prot · FU0971 · 1971-12-31 00:00:00 — Ett annat argument är att det råder bristandeöverensstämmelse mellan beskattningsreglerna vid skatt och vid gåva. Men om manbryter ut trossamfunden och invandrarkyrkorna skapar man nya ojämllkhetergentemot dem som är befriade från gåvoskatt. Det blir alltså en nyicke-överensstämmelse. Jag vUl bara erinra om - det gjorde fru andre vicetalmannen också kapltalskatteberednlngens förslag, som varglad över att det Inte gick igenom. Det innebar ju att arvs- ochgåvoskattefriheten skuUe samordnas och begränsas tUl att gälla sammanslutningarsom främjar högre undervisning och fostran. Detta är ett sätt att åstadkommaöverensstämmelse. Men i propositionen 1970:71 föreslog departementschefen attde bestämmelserna skulle kvarstå. Att religiösa och andra aUmännyttiga sammanslutningar harbefriats från gåvoskatt har motiverats med att en gåvobeskattning i dessa faU iaUtför hög grad skulle motverka benägenheten att ge gåvor tUl allmännyttigaändamål. Därför genomfördes den skattebefrielsen. Men denna synpunkt skaU mte,menar utskottet, åberopas som ett skäl för befrielse från arvsskatt. TiU detta kan man lägga att arvsskatten Inte är så hård,eftersom det finns en maximal gräns vid . Bortsett från vad som gäUerför make och barn beräknas aUtså arvsskatten på skattepliktiga lotter för de här sammanslutningarna på ett väsentligt gynnsam mare sätt änför andra arvtagare. Med dettavUl jag yrka bifall tUl utskottets hemstäUan. vicetalmannen fm NETTELBRANDT (fp); Herr talman! Att det blev som det blev ipropositionen , för det kan man tacka den kraftiga opinionsyttringsom kom tUl stånd efter defunderingar som kapltalskatteberednlngen först hade signalerat om. säger sedan att eftersom staten är befriadfrån arvsskatt så är befriad. Där finns obestridligen ettnaturligt samband och en förklaring, men det fmns också ett samband av annatslag med aU den verksamhet som bedrivs genom andra samfund. VI talar ju gärnaom en UkabehandUng mellan och de övriga samfunden, och det ärdärför ganska orimligt att den väsentliga olikabehandUng I ekonomiskt hänseendeskall kvarstå som jag här berört. Det är riktigt som säger att man skaparolikheter åt andra håll genom att göra en sådan här förändring, men jag troratt det vore olyckUgt i det här sammanhanget som i andra att låta det bästa bUdet godas fiende. Här finns ett speciellt motiv som dock skiljer de friasamfunden från organisationer med annan verksamhet, och det är justparaUelUteten med den verksamhet som bedrivs av . Dessutom är dehär samfunden lättare att renodla tUl en kategori än många av de andraorganisationer som vi har talat om. Jag tycker, herr talman, att det exempel - ett iblandmånga som man skulle kunna plocka här i högen som jag gav när det gälldebehandlingen av rrUsslonsverksamhet av exakt samma karaktär kan vara motiv nogför att ta ett av de steg som vi anser vara befogade att ta. Befrielse frän arvsskatt för de fria trossamfunden ochinvandrarkyrkorna FmHOLMQVIST (s): Jag vUl säga tUl fru andre vicetalmannen att eftersom vi har beredningen om stat och kyrka bör vi väl inväntavad den kommer med. Det bUr kanske en form av likställighet. Om vi jämför de skatteskalor som gäUer för arvsskatten,finner vi att enligt skatteklass II får faktiskt de som är arvtagare tiU näraanhörig en betydande skatteskärpning redan efter i arv. De härsamfunden får däremot en marginalskatt på . Jag viU änen gång, herr talman, yrka bifall tiU utskottets hemstäUan. vice talmannen (): Det här argumentet att man skall avvaktaberedningen om stat och kyrka skulle vara håUbart, om man hade använt det ävennär det gällde att lägga pålagor på de fria samfunden. Jag har inte hört detargumentet på något sätt åberopas när det gäUer att lägga på dem först ett stegav arbetsgivaravgift, sedan ett nytt steg av arbetsgivaravgift och så en höjdindirekt beskattning pålagor som gäUer just dessa samfund men Inte . Om man skulle vUja bibehålla relationerna meUan och defria samfunden vid status quo i avvaktan på beredningen om stat och kyrka, dåtycker jag att det borde gäUa såväl I positiv som i negativ riktning. Fra (): Jag är litet förvånad över att man endast tarupp den här biten som för arvsbeskattningen, om man vUl ha UkstäUighet. