prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet förden 16 Innevarande månad. § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:tsproposition nr 181 tUl , § 3 Föredrogs och hänvisades motionerna nr1569-1577 tiU näringsutskottet, nr 1578tUl utbildningsutskottet, nr1579-1581 tUl skatteutskottet, nr 1582och 1583 tih utrikesutskottet, nr 1584 såvitt avsåg förbud mot export av krigsmaterieltill utrikesutskottet och I övrigt tUl näringsutskottet, nr 1585tUl utrikesutskottet, nr 1586och 1587 tiU skatteutskottet, nr1588-1592 tlU trafUcutskottet, nr 1593till jordbruksutskottet, nr1594-1600 till näringsutskottet, nr 1601 såvitt avsåg skattefrågor tUl skatteutskottet ochI övrigt tiU näringsutskottet, nr 1602 punkten I tUl näringsutskottet och punkten 2 tUlskatteutskottet, nr 1603 såvitt avsåg hemstäUan i Kungl, Maj:ts propositionnr 166 punkten I till näringsutskottet och punkten 2 tUl skatteutskottet, nr1604-1606 tiU näringsutskottet, nr 1607och 1608 till skatteutskottet, nr1609-1612 tlU civilutskottet, nr 1613och 1614 till näringsutskottet samt nr 1615 och1 616 tlU justitieutskottet, § 4 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningennr 216, § 5 Ökat inslag av personval i valsystemet m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 54 i anledning av motioner om ökat inslag av personval i valsystemetm, m, I detta betänkande behandlades motionen 1971 ;86 av m, fl, (fp), vari yrkats ipunkt 1 att I skrivelse tUl Kungl, Maj:t hemställde att grundlagberedningen fick i uppdrag att så snabbt som möjligt lägga fram alternativa förslag tlU hur personvalsmomentet I det svenska valsättet kunde öka samt I punkt 2 att i skrivelse till Kungl, Maj:t hemställde att grundlagbered ningen fick I uppdrag att så snabbt som möjhgt pubhcera undersökningar 5 Ökat inslag av personval i valsystemet m. m. av hur de pohtiska partierna nominerade sina kandidaterinför riksdagsvalen, motionen 1971:114 av m, fl, (m), såvitt avsåghemställan punkt 1, samt motionen197 I ;559 av och (). attriksdagen skulle avslå motionerna 1) 1971:86 såvittavsåg hemställan punkterna 1 och 2, 2) 1971 ;l 14såvitt avsåg hemställan punkt I samt 3) 1971:559, Reservation hade avgivits av herrarAhlmark (fp) och (), vilka ansett att utskottet under I bort hemställa, att i anledning av motion 1971:86 såvitt avsåghemställan punkterna I och 2 i skrivelse till Kungl, Maj:t hemstäUde, att ensärskUd utredning tiUsattes med uppgift att pröva möjligheterna och lägga framförslag tUl ett starkare personvalsinslag i valsystemet. Hen (): I de svenska allmänna valen kan man välja mellanpartier men i stort sett inte mellan kandidater inom ett och samma parti,Väharna får alltså inte effektivt påverka vilka personer som partierna och desjälva skaU representeras av. Det finns vissa möjligheter. Framför aUt när ett parti gårut med flera Ustor i ett och samma val och en och samma valkrets är det Iblandmöjhgt att påverka vilka personer som kommer In i riksdag, landsting ochkommunfuUmäktige, Men i regel har partierna en lista var. Och ibland när manhar två eUer flera är de ändå konstruerade på ett sådant sätt att utgången ärganska given. Möjligheten att stryka namn på listor och skriva dit nya finns,men vi vet aUa att det är praktiskt taget omöjhgt att den vägen påverkapersonvalen. Det är alltså partierna själva i sina nomineringar som ipraktiken i de flesta faU avgör den turordning som kandidaterna vähs i.Allmänhetens roll blir att bestämma hur många mandat ett parti skall ha mendäremot inte vilka personer som skall utses. För oss Uberaler är den ordningen långtifråntiUfredsstäUande, Vi vill öka möjligheten till personval i det svenskavalsättet. Med personval menar vi alltså att väharna skall få ett ökatinflytande på -vilka personer som får förtroendeuppdrag efter att man bestämtsig för -vilket parti man vUl stödja. Majoritetsval i enmansvalkretsar, som it, ex, , innebär inte personval i rimlig mening. Man röstar ju främst påparti