävda sin egenart motde alltmer dominerande slormaklerna. Den tekniska utvecklingen gynnar också på delkullurella omrädei de senare, säviit jag kan förstå, och detla i sädan grad allderas dominans kan bli sä stor all andra kullurlradirioner i längden inte kanhävda sig. De olika språken utarmas lill förmån för ell fåtal, som försläs avell storl antal. Skall folken förliindras all pä della säll förlora sinidenlilet fordras en ständig växelverkan, som kan ha en stimulerande effeki ochmedverka lill etl levande kulturliv med alll vad det omfattar av spänning,debatter och sländigl nya impulser. De nordiska folken äger förmånen alt ha skilda menUkarlade kulturtraditioner. Jämför man dem med andra folk och andra nationer ärdel uppenbarl all man kan tala om en nordisk kullurgemenskap. För all ge dennaverklig livskraft krävs en gemensam kullurpoUlik. rekommenderadevid session i regeringarna att upprätta en nordiskkullurlraktal, som borde vara färdig senasl . Den skulle fåtill effekt fastare former för kulturpolitiken, för ulbildning, för forskningoch för den fria kultursektorn. Belräffande vUl jag nämna att har årligenanslagits lill del nordiska kultursamarbetet.Anslagen har fördelals mellan högre ulbildning och forskning, skolväsen ochläramtbUdning samt folkbildning, konsl och Utleratur. SannoUkl uppnår manbetydligt större effekt om de nordiska anslagen ökas avsevärt som deutnytljas efter klarl angivna rikllinjer och inle som tämligen slumparlatoch punktvis. Goda ansatser i denna riktning har gjorls av Nordiska rädel,, Nordforsk osv. Men organisaloriskl har samarbetet varitunderdimensioneral och målsältningen tämligen diffus. För all ge arbetet dessrätta formål och faslhel har vi från sida sagt att det krävs ettcentralt nordiskt organ - vi kan kalla det Nordkult - med uppgift all ta tillvara de olika lUlfällena till samarbete och även all slimulera liU en vidgningav arbelsfällel. Vi har fört fram tanken pä en nordisk kullurlidskrifl,nordiska kulturattachéer vid ell antal beskickningar och varför inte ocksågemensamma utställningar av olika slag inom och utom . När del gäller de inlernationella kontakterna borde detvara möjligl alt mera än vad som sker utnyttja konlakler som erbjuds viaUNESCO. har liksom de övriga nordiska länderna mestadels betraktat sighuvudsakUgen som bidragsgivare äl och de ulvecklingsländer som den vägenerhåller bidrag. Däremol har man i alllför ringa uisiräckning utnyUjal demöjligheler erbjuder lill goda kontakter med såväl öst som väst. Inteheller har man utnytriat allt del malerial som erbjuder och som genomall spridas till allmänhelen skulle ge den lillfälle all följa deninternaiionella utveckUngen på en rad oUka områden. Del är inle nödvändigt all allt internationellt samarbelegår över nationella organ och cenirala insianser. Den inhemskadecenlraUseringen kan ofta med fördel förenas med lokala förbindelser tvärsövernarions-gränserna. Samarbetet och hela Nordkalollsamarbelel ärexempel pä sådanl. Man bör observera all över hela världen förekommer elluppvaknande av de provinsiella kullurslilarna, ibland ocksä förenade med vissakrav pä nalionell självsländighel. Jag länker pä , Kulturellt utbyte med utlandet m. Investeringsplan för kommunikationsverken m. ni. ,valonerna i , för att ta några exempel. Nationer är inle de enda enhetersom man kan ta kontakt med ulanför sitt eget land, och del är inte nödvändigtall göra det som representant för hela del egna landet. Internationalismen harockså sina gräsrötter. Överläggningen var härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. Lades lill handlingarna. § 8 Utgifterna på kapitalbudgeten inomkommunikationsdepartemenets verksamhetsområde Föredrogs trafikutskottetsbelänkande nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ls i sialsverksproposilionen giordaframslällningar rörande uigifterna på kapitalbudgeten för /72inom verksamhetsområde jämle motioner. Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. 1 proposiiionen nr 1 hade Kungl. Maj:l (bilaga 8, s.134-137 i uldrag av slalsrädsprolokollet över kommunikalionsärenden för den 4januari 1971) lämnal en sammanfallande redogörelse för kommunikalionsverkensinvesteringar, avseende postverkets, televerkels, statens järnvägars ochluftfartsverkets fonder samt statens vägverks förrädsfond och sjöfartsverketsfond. 1 della sammanhang hade behandlals molionen nr 946 avherrar i och Söderslröm vari hemställts att skuUebesluta all anslagsramen för kommunikalionsdepartemenlets kapitalbudgetminskades med i förhållande tUl Kungl. all med avslag ä motionen nr 946 som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförl belräffande investeringsplanför kommunikationsverken m. m. Reservation hade avgivitsbeträffande minskning av medelsanvisningen av herrar () och (), som ansett att utskottet bort hemslälla, 1. att med bifall till motionen nr 946 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffandeinvesteringsplan för kommunikationsverken m. m. Hen ():