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 23 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 12 Höjning av kapitalbeskattningen Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 24 I anledning av motion om höjning av kapitalbeskattningen. I motionen 1971 ;311 av herrHermansson i m. fl. 1. att 11 § förordningen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skulle ha i motionen angiven lydelse, 2. att höja arvs-och gåvoskatten med I genomsnitt , varvid vederbörande utskottförutsattes utarbeta lämpliga skatteskalor. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1971:311. HerrHERMANSSON i (vpk): genomfördes som bekant en viss ökningav skatteuttaget för de stora förmögenhetema, men den var relativt begränsad.Den uppskattades bara tUl , och man kan ställafrågan om de förändringar som beslöts av över huvud taget innebarnågon ökad belastning på förmögenhetema, om man räknar på de taxeringsvärdensom gäUde när beslutet fattades. Regeringen och följde inte det förslag som hadestäUts av kapltalskatteberednlngen och som skulle ha Inneburit ett ökat uttagmed sammanlagt . Det var litet svårt att förstå denförändringen, allra helst som ett par av de ledande socialdemokratiskaledamöterna av dåvarande bevUlningsutskottet, numera skatteutskottet, hadevarit medlemmar av denna kapltalskatteberednlng. Regeringsförslaget innebarfaktiskt ett lägre skatteuttag än vad som hade krävts t. o. m. av folkpartietsoch ledamöter i beredningen. Inte baramot den bakgrunden utan med hänsyn till att andra skatter. särskUt deindirekta skatterna, har ökat starkare än belastningen på de stora förmögenhetemaanser vi att det är nödvändigt och berättigat att skärpa skattebelastningen påstora förmögenheter. Vi har återkommit med motionskravet om en sådan skärpningav beskattningen på stora förmögenheter liksom på arv och gåvor. Motiveringenär framför allt att den nuvarande skattepolitiken har inneburit en skärpning avbördorna på lönearbetarna i förhållande tiU belastningen på Kapitalägarna ochde stora inkomsttagarna. Vi anser därför att en justering av skattetrycket påolika grupper är berättigad. och skatteutskottet haranfört flera argument mot en sådan förändring. Man säger bl. a. attskattehöjningar av den omfattning som motionärerna vlU ha Inte är försvarbarafrån vad man kaUar samhäUsekonomisk synpunkt. Man säger att de skulle innebäranärmast en konfiskation av de stora arven och avstyrker därför motionerna. Man hänvisar också tiU de begränsningsregler som gällerför skatteuttag och säger att med hänsyn tUl dessa skulle de förslag som vihar stäUt i vissa kombinationer av Inkomster och stora förmögenheter mteInnebära någon ökad belastning på de verkligt stora förmögenhetema när de ärförenade med mycket stora inkomster. Däremot medger man att det självfalletblir en sådan ökad belastning i andra kombinationer av inkomster ochförmögenheter. kan det ju finnas många sådana olika kombinationer, ochman kan räkna fram olika hypotetiska fall, som också skatteutskottet har gjorti betänkandet. I vissa av dessa fall blir det mgen skärpning eUer inte någonnämnvärd skärpning just beroende på den begränsningsregel som gäUer. Jag vUl anmärka att det Uite är vi som har skapat dessabegränsningsregler, och vi krävde också motionsledes att de skulle tasbort. VI tycker Inte det är berättigat att ha den här kombinationen, där manför samman oUka typer av skatter på både IrUcomster och förmögenheter och sägeratt deras sammanlagda summa inte får överstiga visst belopp. Vi tror man skaUskUja på inkomst- och förmögenhetsbeskattningen i de här