prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — Ställs inte samma krav på fysiskspänst ocksä pä människorna inom grupper som fär vänta pä sin pension till 67års ålder, dessa människor som är kroppsarbetare? Jag vill ocksä ha sagl att den lägre pensionsåldern förvissa grupper betalas gemensamt av del svenska folkhushållel. Del är deIjänster och nylligheler vi producerar som vi har att fördela. Värl folkhushåUtar alltså pä sig kostnaderna för alt trygga vissa gruppers standard och geåtskiUiga människor lägre pension och goda förmåner. I en lid när, som jagsagl, jämlikhetskravet skall sättas i högsätet är del dock naturligt alt frägasig: Var finns jämlikheten när det gäller pensioner och pensionsålder? Kan detverkligen vara rimligt all vi skall ha kvar de markerade klassgränser som detändock rör sig om här? TUl utskottets betänkande har utöver centerreservationenfogals en reservation av i Malmbergel. Däri yrkas, allriksdagen skall ullala sig för en sänkning av den allmänna pensionsåldern till65 är frän . Man kan fråga sig varför vi inte kunnat enas omen gemensam reservation. På fräga frän mig förklarades emellertid alt enliglvänsterpartiet kommunisterna erfordras inga utredningar; del är bara allbesluia och betala. Det är klarl att man kan använda den argumenteringen. brukar inte vara realistiskt att fatta beslut i innan man vetbeslutets innehåll, innan man har ett tUlräckligt bakgrundsmaterial för delbeslut man gär alt falla. Del är därför vi hävdar all pensionsålderskommillén,som har utredningsuppdraget, skall utreda frågan om en sänkt pensionsålder. Vadvi hävdar är all ulredningen mäste fä tUläggsdirektiv innebärande en beslämdmälsällning att pensionsåldern skall sänkas till samt att den delen avulredningen skall göras med förlur. Det är, som jag sagl här, en angelägen ochbrådskande fråga. Därför har vi också sagt: Låt oss om möjligt rikta siktet motelt beslut som kan träda i kraft ! Frän den utgångspunktenhar vi också låtit denna fråga komma bland de första isocialförsäkringsulskoltel. Dessulom kan del ocksä bli en budgetfråga vid etlpositivt ställningstagande här i . Tyvärr är del väl sä alt praktiska omständigheler kan göradel svart all klara frägan . Inte minst vad som inträffatpå avtalsmarknaden i form av strejk och lockout kan göra all det blir nägon Arbelsbalansen i har ju ocksä lett tUi en veckasförskjutning av beslulfaltandel i denna fräga. När jag säger detta vill jagdock med skärpa deklarera alt om en förskjutning blir nödvändig, kan den endastfå röra sig om nägon månad. Det fär inte bli pä det sättet all en långrotninghär skall göra att denna fräga uppskjuts lill en oviss framlid. Del är nämligenangeläget all vi nu äntligen fär elt beslut, som innebär alt en sänkning avpensionsåldern blir en realitet. Med förväntningar och förhoppningar motser mänga utanfördetla hus all vär mesl angelägna sociala fräga - en sänkning av den allmännapensionsåldern - genomföres. nej ocksä nu skulle leda lill besvikelse ochtvivel på mänga häll om vilja all lösa angelägna frågor för de mängamänniskorna ule i arbelslivei. För all lösa vikliga och väsenlliga frågor måsledel en beslämd och målmedveten vilja. Vi i har den beslämda viljani denna fräga. Med hänvisning lill den belydelse denna fräga har och medvad jag här anfört, herr talman, ber jag all fä yrka bifall lill reservaiionen2 vid socialförsäkringsulskottets betänkande nr 4. Sänkning av den allmänna pensionsåldern 1 detla anförande instämde herrar i Holmgårdenoch i , , herrar i , ochBoo, , herrar i , i Öskevik, iUlfsbyn och i Heden, fröken , herrar i ,, i , , Josefson i Arrie, i Slaffanstorpoch , i Krislianslad, herrar i Glömminge,Svanslröm och , i , herrar iNennesholm, i Skärstad och saml (samtliga c). Hen OLSSONi (vpk): Jag länker ge nägra synpunkler på hur man serpå frägan om pensionsåldern ule pä arbetsplatserna. 