prot · FU0919 · 1971-12-31 00:00:00 — Men i det aktuella fallet som just nu vid årsskiftetorsakade svårigheter för såväl åkerierna som tullpersonalen har regeringentydligen snabbt ingripit och nätt ett positivt resiUtat. Jag ber att fä tackaför det positiva svar som finansministern lämnat. Jag tror mig ocksä vägaframföra ett tack frän åkerier och tulltjänstemän som blivit tUlgodosedda päden punkten. Jag hoppas att finansministern sä småningom ocksä hjälpervederbörande med de andra problemen. Jag har en känsla av att gjortsig Utet mera okunnig än vad han i själva verket är. Om vi gär tillbaka tUlriksdagsprotokollet frän andra kammaren höst finner vi, att vi förde enlång debatt om just kilometerbeskattningens införande även i värt land. Vad efterlyser ett svar pä när han säger attregeringen inte handlar är den konsekvens som inträder genom att norrmännen haren kilometerbeskattning medan vi har en fordons- och bränslebeskattning på dentunga trafiken. Detta har varit föremål för en ordentlig genomlysning ochutredning, och det föreligger ett betänkande om övergäng tUlkilometerbeskattning även i fräga om den tunga trafiken på de svenska vägarna.Det finns emellertid vissa kontrollproblem vUka gör alt det lar sin tid innandet hela kan sättas i verket, och del var i det senare avseendet som vi medutgångspunkl frän detta ganska ordentligt genomlyste dessa frågor vid höstensdebatt. Det speciella missförhållande somblev råge pä den s. k. orättvisan och som föraiUedde bl. a. är ju nu som bekant tUlrättalagt. HerrERIKSSON i (fp); Jag noterar att finansministern ocksäkonstaterar att det förelåg en orättvisa och att det har varit en råge dennamånad när det uttagits en orättvis avgift av de svenska åkarna. Den är nuborttagen och jag stryker under att denna tagits bort tUls vidare. Men om jagtolkat pressmeddelandena riktigt kommer den högre avgiften att införas för allaåkare såväl utländska som svenska fr. o. m . De svenskaåkarna kommer i ett ännu sämre konkurrensläge när de norska kan åka på desvenska vägarna utan ersättning medan de svenska fär betala den högakilometeravgiften i . På en genomsnillsbil som används förvirkestransporter är det för bUen och släpvagnen tUlsammans en kilometeravgiftpä , eller per mil, och det är en hög avgift. Jag minns debatien och jag har dessulom friskatupp mitt minne av den genom att läsa protokollet, sä jag vetmycket väl vad som då sades. Men vad jag vill undersiryka är att de nuvarandeförhållandena vållar så stark irritation i gränstrakterna att något besked ifrågan mäste lämnas. Något sådanl besked gavs inle i svaret. har statsrådetnågot kompletterat delta, och det är jag tacksam för. Jag hoppas att enförbättring kommer att ske ocksä i handling. Ang. gymnasial ut-bildmiig för elever som väUerskogs-hnikslinjen Överläggningen var härmed slulad. § 19 Ang. gymnasial utbildning för elever som väljerskogsbrukslinjen Herr utbildningsministern ordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 31, och anförde; har frågat mig, vUka omedelbaraåtgärder jag ämnar vidtaga för att de elever som önskar välja skogsbrukslinje igymnasieskolan skall kunna erhålla gymnasial ulbildning från den . Som konstaterar fattade 1970 ärs riksdagbeslut om alt skogsbrukets yrkesutbildning från bör halandstingskommunalt huvudmannaskap. Enligt uppgift har nägra landsting nufattat beslut om övertagande av skogsbrukets yrkesutbUdning. För min del ser jag det somangeläget att etl mer generellt övertagande kommer tUl stånd så snart sommöjligt. Jag vUl stryka under att statsmakterna för sin del bedömt frågan omhuvudmannaskapet för skogsbrukets yrkesutbildning inte som ett problem omkostnadsfördelning mellan kommun och stat ulan som en fräga om den lämpligasteorganisationen av utbildningen. Frän denna utgångspunkt förs ocksäöverläggningarna med . HerrLINDBERG (s): Jag ber att fä tacka herrutbildningsminislern för svaret pä min interpellation. Jag mäste dock tyvärrkonstatera alt det inle innehöll några direkt positiva besked. Visserligen kan det inge en smula hopp att förhandlingarförs mellan och , men enligt miltbedömande är man alldeles för sent ute. Förhandlingsresultatet och planeringenför utbUdningen borde ha varit klara . blir frägan den:Finns det över huvud taget nägra förutsättningar för att en gymnasial utbUdningkan komma till stånd inför nästa läsår inom de län där landstingen ännu intebeslutat sig för ett övertagande av huvudmannaskapet för skogsbrukets yrkesutbildning? Ang. gymnasial utbUdning för elever som väljerskogs-bruksUnjen Som jag framhåUit i mininterpellation blir det eleverna som fär sitta emellan om man inte får engymnasial utbildning vid skogsbruksskolorna. Bl, a. utesluts möjligheterna tUlstudier i allmänna ämnen som svenska och arbetslivsorientering samt fritttUlval tUl allmänna ämnen. Dessutom får eleverna inte tUlgodoräkna siggenomgångna läsår vid kommande övergängar tiU bl. Det är ytterst beklagligt om ett uteblivetförhandlingsresultat och oklarheter om huvudmannaskapet skall leda tUl