och bör göra det - men man har ingen möjlighet att välja mellan flerakandidater inom ett och samma parti. I ett proportioneUt system finns det däremot ohkamöjUgheter, Man kan numrera kandidaterna i den ordning man vill ha dem invalda.Man kan kryssa för den eller de kandidater man främst viU stödja. Man kangenomföra ett system som något påminner om det västtyska - med exakt proportionaUtet men också med konkurrens i små valkretsar. kanskeenmansvalkretsar, mellan kandidater inom ett och samma parti. Men svårigheten att konstruera ett personvalssystem somInte får olämpUga konsekvenser är ändå mycket stor. Det kan vi se utav deutländska exemplen. Och därför menar att en utrednmg bör lägga framalternativa, tänkbara modeller utan att från början binda sig för någon av dem.Man skall alltså skissera konkreta möjligheter för ökat personval inom ramenför nuvarande valsätt eher med ett helt nytt valsätt, som självfallet ocksåmåste vara proportioneUt, Först med sådana modeUer kan debatten få en sådannäring att vi kan fördjupa den och närma oss en framtida lösning. Såvitt jag vet kommer grundlagberedningen inte att läggafram de modeller till ökat personval som begär I sin närdemokratimotion.Inte heUer lär man föreslå sådana ändringar I valsystemet att det bUr mer avpersonval. Man har - av ohka skäl Inte lyckats nä särskilt långt. En del ärförklarligt, eftersom svårigheterna är betydande. Men därför är det också viktigt att en ny utredning får tahand om själva personvalsfrågan och också granska hur nomineringarna går tUlinom partierna. Den kan då koncentrera sig på att lägga fram sådana här modeUeroch försöka forcera de svårigheter som finns. Det är en sådan utredning somfolkpartiet begär. Utskottet viU awakta grundlagberedningens betänkande. Mendet framgick alldeles tydligt av utskottets överläggningar, där flera ledamöterav grundlagberedningen var med, att några viktiga resultat kommer man Inte attfå fram den här gången. Den som därför är verkUgt intresserad av mer avpersonval I valsättet bör redan nu stödja kravet på en ny utredning med deuppgifter som vi skisserar för den. Det duger Inte längre att bara prata ompersonval, VI måste komma vidare. Jag yrkarbifall tUI reservationen. Ökat inslag av personval i valsystemet m. m. Låt mig som en av motionärerna i de här mycket viktigafrågorna säga några ord. Avsikten med motionen 559, väckt av ochmig, har varit att försöka påskynda arbetet inom grundlagberedningen när detgäller förslag UU ökat personvalsmoment i vårt valsystem. Vi har i dettasammanhang även tagit upp frågan om norruneringsprocesserna Inom de ohkapartierna. Vi har sett det som mycket angeläget att det svenskavalsystemet utvecklas I riktning mot större demokrati, dvs, på sådantsätt att väljarna har reeUa möjUgheter att ta ställning meUan oUka kandidater.Det nuvarande valsystemet har, som har påpekat, karaktärenav partival, dvs, möjligheterna att som väljare påverka vilka personer somskall representera vederbörande i kammaren är praktiskt taget obefintUga,Strykningar och rätt att föra upp nya namn existerar visserligen, men skall ensådan aktivitet krönas med framgång måste den vara organiserad, och detta stuparoftast på praktiska svårigheter, Samma sak gäller I stor utsträckning om väljarnasmöjligheter att påverka vaUistornas sammansättning. Förhållandena varierarvisserligen inom och meUan partierna, men I stort får man säga att det ärmycket få människor, endast en liten andel av medlemmarna I varje parti, som i Ökat inslag av personval i valsystemet m. m. praktikenhar något inflytande över sammansättningen av och rangordningen på respektivelista. Det är något för mig djupt otiUfredsstäUande i systemetatt möjligheterna att påverka vem som vähs är så små. Det förutsätts ju i aUasammanhang att ledamöter skaU ha väl utbyggda kontakter medväljarna. En konsekvens av ett sådant resonemang måste väl då vara att väljarnastimuleras till kontakter likaväl som att vi ledamöter