1 byggnadsbranschen, där jag själv arbelar, förefaller detnärmasl groteskl all människor över 65 är skall arbeia. Del tunga slitet hargjort all de omöjligt kan hänga med i det hetsiga tempol. Forlfarande finnsalltför många tunga arbetsmoment kvar, och arbetarna i de här aktuellaåldersklasserna har slitit ut sina kroppar innan lyftkranar och andramoderniteler kom till byggarbelsplalserna. har man frän fackföreningshäll sell della som elt stortproblem, all dessa äldre byggnadsarbelare alllid försl blir arbetslösa - och omde fär arbeie, har de svårl att klara av del. Därför har man frän fackföreningshälli samråd med myndigheterna och arbetsgivarna försöki skapa speciellaarbetsplatser för äldre, sä att dessa skall kunna hänga med ända lillpensionsåldern. Man har då vall ul reparationer och ombyggnader. Då har dettyvärr visat sig all jusl dessa arbelsplatser mänga gånger är de tyngsla,eflersom del inle finns vare sig kranar eller hissar utan alll malerial måslebäras, ofla fem, sex våningar. Silualionen har alllsä inle förbällrals nämnvärltrols god vilja. 1 debaiten om sänkning av pensionsåldern har framförts allreformen, förutom anslagen i statsbudgeten, kostar samhällel pengar genom del Sänkning av den allmänna pensionsåldern produktionsbortfallsom blir följden. Jag lycker all den argumentationen är cynisk. Man menarlydligen att del skaU vara en samhällsförlusl, om man inle tvingade dessautslitna och i tungt arbete sysselsatta 65- och 66-åringar att pressa sig upplUl gränsen . Vad säger mina förbundskamrater och övrigt LO-folk i den härkammaren om della? Gränsen för kroppsarbetare, om den skall vara generell,borde heller inte vara 65 är utan snarare 60, i Ukhet med vad funktionärer inomLO och de olika förbunden har, trols att dessa rent fysiskt har etl lältarearbete. Folk ute pä arbetsplalserna undrar också varför de som harde tyngsla, smutsigaste och mest sUtsamma arbetsuppgifterna dessulom har denhögsta pensionsåldern och varför inle en socialdemokralisk regering efler näranog 40 är har rätlat till denna orättvisa. Argumentet mot den sänktapensionsåldern har i huvudsak varil all man i första hand skall förbättra deutgående förmånerna. är dessa förbättringar tUlgodosedda, enliglulskottsmajoriteten, i och med pensionslUlskolten och direkliven lillpensionskommittén om standardsäkring av pensionerna. Jag delar inte denuppfattningen, eftersom jag anser att pensionslUlskolten är otiUräckUga, menregeringen borde anse tiden mogen, logiskt sell, för en sänkning av denallmänna pensionsåldern. Förhandlingarna mellan LO och SAF om en sänkning avpensionsåldern har givil arbetarna en viss förhoppning om all frägan skalllösas, men det är ju litet svårt att förstå att detla skaU ske genomavtalsförhandlingar, när det ändå måste tUl en lagstiftning. Företrädare förregeringen har ocksä sagl all del komnier alt beslutas om en sådan lagstiftningunder . Skall LO-kolleklivet Ivingas betala enrälivisereform ivä gånger? Att gå ut lUl människor, som längtar efter pension efteretl långt liv av slit därför all de vill komma ifrän elt pressande arbete, ochhänvisa lill ulredninger efler alla dessa år av diskussion angåendepensionsåldern, förefaller närmasl som etl hån. Hänvisningen lUl all man inleskulle hinna lagstifta liU förefaller ocksä ohållbar,eftersom del gick att eller någol mer lagstifta i enmycket omfattande fräga. Vad jag nu anförl är synpunkler som jaginhämtat vid kontakter med arbetskamrater, säväl inom den yrkeskär jag tillhörsom inom andra kategorier. Det är väl begripligt, om jag såsom ny ledamot avriksdagen också tittat pä frågans tidigare behandling. Jag har exempelvis inle kunnat undgå alt lägga märke lillmed vilken vältalighet argumenterade vid första kammarensbehandling av denna fräga 1969. Hans tal för jämlikhetskravet var nästan likakraftfullt som det han presterade i denna kammare ; "I saktycker jag det är en skral social ingenjörskonst att låta en sänkning av denallmänna pensionsåldern vänla ytterligare. Den borde ha en topplacering pålislan för jämlikhetsreformer." Han fortsatte i samma anförande: "Föregen del finner jag