avseendena. Vårt krav om att man skulle ta bort begränsningsreglernaavslogs emeUertid av , och de finns kvar tUls vidare. Vi har inteställt detta konkreta motionskrav, men det beror inte på att vi har ändratuppfattning, och vi återkommer tUl begränsningsreglerna. Det avgörande är ju om man vUl ha en skärpning avkapitalbeskattningen över huvud taget eller om man Inte vUl ha det, och på denpunkten skuUe jag önska få ett klart besked av skatteutskottets talesman. VUlsocialdemokraterna vara med om en sådan skärpning av kapitalbeskattningen ochdärmed en större rättvisa I beskattningen, eUer är ni motståndare tUl en sådanskärpning? Om vi blir överens om att skärpa beskattningen på störreförmögenheter, så kan vi nog tUlsammans också skriva skatteskalor som ärvettiga och ordna lagen om begränsningsreglerna på sådant sätt att denskatteskärpning vi beslutar om får avsedd effekt. Eftersom det avgörande är att få ett votumför en skärpning av förmögenhetsbeskattningen, och en justering av begränsningsreglernakan göras senare, yrkar jag bifaU tlU motionen 311 i den del som gäUerförmögenhetsskatten, där vi har föreslagit viss lagtext. Jag skaU tUIåta mig att här tala om hur spärregelnfungerar nu vid förmögenhetsbeskattningen. Förmögenhetsskatt samt statlig och skatt får mteöverstiga av inkomsterna, när dessa är högst . Ominkomsterna överstiger får skatten uppgå tUl högst avden del som ligger däröver. Kommunalskatten får mte reduceras under någraförhållanden. Förmögenhetsskatten skaU sålunda alltid utgå med lägst ett beloppsom motsvarar skatten på halva förmögenheten. 1 prmclp är jag med om, i , bör sänka skatten på mindre förmögenheter och låga Inkomster och om möjUgthöja den på de större förmögenhetema och de större Inkomsterna. Detta visadejag också i kommunalskatteberedningen. Det var en linje som följdes ,när vi beslutade om skattepaketet, som dock inte omfattadekapitalskatteberedningens förslag helt och hållet. Om jag förstod rätt var dethuvudsakUgen internationeUa hänsyn man då tog. Man menade att det förelåg riskför skatteflykt. Eftersom omvärlden hade lägre skatter och mycket högre räntorän här hemma fanns det risk för kapitalflykt ur landet. I kapitalskatteberedningenundersökte vi grundligt om vi kunde sätta en spärr för den skatteflykten, mendet visade sig nästan omöjUgt att åstadkomma en effektiv spärr i det avseendet. Detta om detta. Motionärernas förslag I detta faU är rent Ulusoriskt, ettslag i luften, med hänsyn tUl den spänegel jag här närrmt. Om det förslagetantogs, skuUe det i första hand Innebära att de mindre och medelstoraförmögenhetema fick en skärpning i beskattningen. För de stora förmögenhetemadäremot skulle det inte få någon som helst verkan. Av den tabell som är fogadtUl utskottets betänkande framgår visserligen att man för mycket storaförmögenheter skulle få skärpningar, men bara om avkastningen på förmögenhetenär extremt låg. Om ni exempelvis experimenterar med en avkastning på bara 3eller av förmögenheten, så framgår det av tabeUen att ni kommer tUlvida högre inkomster. Om vederbörande sedan har Inkomster vid sidan om, somfaUet ofta är, så törnar man emot denna spärr, och det blir intenågon som helst verkan. 1 regel har de stora förmögenhetsägarna betydligtstörre avkastning av sitt kapital och därmed vida större inkomster än vad somframgår av denna tabell. Vi har ändå velat redovisa hur det verkar med den härlåga avkastningen. Redan vid en Inkomst på och 2 miljoner Iförmögenhet - alltså en avkastning på inte ens bjlr resultatet avmotionärernas förslag plus minus noll, dvs. ingen skatteskärpning alls, medandäremot den som har i förmögenhet och 60 000 i inkomst skulle fåen skatteskärpning. Om Inkomsten är slår spärren igenom redanvid ett kapital på . Spärren verkar alltså redan där vid inkomst, och det är ju inte heUer någon hög avkastning. Vad motionärerna föreslår strider sålunda mot syftet medföna årets skattereform, nämligen