genom valsättetsutformning förmås tUl större aktiviteter gentemot våra vähare. Vi har undersenare år kunnat iakttaga hur allt flera grupper i vårt land uttalat starkkritik mot den representativa demokratin. Denna kritik har i många faU varitöverdriven, men åtskilUga har menat - och det med aU rätt - att det inte räckeratt lägga sin röst och därefter lämna aUa avgöranden åtpoUtikerna, Kraven på ökat inflytande mellan valen såväl rikspoUtiskt som ide mera näraliggande kommunala frågorna - växer sig allt starkare. Dessa kravmåste självfaUet besvaras av poUtikema, Det måste innebära förändringar i vårtsätt att arbeta. Det måste innebära förbättringar i vårt valsystem. Det börockså ge människorna större möjUgheter till direktinflytande i enskilda frågor exempelvis genom folkomröstningar. Som ett genomgående drag i alla dessa spörsmål om hur viskall förbättra och därmed förstärka demokratin finns kravet på bättrekontakter mellan poUtiker och aUmänhet, För oss motionärer framstår det somsjälvklart att utbyggda kontakter förutsätter ökat personvalsmoment ivalsystemet. Det måste finnas en press på oss folkvalda att kontinuerUgt gå utpå fältet, liksom det måste existera praktiska möjligheter för väharna att vähamellan ohka personer, 1 klämmen på motionen 559 yrkas att grundlagberedningenfår i uppdrag att före nästa val lägga fram förslag tiU ökat personvalslnslag ivalsystemet. Detta för att vi icke senare än 1976 skaU kunna tiUämpa ett sådantbättre valsystem. Vidare föreslås att partiernas nomineringsprocesseroffentligen redovisas. Bägge dessa önskemål skall enUgt utskottet infrias inomdet närmaste halvåret. Grundlagberedningen har enligt utskottet för avsikt attdels offenthggöra nomineringarna års val, vilket vi med tiUfredsställelsekonstaterar, dels framlägga -vissa förslag i personvalsfrågan under nästahalvår. Det är nu min förhoppning att de förslag som beredningen avserpresentera också kommer att leda till resultat i form av beslut i dennakammare. reservation har ungefär samma inriktning somdet jag här har sagt. Jag tror emellertid att i det här läget en utredningytterligare skuUe fördröja arbetet, och jag emotser i stället de förslag somgrundlagberedningen kommer med under nästa halvår för att aUtså kammaren skallha möjUghet att fatta beslut års val. Det framstår som nödvändigt attarbetet med dessa frågor mycket snabbt avslutas. Ett ökat personvalsmoment ivalsystemet är nämligen en av förusättningarna för att demokratin skaU kunnaförsvaras, förbättras och fördjupas. Personval inom partierna kommer väl alltidatt bh något av en halvmesyr. Det är klart att en halvmesyr är bättre äningenting alls, så det finns aU anledning att stödja reservanterna. Jag skaUåterkomma tih det. Men om man verkUgen menar allvar med talet om personval,så måste man nog arbeta för att få ett helt nytt valsystem, där det bhr möjligtför en och samma person att rösta på representanter för skilda partier. Dåförst har personvalside'n slagit igenom. Det innebär att man bryter det striktaröstande efter parti som vi nu har och som naturhgtvis har -vissa fördelar mensom ur de aspekter vi nu anlägger är olyckhgt. Jag skall ta ett exempel, som jag tror är belysande,särskilt vid kommunalval, där personkännedomen I stort sett är större än vidriksdagsvalen. Det finns säkert människor som säger: Den är en mycket braperson, och den är också en mycket bra person, men de står på skUda Ustor, ochjag kan alltså inte rösta in bägge. Dessa båda är i stort sett de enda som jaghar förtroende för i den här kommunen, men jag kan bara väha en av dem,YtterUgare en nackdel är att om jag röstar på den ena så röstar jag samtidigtin flera som jag tycker är fuUständigt odugUga för uppdraget. Det är så vi röstar i detta land. Om detskall bU ett verkligt personval, skall man ha ett valsystem med alla kandidaterpå en och samma valsedel, kanske ordnade partivis, och där väljaren måstemarkera varje person som han vill rösta på. Det skulle