all en snar reform pä della område är sä angelägen att jagegenlligen inle har plals för något anstånd, som inte är av tvingande natur.Det finns nämligen inget skäl för att somliga medborgare även fortsättningsvis,efter alla årtionden av orättvis behandling i värt rika samhälle, skall bäraetl särskilt ansvar för produkiionen ochsamhällsekonomin genom all särbehandlas i pensionshänseende. Det förhållandethar vi haft länge nog, och del borde stå en ända upp i halsen all fortsätta meden sädan ordning." Vid samma riksdag - alllsä är 1969 förelåg också encentermotion. Även i denna underströks alt en sänkning av pensionsåldern var enjänUikhetsreform som borde genomföras möjligt. I centermotionenyrkades att denna reform skulle träda i kraft . Man kan jufråga sig varför i inle är vUlig all siödja detkravet . Vi fär ju förutsätta att cenlern redan när den molionen skrevsoch man yrkade pä alt reformen skulle genomföras , log hänsynlUl samhällels resurser och uppbyggnaden av desamma. duger inle dentidpunkten längre. Men han försäkrar att han har en bestämd vilja att sänkapensionsåldern. Det tyckerjag att han och bäst hade bevisatgenoin all stödja vär motion, som innebär en konkret sänkning och inle någonurvaltning. Att det parti jag företräder under en följd av är har restkravet om sänkt pensionsålder torde vara bekant och behöver inle dokumenteras. Till de framförda kraven om utredning om sänklpensionsålder har invändningen anförts, all några utdragna omständligauiredningar alls inle behövdes. Andra lagutskottet sade om della i sittutlåtande nr 1969; "När tUlgängliga resurser medger en sädan reform,kan en ulredning av de lagstiftningsfrågor som hänger samman därmed med allsannolikhet av på förhållandevis ." Utskottets talesman i andra kammaren, ,uttalade sig ändå mer i klartext: "Ja, vad är del egentligen som skallulredas? Det är väl i stort selt de lagtekniska frågorna, och även om de ärganska mänga, tror jag inte de behöver la sä läng lid den kanske kan bli klarom elt halvår eller sä." När det nu gäller frägan om resurserna, som man ansellinle finns för denna jämlikhelsreform, och på vUkas skapande vi måsle vänla,gär jag lillbaka lill bemötande av detla resonemang iförsia kanimaren . Han sade sig tro, att vi aldrig får uppleva en sädansituation, all vi helt plötsligt kan konstatera att vi har fått resurseröver för en sädan reform. Nej, del hela handlar om huruvida viljan att genomförareformen finns. Beslutar man sig för den, för genomförandel av sänkt pensionsålder,går det också alt lösa frägan om kostnaderna. Man blir emellertid betänksam vid läsning av direktivenför pensionsälderskommiltén. 1 dessa staplas mängder av betänkliglieler.Direkt motbjudande är sädana frågeställningar som direkt frammanar enintrcssemolsällning mellan de redan pensionerade och de ännu icke pensioneradeom vUka reformönskemäl som är mest angelägna. Mängden av s. k. övervägandensamt påpekandet, att resultaten av utredningen bör redovisas i elt sammanhang,tyder pä att det är fräga om att skjuta frågan om sänkt pensionsålder långt iframtiden. Vart har dä aUa karska uttalanden om jämlikhet, utjämning o, s. v.tagit vägen? Jag ser av riksdagsberällelsen att fått säte ipensionsälderkom-millén och försläs skall underordna sig de givna direktiven omatt utredningens resullat skall redovisas i elt sammanhang. Sänkning av den allmänna pensionsåldern Sänkning av den allmänna pensionsåldern gerverkligen ringa uirymme för de vällaligl ulialade ambitionerna iriksdagsanförandet är 1969. Det anförs räll ofta all vi borde ha en rörligpensionsålder, vilkel väl avser något mer än den genomförda vidgade rätten tillförtidspensionering. Kan den nöten knäckas, så inle mig emol. Del finns massorav arbetare sysselsaiia i sä pass häri arbeie, all pensionering är befogadmyckel tidigare än vid 65 är. Men handlar del om att en beiydande del avlöntagarna, som försl fär del av en generell pensionering vid uppnådda 67 är,skall komma i åtnjutande av samma rält