att lätta skatten på de mindre förmögenhetemaoch skärpa den på de större. Det strider också mot vad motionärerna självaåsyftar, om jag har förstått det riktigt. säger i att det Inte ärkommunistema som har föreslagit dessa spänegler, och det är ju riktigt. MentUlåt mig då erinra om att kapltalskatteberednlngen gjorde en grundlig prövningav denna mekanik. Vi kom tUl det resultatet att man helst borde ha enskatteskala så avpassad att det inte behövdes någon spärr över huvud taget. Menom man skuUe Införa en sådan skatteskala måste den vara sp låg att den Intedrabbade de större förmögenhetsägarna. Följaktligen kunde vi inte genomföradet, när vi föreslog en höjning av skatteskalan. Om det skulle få någonbetydelse måste man ändå ha en spänegel för att man inte skuUe få en heltkonfiskatorisk förmögenhetsskatt, och det har såvitt jag förstår inte enskommunisterna yrkat. Men ändå skuUe man i vissa faU där avkastningen ärspeciellt låg få betala en skatt på ända upp tUl av Inkomsten,aUtså man skulle få betala vida mer än den totala Inkomst man har. VI kom tiUresultatet att en spärregel är nödvändig ur den synpunkten. Med det här, herr talman, ber jag att få yrka bifall tiUutskottets hemstäUan. HerrHERMANSSON i (vpk): VI har ingenting emot det syftar i självaverket vårt förslag tUl att en förmögenhetsskatt skaU betalas urförmögenheten. VI menar att det är angeläget att användaförmögenhetsbeskattningen direkt i förmögenhetsutjämnande syfte. Det är därföringenting som drabbar vår ståndpunkt, när man invänder att förslaget I så faUfår en konfiskatorisk verkan, om man med det ordet menar att en storförmögenhetsägare tvingas betala förmögenhetsskatten ur sui förmögenhet. Sedan vUl jag bara tUl vad anfört foga denreflexionen att vad han nu sade i sin argumentering visar hur klokt vårtförslag var att man skuUe avskaffa begränsningsreglerna och hurvanvettigt dessa begränsningsregler verkar i en rad fall som utskottet och herrBrandt här har anfört. () kort genmäle: Nej, de verkar inte vanvettigt det tror jagatt jag klargjorde tidigare om man mte som menaratt vi skaU Införa en förmögenhetsskatt som innebär att vi konfiskerarförmögenheten. Om förmögenhetsägaren mte har någon Inkomst aUs skaU han aUtsåta av förmögenheten och betala skatten. Om vi levde i ett land Isolerat frånandra i detta avseende är det möjligt att det skuUe vara lättare. Men jag förmin del anser och det var väl utredningen, Uksom också , på detklara med att vi helt enkelt Inte, med hänsyn tUl omvärlden och med hänsyntUl risken för kapitalflykt, kan genomföra det. Jag tror att det skulle bli ettslag i luften. HenHERMANSSON i (vpk) kort genmäle: Jag trodde att socialdemokratin var anhängare av en förmögenhetsutjämning,men det är möjligt att jag misstagit mig på den Hen (): Jag hade tUlfälle att diskuteraett annat kommunistiskt hugskott med i . Det gällde dåett synnerUgen löst underbyggt förslag om skatt på reklam, som förvisso intehörde hemma i verklighetens värld. Förslaget hade avstyrkts av ett enhäUigtutskott, och anledningen tUl att jag lade mig i den debatten var att utskottetinte aUs hade kommenterat den kommunistiska argumenteringen, vUket jag bedömdevara en svaghet. gäUer det en annan kommunistmotion, nämligen nr 311.Även i detta fall har ett enhäUlgt utskott avstyrkt bifall. Utskottet åberoparbevUjnmgsutskottets yttrande över en liknande motion tUl riksdag ochkonstaterar att förslaget, I den mån det rör förmögenhetsskatt, icke ärförsvarbart från samhäUsekonomisk synpunkt samt att det, såvitt arvs- ochgåvobeskattningen berörs därav, närmast Innebär en konfiskation. Jag instämmersjälvfaUet i utskottets bedömning, som jag nödgas konstatera att denkommunistiska argumenteringen i stort sett inte heUer i detta fall har bemötts. I stortsett resonerar kommunisterna så här: Skatten påförmögenheter och arv är obetydlig, säger kommunisterna. Detta är, herrtalman, minst