också förutsätta Utetstörre aktivitet från väharen. Kunde vi få det dithän, så hade vi fått ettpersonval, annars blir det litet grand av en skenfäktning. Men detta hindrar inte att man bör göra aUt som göras kanför att öka inslaget av personval inom partierna och att göranomineringsförfarandet mera demokratiskt. Den svaga länken i vår demokrati ärväl ändå nomhieringsförfarandet. Även om man inom aUa partier gör så gott mankan för att göra nomineringen så demokratisk som möjligt, så har man intehunnit långt, och det är svårt att se hur man skah kunna komma mycket längre. Först med den modeU som jag har förespråkat skuUe man fåett personval som är värt namnet. Man bör ändå göra vad som göras kan, ochdärför ber jag att fä yrka bifall till reservationen. Ökat inslag av personval i valsystemet m. m. 1 vad som aUmänt här sagts om vikten av att minska klyftanmeUan väharna och deras representanter bl, a, i kan jag helhjärtatinstämma. Moderata samlingspartiet har på sitt program att vidga möjhgheternatiU personval, och dess representanter i ochgrundlagberedningen kommer att arbeta och arbetar i dessa syften. Därav föher emeUertid inte att vi är beredda att stödjareservationen. kommer ju grundlagberedningen med sitt storaförslag. Då bhr det tillfälle att sätta in frågan i rätt sammanhang i denallmänna debatten i dess sammanhang med övriga reformer, tilltänkta eUerenbart skisserade. Ökatinslag av personval i valsystemet m.m. Det gör som sagt att reservationen inte kan stödjasi nuvarande läge. För att inte något missförstånd om ställning skalluppstå på grund härav har jag velat begära ordet och nämna detta. Utanatt ge mig in på några spådomar kan jag därtUl lägga att det säkerhgen kommeratt framgå av grundlagberedningens betänkande att i varje faU de moderatarepresentanterna och representanter är mer intresserade ivarje fall inte mindre av personval än övriga partiers representanter igrundlagberedningen. HerrJOHANSSON I (s): I överensstämmelse med sina direktiv arbetar grundlagberedningen medfrågan om personmomentet I valen. Den har låtit göra undersökningar omkandidatnomineringar. Det kommer att publiceras en studie som utgör ettkomplement till de undersökningar som utförde åtförfattningsutredningen. Men innan grundlagberedningen har hunnit publicerasina undersökningar och överväganden begär man nu från folkpartihåU attriksdagen skall skriva tUl Kungl, Maj;t och begära en särskUd utredning för attpröva möjUgheterna att lägga fram förslag UU starkare personvalsinslag ivalsystemet. Detbetyder att man skulle få två paraUeUt arbetande utredningar. Delsskuhe grundlagberedningen avsluta sitt arbete, dels skuUe den nya utredningenbötia sin verksamhet. Det är ändå en orimlig utredningssituation. Innan manöverväger om en ny utredningen skall komma tUl stånd bör man awaktagrundlagberedningens förslag där som med rätta påpekade dennasak sätts in i sitt större sammanhang. Vadgrundlagberedningen kommer att föreslå får vi ju ta del av , mendet är aUdeles uppenbart att frågan om personval är utomordentligt svår. På denpunkten ger jag helt rätt. På ett sådant valsystem måste man stäUavissa krav som är svåra att förverkliga. Det skaU vara så enkelt att väharnabegriper det. Det får Inte avsevärt försinka sammanräkningen. Det får intekonstrueras på ett sådant sätt att endast de som tar avstånd från partiernasofficieUa rangordning på Ustan bestämmer vUka som skaU sättas in i riksdagen.Framför allt får det inte premiera poUtiskt ovidkommande förhåUanden, Sålundabör det inte gynna vare sig "kändisskap" från andra områden eUer godaekonomiska möjligheter till personUg propaganda eller dessa båda faktorer iförerung. Då vi säkert får anledning att återkomma till endiskussion på denna punkt kan jag nu nöja mig med att yrka bifall tiUutskottets hemställan. Hen (): med att säga att han motsåg förslagen från grundlagberedningen medväldigt stort intresse. Jag tror Inte att han efter HUding anförandehar samma