tUl pensionering vid 65 är som sä mängaandra löntagare åtnjutit. Detta är etl jämlikhetskrav. Men del ärsamiidigi etl trängande behov, vilkel jag inledningsvis försöki att belysa. Varken den beslulade vidgade rällen lillförtidspensionering eller hänvisningarna om all ulreda frägan om rörligpensionsålder häller som skäl all awisa kravel om sänkl pensionsålder. En sädanröriighel skall som riktpunkt ha en pensionsålder, som svarar mot del nutidahärda arbelet inom arbetslivet och som rimmar med den åldersgräns förpensionering som beiydande lönlagargrupper, bl. a. Ijänstemännen, åtnjuter. Demånga hänvisningarna om rörlig pensionsålder är en uppskovslinje, somvänsterpartiet kommunisterna för sin del icke kan acceptera. Del är märkligtatt cenlern i sitt motionsyrkande i är släppt del konkreta kravet om tidpunktför genomförandel av sänkt pensionsålder och inte heller har anfört del i denhemställan, som göres i reservalion 2 till socialförsäkringsutskotlets belänkande. Jag har med del anförda ytterligare velalundersiryka såväl de i motionen 60 som de i reservationen 1 av anförda synpunkterna. Jag yrkar med della bifall lill den vidutskottets betänkande nr 4 fogade reservaiionen av iMalmbergel, HenMUNDEBO (fp): Del är en sak vi bör slå fast: Alla är ense om alt enreformering av nuvarande pensionssystem är en angelägen social fråga och all ensädan reform bör komma lill sländ sä snart som möjligt. Dagens debatl gällerinte om en reform skall genomföras eller inle, den gäller heller inte olikagrader av vilja att besluta en reform - det finns en sådan vilja inom allagrupper. Vi har frän folkpartiels sida under flera är i riksdagenoch i allmän debatt krävt en pensionsreform Vi arbetade energiskt för denförändring av förtidspensioneringen som beslutades av förra årets riksdag. Vibetraktade del beslutet som en delreform - en i och för sig viktig delreform,men ändå bara elt sleg pä vägen. Vi har klart sagt att vi vill ha en siinkt ochrörlig pensionsålder. Vi redovisade vär syn bl. a. i en parlimotion i januari1970. Vi framhöll alt en huvudlinje för en reform bör vara större valfrUiet,ökad rättvisa och bättre irygghei för den enskUde, Del finns flera skäl för en sänkl pensionsålder. Man kanbl, a, se frågan om pensionsåldern ur ell rättvise- och jämlikhelsperspektiv.Många har en lägre pensionsålder än vad som gäller inom den allmänna pensioneringen.Inom statliga, kommunala och enskilda tjänstepensionssystem är 65 är denvanliga pensionsåldern. Många grupper, flera människor med hårt arbeie, haremellertid en allmän pensionsålder som är två är högre. Del finns ocksä flera skäl för en rörlig pensionsålder. Vibehöver ell pensionssystem som lar hänsyn lill all behovel av pension infallervid skUda tidpunkter för olika människor. Åldrandet är individuellt, och skildayrken släller olika krav. Människorna bör ha möjlighel att inom vissaintervaller själva bestämma lidpunkten för sin pensionering. Nuvarandepensionssystem medger en viss valfrihet - del finns en rätt till förlida ochuppskjutet uttag av ålderspensionen. Men tradition, otillräcklig informationoch betydande minskning av pensionen vid förtida uttag har gjort att denrörligheten har utnytriats i rätt begränsad omfattning. Vi har frånfolkpartiets sida slarkare betonal viklen av rörlig pensionsålder - del är enhuvudfråga i en kommande reform. UUsattes en kommitté med uppgifl all ulredafrägan om pensionsåldern. De direktiv, som den kommillén har, bygger påriksdagens ullalande förra årel i samband med behandlingen av moiioner om denallmänna pensionsåldern. De stämmer också väl överens med de synpunkler om ensänkl och rörlig pensionsålder som folkpariiel har fört fram. Meningarna är på tvä punkter delade inomsocialförsäkringsutskollel. Den ena gäller inriktningen av kommitténs arbete.Direkliven har som nämnls ulformals i nära anslutning lill förra årelsriksdagsbeslul. De har fält den bredd som är motiverad med hänsyn lill frågansslora vikl. framförs önskemål om all skall i