sagt, ett fantastiskt påstående. I reaUteten ärförmögenhetsskatten, som skaU betalas med redan beskattade pengar, enutomordentligt tung börda för dem den drabbar. Jag finner det angeläget attfrån denna talarstol slå fast, att kommunisternas påstående attskattebelastningen på förmögenheter skulle vara ringa är direkt vUseledande.AtskiUiga exempel skuUe kunna anföras som bevis på att den tvärtom kan varanära nog ruinerande. För dagen skaU jag avstå, men jag kommer med intresse attfölja kommunisternas förehavanden och torde därför få anledning attvid ett annat tUlfälle återkomma tlU just denna fråga. Kommunisternapåpekar att förmögenhetsskattens andel i statens totala skatteintäkt harminskat och exemplifierar med några helt ointressantatabeUer. Med lätt hand förbigår man det väsentliga, nämligen att sakförhåUandetberor på att levnadsstandarden i detta land stigit högst avsevärt under dessaår vUket möjliggjort ett högt skatteuttag även från löntagarna. Dessa pengarhar använts tUl att åstadkomma en bättre samhäUsservice i vidaste mening. Dethar varit nödvändigt att ta ut skatterna där pengarna verkUgen funnits för attåstadkomma den samhäUsservice som beslutat om För undvikande avmissförstånd vUl jag tUlägga, att jag med det sagda mte menar att man kanfortsätta att öka skattetrycket, varken på löntagare eUer på andra. Skattepolitikenbör användas som ett instmment för klasskamp, säger man. Resonemanget är likaenkelt som när man utslungade paroUen "upp med lönerna - nermed priserna". kommunisternapå fullt aUvar och som om det vore genomförbart; Lätta på bördorna för de lägreinkomsttagarna och skärp skatten på profiter, arv, höga Inkomster ochförmögenheter. När man läser formuleringarna i motionen tror man sig förflyttadtUl ett gammaldags kommunistmöte på KaUe KUboms tid. Som ett led i denna klasskamp vUl kommunisterna i sammaandetag höja bolagsskatten, försämra avskrivningsregierna och begränsa avdragsrättenför skuldräntor. Antingen bortser man helt från att dessa förslagtUlsammantagna i åtskiUiga faU skuUe leda tUl en beskattning på mer än 100procent av Inkomsten, eller också är det just detta man avser. Oavsett hur detförhåller sig med den saken, herr talman, måste det enligt min åsikt med skärpaunderstrykas att mte kan ha Intresse av att främja någon form avklasskamp bland tolk. Tvärtom är vår uppgift att söka åstadkomma en sårättvis och så rimlig fördelning som möjUgt av de bördor som måste bäras föratt samhäUet skaU fungera på den nivå som vi själva bestämt. Men så länge vilever i ett fritt land med en fri inkomstbUdning och för en sådan ordning harSveriges folk uttalat sig I val efter val - kan det aldrig bil tal om att sättai gång den typ av straffaktioner mot vissa grupper som kommunisternas förslagInnebär när man skalat bort fraserna. HerrHERMANSSON i (vpk): Jag vet inte om talade på helaskatteutskottets vägnar och alltså även för de socialdemokratiska ledamötema,men det kommer kanske att bli uppenbarat. Det var några påståenden som hastigtutslungade, och jag vUl bara påpeka hur dåligt underbyggda de var. Han hävdadeInledningsvis att skatt på reklam inte hör hemma i verklighetens värld. DetskaU bU Intressant att få höra samma argumentation när den sittande utredningenenligt vad som försports i tidningarna lägger fram ett förslag ombeskattning av reklam. Jag tror att kanske får upptäcka att skatt påreklam i hög grad kommer att höra hemma just i verkUghetens värld. Sedan diskuterade skattebördorna, och det äraUdeles självklart att man där kan ha olika meningar beroende på från vUkenståndpunkt man ser frågorna. Löntagarna anser med rätta att det är en hårdskattebelastning bl. a. genom mervärdeskatten och dess höjning. Det fmns säkertkapitalägare och högre Inkomsttagare som också anser att det är en hårdskattebelastning på dem Vi får ju även sådana uttalanden ibland och har fåttdet här av . Men det beror aUtså på från vUken