förhoppningar som han hade . Detär ju alldeles uppenbart att grundlagberedningen Inte kommer att lägga framkonkreta modeUer för personval som kan föra debatten framåt. Det är det som vii tycker är viktigt. att barafortsätta att prata om personval utan det gäller nu att få mer stoff i debatten,förslag som gör det möjligt att komma framåt i frågan. Grundlagberedningen haralltså inte tänkt sig att lägga fram de här modellerna, och också indirekt detta i sitt anförande. Det innebär, efter vad jag kan finna, ett sakhgt stöd förreservationen, även om inte drog den slutsatsen själv; vimåste få en ny utredning som lägger fram de här modellerna. Om den gamlautredningen på grund av sin arbetsbörda den arbetar ju på ett mycket brettfält inte tillräckligt mycket har lyckats tränga In i personvalsfrågan, kanman mycket väl tänka sig att en särskild utredning tillsättes som bara sysslarmed den här frågan. Vi skall komma ihåg att det finns många hot mot ökatpersonval i den svenska debatten just . Valtekniska utredningen har varit ettav de hoten. förde den fram förslag om ett system som innebaratt valsedlarna skulle ersättas med hålkort där inga personer skulle nämnas vidnamn. Man skuUe bara ha partibeteckningen och ett nummer på valsedlarna. Sedanskulle väharna få leta reda på vad nummret på valsedeln betydde, vilkakandidater som fanns på listan etc. Det skulle man få leta efter i annonser,broschyrer och på annat sätt. Ett sådant förslag är naturhgtvis ett dråpslag mot varjetanke på fördjupat personval. Att t. o. m. ta bort kandidaternas namn frånvalsedlarna vore att definitivt slå fast att man inte tänker sig någrapersonval I . Vad reservationen strävar efter är en utveckling i motsattriktning, mot ökat och inte minskat personval. i (s): Eftersom och jag brukar ha såolika uppfattningar kanske jag kan få begagna tillfäUet att konstatera att påen punkt har vi samma uppfattning; den tanke som lanserades om att man inteskulle ha namn på valsedlarna tycker även jag är felaktig. Men detta förslaghar inte heller lagts fram av valtekniska utredningen i det betänkande som dennu har avgivit. Sedan är vi naturUgtvis alla överens om att man skaU ha sågoda kontakter som möjUgt mellan vähare och valda, men det förutsätter inte introducerar ett personalvalssystem av den ena eller andra modellen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkande nr 54 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Ökat inslag av personval i valsystemet m. m. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och . Nr 132 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Onsdaeenden ledamöter ha röstat förja-proposltlonen. 24november 1971 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. -------------------- röstning gav föhande resultat: ningen för val till Ja - 252 Nej - 52 Avstår 3 Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet I dessa punkter hemställt. § 6 En översyn av ordningen för val till Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 55 I anledning av motion om en översyn av ordningen för val Ullriksdagen. I detta betänkande behandladesmotionen 1971:533 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle uttala sig för en översyn av valordningen I enlighet meddenna motion samt i skrivelse tUl grundlagberedningen hemstäUa om förslag härom. Motionen upptog frågan om borttagande av den spärregel somutestängde partier som fått av rösterna att delta imandatfördelningen. Utskottethemställde att skuUe avslå motionen 1971:533. HerrBERNDTSON i (vpk): Redan Innan den nya valordningen beslutadesuttalades stor tveksamhet Inför ett system, som Innebär att några få röster kanavgöra om ett parti blir orepresenterat i eUer erhåUer minst 14mandat. Tveksamheten kom också till uttryck Inför det första val där dennaordning tUlämpades, nämligen val. I vpk-motionen 533 påpekas att närmare 5 miljoner deltog I1970 års val. Ett parti som eventuellt stannar ochbhr helt utan riksdagsmandat kan