förväg bindautredningens arbeie till en bestämd typ av pensionsäldersreform. Del kan inlevara rält och riktigt all begränsa utredningsuppdraget pä det sättet. Del ärinle så vi bör bedriva socialt reformarbete i stora frågor. Den andra punkten gäller hur snabbi del är möjligt attgenomföra en reform. I motioner har förts fram önskemål om att delta årsriksdag skall besluta om en reform som skall gälla fr. o. m. den 1 januari1972. Ocksä om man skulle begränsa pensionsreformen lUl all enbart gälla ensänkning av pensionsåldern kan det inle vara praktiskt möjligt att pä sä korllid genomföra det utrednings- och lagstiftningsarbete som behövs. Del är intemöjligt all genomföra en tUlfredsställande utredning enligt de direktiv, byggdapä förra ärels riksdagsbeslul, som kommillén nu arbetar efler och all dessutomfä en tillfredsställande remissbehandling och offentlig debatt. Det är också en fräga med beiydande ekonomiska aspekler, isynnerhei som en pensionsreform ocksä bör innebära bällre förmåner för dem somredan är pensionärer. Del gäller all överväga de ekonomiska följderna både förpensionssyslemel och för samhället i övrigl - och all anvisa de resurser sombehövs för elt beslul. Socialförsäkringsulskotlet framhåller attutredningsarbetet skall bedrivas "med all möjlig skyndsamhel". Delkan rimligen inte gä all arbeia skyndsammare än med all möjlig skyndsamhel. Del gäller all förena social reformvilja medrealism, med realistiska bedömningar av möjlighelerna att arbeia fram underlagför Sänkning av den allmänna pensionsåldern Sänkning av den allmänna pensions-åldem beslul ochatt finansiera besluten. Vi vill frän sida genomföra enpensionsreform, innebärande sänkt och rörlig pensionsålder, sä snart sommöjligl. Vi vill emellerlid inle fatta beslut som inte är möjUga altförverkliga. Vi menar att kan och skall falla beslul senare underdenna mandatperiod, och vi kommer att med starkt engagemang följa och drivadenna fråga. Med dessa ultalanden vUl jag yrka bifaU lUlsocialförsäkringsutskottets hemstäUan i betänkande nr 4, I detta anförande - under vilket herr förste vicelalmannen överlog ledningen av kammarens förhandlingar - instämde herrarHörberg, i , KäUstad, i , ochLevin, fröken , herrar , och , fröken samlherrar Ekinge, Rimäs, i och i (samtliga fp). HenFREDRIKSSON (s): Utskottets ärade vice ordförande har härrelaterat hur denna fräga behandlats under lidigare är i , och herrOlsson i har varit inne pä sanima tema. Jag hoppas därför, herrlalman, att jag skaU kunna fatta mig något kortare. Del är rikligt som herrCarlsson i har sagl, alt vi har diskuterat denna fräga underförra årets riksdag. Argumenten torde vara ganska väl kända, och jag kan inlefinna alt del har kommii fram särdeles myckel nytt vare sig i reservalionernaeller i de anföranden som här har hållits. Jag skuUe också vilja säga all det inle råder sä delademeningar i själva sakfrågan som man här har velal göra gällande.Meningsskiljaklighelerna avser ju, som redan har anfört,tidpunkten och finansieringsfrågan därvidlag är vi inte ense. Bäde utskottets vice ordförande och iStockholm har här starkt understrukit rältvisekravet. De har ocksä lalal en heldel om jämlikheten i detla sammanhang. Jag har en känsla av all båda dessatalare i myckel stor utsträckning har slagit in öppna dörrar när deargumenterat för nödvändigheten av en sänkning av pensionsåldern. I de allmännasynpunkler som här framförts kan jag instämma helt. Del är en rättvisefråga ochen jämlikhetsfråga, och nog kan vi vara ense om all ojämnheterna i de olikapensionssystemen bör utplånas. Men, , del gäller inle bara pensionsåldernulan i lika hög grad pensionsnivän. Dessa tvä frågor är sä involverade ivarandra att de bör sammankopplas. En sänkning av pensionsåldern skall vigenomföra när utredningen är klar - om nu följer utskoitsinajoriieienoch de ekonomiska förutsältningarna finns. Jag tycker all man i centerpariireservalionen och även imotionen har angripit i stort sett endasl en sida av