utsiktspunkt man serdessa frågor. Det är ohåUbart att så som hävda att de som serframför allt tUl löntagarnas Intressen och från löntagarnas synpunkt skulle sefel. Här rör det sig om värderingar och oUka ideologiska ståndpunkter, och dettror jag att skaU obs.ervera. vUle bestrida att de siffror vi har anfört omutvecklingen av förmögenhetsbeskattningen skuUe ha någon relevans. Han menadeatt det förhåUandet att av uppburen total skatt förmögenhetsskattens andel harminskat kraftigt under efterkrlgsåren siffrorna finns i vår motion skullebero på den högre standarden i landet, som gjorde det möjUgt att hårdarebelasta löntagarna. Men jag tror att man bör observera att vi också har haft enkraftig tUlväxt av förmögenhetema och särskUt av de stora förmögenhetema,någonting som och hans kolleger i kapltalskatteberednlngen med statistisktmaterial mycket utförligt visade . Där har aUtså försiggått en tiUväxt avförmögenhetema, särskUt av de största, och jag tror inte de storaförmögenhetsägarna har anledning att klaga. Jag skaU för att inte aUtför mycket förkorta kammarens rastbara ta upp ytterligare ett argument som anförde. Han var mycketupprörd över att vi helt frankt sade ut att vi ansåg att skattepolitiken liksomandra åtgärder borde användas i klasskampen. har inget Intresse avatt främja klasskamp, sade han. Svenska folket är anhängare av en friinkomstbUdning, och där får man tydligen inte göra några Ingripanden. Men, henLevm, när man kraftigt skärper mervärdebeskattningen eUer gör andraförändringar i skattepolitiken. Inverkar Inte det på de olika samhäUsklassernasinkomster och förmögenheter och därmed stäUning? Är Inte sådana åtgärder ettled i den kamp som pågår mellan klasserna och som väl vi måste erkänna vara enrealitet i detta samhäUe, ty den kampen kan vi väl Inte drömma oss bort Ifrån? Jag tror aUtså att det är bättre att sersakerna som de är och Inser att åtgärder på skattepolitikens område får oUkaeffekter för de oUka samhällsklasserna, att skilda samhäUsklasser har olikaIntressen och att det är deras mtressen som man måste ta hänsyn tUl när mandiskuterar denna fråga. Att sticka huvudet i busken och säga: "Ordetklasskamp får inte förekomma därför att det används på kommunistiskamöten" tror jag mte främjar en sakUg bedömning av samhällsfrågorna. HenLEVIN (fp). Jag sade i mitt anförande att det kommunistiska förslagettUl reklamskatt Icke hör hemma I verklighetens värld. Jag vidhåUer det, herrHermansson, därför att förslaget innebär en 25-procentig reklamskatt, men nitalar i motionen frankt om att ni i princip menade att det egentUgen skuUe varaen 50-procentig reklamskatt. Jag vidhåUer aUtså att detta mte hör hemma iverkUghetens värld. TiU sist, , viU jag säga att jag, tUlskUlnad från hen , knappast kan se mervärdeskatten som ett instrumentför en klasskamp. Överläggningen var härmed slutad. Yrkandet i motionen nr 311 i vad avsåg förmögenhetsskatten ProposUloner gavs på bifall tUldels utskottets hemstäUan, dels motionen nr 311 i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Yrkandet imotionen nr 311 i vad avsåg arvs- och gåvoskatten 71 På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden påföredragningslistan till . § 13 Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: AnhåUer härmed om ledighet frånriksdagsarbetet för att besöka 4-7 maj 1971. den 26 aprU 1971 i Kammaren biföll denna ansökan. § 14 Anmäldes och bordlades Nr 10 i anledning av motion om ökad spridning avstatsbidragen tUl teatergrupper Nr 13 i anledning av Kungl. Maj ts framstäUningar istatsverkspropositionen om vissa anslag för /72 inomIndustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner Nr 14 i anledning av motioner om åtgärder tUl förmån förimport-konkurrerande hemmamarknadsindustrier § 15 Anmäldes och bordlades motionen nr 1451 av anledning av Kungl. Majts proposition nr 61 med förslag tiU livsmedelslag m.m. § 16 Meddelande ang. enkla frågor