alltså representera I runt tal 200 000väljare. Skulle flera partier komma upp tlU men ej blir antaletvähare utan riksdagsrepresentation ännu större. På grund av denna spärregel kanIfrågasättas om inte en försämring skett även I förhållande tUl tidigareorättvisa valordning. Genom sin historik över gällande bestämmelser och derastillkomst återspeglar också utskottet den tveksamhet inför spärregeln som varitrådande. Utskottet finner hkväl valsystemet "Innebära en väsentligt merarättvis och därmed från principiellt demokratiska synpunkter meratillfredsställande ordning än den tidigare gäUande". inte "anledning att nu aktualisera en omprövning avden huvudprincip för det nuvarande valsystemet som den s. k. fyraprocentspärrenutgör". Det framgår Inte om utskottet anser det "principiellttiUfredsställande" med ett valsystem som kan medföra atl hundratusentalsväljare bhr orepresenterade. Jag anser det icke principiellt tUlfredsstäUande;det motverkar väljarnas röstning efter åsikt. De kan nämhgen avstå från attrösta på ett parti som motsvarar deras åsikter, därför att partiet i frågamatematiskt anses utan chans att passera spärren, eller också rösta pä ettparti för att detta parti skall klara spärren, trots att partiet Inte motsvararderas åsikter. I betänkande erinras också omkommunalvals-kommitténs betänkande, som just nu remissbehandlas. Där förordasfyraprocentspärr även vid valen till landsting och kommunfullmäktige. Om nuutskottet anser detta vara ett skäl mot att slopa spärren vid riksdagsval, kandet förtiäna att uppmärksammas vad utredningen om den kommunala demokratinanfört I sitt yttrande över kommunalvalskommitténs betänkande. Man säger bl.a.: "Utredningen viU sätta I fråga om en genereU småpartispärr på 4procent är befogad på det kommunala planet." Och man underbygger sittresonemang med att bl. a. ta upp frågan om hur spärren kan komma att Inverka påväljarnas uppfattning om möjligheterna att påverka de kommunala besluten,liksom det faktum att en spärr på vid val skulle ha medförtatt partier som är representerade I fuUmäktige hade spärrats ut. Att använda kommunalvalskommitténs betänkande som stöd föratt bibehåUa spärren i riksdagsval är enUgt min mening föga välbetänkt. Däremottorde ett bibehållande av nuvarande ordning vid riksdagsval komma att åberopassom stöd för Införande av en ordning vid kommunala val som medför ökade orättvisor. VI har menat att starka skäl förehgger för att redan nu taupp valordningen till prövning. Då det av formeUa skäl inte är möjligt attriksdagen direkt grundlagberedningen hemställer om förslag, ber Jag att fåframställa föhande yrkande: att måtte i skrivelse till Kungl. Maj ;tdels uttala sig för en omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tillriksdagen, dels hemställa om uppdrag grundlagberedningen att framläggaförslag i enlighet härmed. En översyn av ordningen för val till HenPETTERSSON I (s): Frågan om spärrarna vid valen 4 - hade man ju att brottas med när man tog den partieUaförfattningsreformen. Även andra frågor var föremål för omfattandeöverläggningar, bl. a. frågan om man skulle ha en annan form av sammanräkningav rösterna för att på det sättet få fram vilka som skuUe företräda folket Ienkammaren. Men efter de här mycket långvariga förhandhngarna kom man ändå framtill det valsystem och den sammanräkning som vi nu har. Och det finns en bakgrund som jag tror att man bör beakta.Först och främst har vi väldigt ojämna valkretsar vad det gäller mandatantal,och om man ger sig på att försöka förändra dessa, så kan bara förändringen avvalkretsarna Innebära att valutslaget vid en sammanräkning bhr annorlunda,därför att man kan aldrig få ut 100 procents rättvisa - det blir alltid En översyn av ordningen för val till röster över sedan mandaten har blivit fördelade, som Intekan tUlgodoräknas ett parti. Det var därför som man fann att man skuhe kunna användasig av riksproportionaliteten. Vi har de 310 direktvalda, vi har 40 i enrikspott.