problemel. Där talas omsänkning av pensionsåldern. har visserligen snuddal vidkostnaderna, men han vill inte framhålla dem som några särskilt starka argumentför alt inte den här reformen skulle kunna genomföras pä en gäng. Men del sägsinte sä särdeles mycket om själva pensionsnivån. Lål migförsl, herr talman, erinra om att vi har ett pensionssystem som ännuinle är fullt effektivt. ATP-reformen trädde i krafl 1960 och man börjadeutbetala förmåner i rätt blygsam omfattning 1963. För varje är som gär blir jupensionsbeloppen bältre, men reformen blir inle effektiv förrän 20 är eflerikraftträdandet, alltså 1980, och dit ålerslär ännu flera är. Hur bra det änkan vara all sänka pensionsåldern kan vi inte komma ifrän all man absolut intelöser jämlikhetsfrågan, som bäde och lagt så storvikl vid, enbart genom all sänka pensionsåldern. Vi får ocksä komma ihåg altdel syslem, som vi har och som ännu inte trätt i kraft, innebär att om mansänker pensionsåldern blir det fler människor som inte fär möjlighet attintjäna full pension. Del är pä den punklen som jag lycker all del härresonemanget, framför aUl som det förts av , är alltför ensidigt. Jag tror ändå all jag i viss mån kan förstå är det sä alt han här framträder främsl som förespråkare för en gruppsom i mänga fall - del kan gälla jordbrukare men ocksä andra egna företagare -har vissa värden placerade i sina förelag, vUkel gör all de där har en faslpunkt i sin livsföring. Dä kan det kanske vara tUlräckligt med del slöd somfolkpensionen innebär. Det är ju ingalunda fallet med löntagarna - de har iregel inte besparingar att ta tiU, åtminstone inte av den storleken att de kanfylla ut skUlnaden mellan lön och pensionsbelopp som utgår frän ATP, Därför antar jag att det första som löntagarna kräver, närde får en sänkl pensionsålder, är att pensionsbeloppen ocksä skall förbättras.De kanske inle kan leva på en inkomst som uppgår endast lUl hälften eller inleens hälflen av löneinkomsten. Om man menar allvar med talet om jämlikhet mäsleman alllsä, anser jag, som man sänker pensionsåldern ocksä ta uppfrägan om pensionsnivån. Pensionsreformen är ju inle fullt utbyggd förrän , som jag har erinrat om . Del är väl också della somLandsorganisationen nu har gjort. Av i anförande framgick att del äri försia hand lönlagarna han tänker pä. Det är nalurliglvis i och för sigriktigt all när nu förhandlar med Svenska arbetsgivareföreningenom de sociala frågorna, sä är det för löntagarna man förhandlar. Jag ärövertygad om att pensionsåldern är en av huvudfrågorna i dessa förhandlingar,men jag är ocksä överlygad om all inte nöjer sig enbarl medatt sänka pensionsåldern ulan även vill ha en bättre pensionsnivä än vad enbarlfolkpensionen ger. Efter vad som sipprat ul frän förhandlingarna är man också iprincip överens om alt lösa pensionsäldersfrägan. Och kan man träffa enöverenskommelse, där man pä en gång klarar både finansieringsfrågan ochpensionsnivån, så är del nalurliglvis att hälsa med slor tUlfredsslällelse. Men det finns väl andra saker som är föremål förförhandlingar mellan och . Mälel förfackföreningsrörelsen och jag fär väl säga även för socialdemokratin,eftersom bäde i och i Slockholm hardeklarerat sina respekiive parliers synpunkler pä denna fräga är all fålikvärdiga sociala förmåner för alla grupper, oavsell ijänsleslällning ocharbelsuppgifler på arbeismarknaden. Del gäller alllsä många andra ling änsjälva pensionsfrågan. Sänkning av den allmänna pensionsåldern Sänkning av den allmänna pansions-åldern Lät mig ocksä säga nägra ord om kostnadsfrågan. Jag tycker att bäde i Slockholm och herrCarlsson i Vikmanshyllan satte upp ganska stora skygglappar för ögonen när deframhöll att kosinaderna i och för sig inte är nägol argument. Vpk vill ju lösakostnadsfrågan genom en ökad arbetsgivaravgift - det har sagts sä i motionen -och pä sä sätt la en del av kostnaderna över budgeten. Och i molionen fräncenterpartiet säger man all man är beredd all medverka till finansieringen avreformen.