att deungdomar som önskar utbUda sig tiU skogsarbetare skaU få erfara att de kommeratt erhålla en sämre utbildning än andra ungdomar. Det mäste leda till att denredan nu svära situationen när det gäller rekrytering tiU skogsarbetaryrketytterligare försämras. Vad det i sin yttersta konsekvens innebär står säkertklart för både regeringen och riksdagsledamöterna, varför jag knappast behöverredogöra för det. Intressant är att konstatera att utbildningsministern isitt svar säger att "statsmakterna för sin del bedömt frågan omhuvudmannaskapet för skogsbrukets yrkesutbildning inte som ett problem omkostnadsfördelning mellan kommun och stat utan som en fråga om den lämpligasteorganisationen av utbUdningen". Mina kontaktmän inom skogsbruketsutbildningsnämnd säger däremot att Svenska landstingsförbundets representanterframhåUer att det är kostnadsfördelningen meUan staten och landstingskommunernasom är huvudfrågan och att organisationen för utbildningen kommer i andra hand.Eftersom man frän landstingens sida tydligen ser kostnadsfrågan som avgörandeoch det av aUt att döma är som satt sig päbakhasorna och eftersom UtbUdningsministern inte ser fördelningsfrågan somomöjlig att komma överens om om jag tolkade hans ord rätt - borde det finnasrimliga möjligheter att nä en uppgörelse, om förhandlingarna intensifieras.Enligt uppgift rör sig diskussionen om . Detta mäste ändåbetraktas som en förhållandevis liten summa i en utbildningsstat på nära 9miljarder kronor. Det fär bara inte vara så att en kategori elever ges en sämreutbildning därför att stat och kommun inte kan komma överens omkostnadsfördelningen. Av allt att döma har det uppstått en prestigeknut i dennafråga. Vem som har slagit denna knut må vara osagt, men båda parter bör snabbtse tiU att den löses upp. Min förhoppning är därför att utbildningsministernsnabbt kallar till förhandlingar och att bådaparter verkligen bemödar sig om att komma fram till en uppgörelse. Jag skaU slutUgen, herr talman, be att få stäUa ett parföljdfrågor tUl UtbUdningsministern. Anser utbUdningsministern att det över huvud taget finnsmöjligheter tUl att gymnasial skogsyrkesutbUdning kan komma tUl stånd införkommande läsår med landstingen som huvudmän enligt de ursprungliga planerna? Om så inte skulle vara fallet, är det en tänkbar möjlighetatt landstingen övertar huvudmannaskapet från den och sä att sägaköper tjänster från skogsvårdsstyrelserna, som har hand om utbildningen, ochatt man den vägen kan åstadkomma en gymnasial skogsyrkesutbUdning? Jag vUl gärna instämma i att det ur elevsynpunkt är beklagligt om undervisningen päskogsbruksUnjen inte kan komma till stånd pä det sätt som vi har utgått ifrän. På den första av de frågor som ställde islutet av sitt anförande vUl jag svara, att och länslandsting har fattat beslut om övertagande, likaså . Enligtuppgift är ett beslut aktuellt även i Malmöhus- och länslandsting, I har gymnasieskolelinje lagts ut av OJST, Jagutgår från att man har gjort detta mot bakgrunden av en positiv syn påmöjligheterna att lösa huvudmannaskapsfrägan. Åtminstone något ytterligarelandsting lär vara på väg med önskemål om en linje. FränUtbUdningsdepartementets sida kommer vi att se positivt på framställningarfrån andra landsting, som ej förutsatts få skogsbruksUnje, omatt fä inrätta sådana, huvudmannaskapet ändrats. På den andra frågan vågar jag inte ge ett svar.Vi skall föranstalta om undersökningar om huruvida den utväg som antydde är tänkbar. Vi är det vill jag understryka inom departementetintresserade av en snabblösning, och vi vUl i möjligaste mån medverka tUl atten sädan kommer tUl stånd. Jag kan ocksä klart säga att vi är beredda attomedelbart förhandla med landstingen. Visst är vi i tidsnöd det är alldeles uppenbart - närdel gäller skogsbrukslinjen. En av orsakerna tUl detta är ju att vi fränregeringens och sida vUle tUlmötesgä skogsbruksnäringens önskemål omen ändring av 1968 ärs riksdagsbeslut, som aUtså inte förverkligats och sominnebar en ökning av utbUdningstiden. vUl jag gärna vitsorda detpositiva intresse som skogsbrukets yrkesnämnd visat för denna utbildning. Jagutgår från att detta intresse för utbUdningens innehåll och kvalitet ocksä ifortsättningen kommer att vara positivt. Med detta har jag även velat uttala att jag delar denuppfattning som i stort har om både utbildningens värde och detönskvärda i att undvika förseningar, som naturligtvis skulle komma att gä utöver eleverna. Ang. gymnasial utbildning för elever som väljer skogsbrukslinjen HerrCARLSSON i (c): Liksom utbUdningsministern och jag beklaga att man inte kunnat nä fram tUl en snabb lösning sä att mankunnat ge dessa ungdomar, som viU ägna sig åt skogsbruksyrket, möjligheter attfå den gymnasiala utbildning det här är fråga om. Det är angeläget att man isamverkan och i förhandlingar meUan departementet och sökerfinna vägar till en lösning. När jag lyssnade på utbUdningsministern hade jagkanske ändå hoppats pä ett mera positivt uttalande om det samarbete och densamverkan som här mäste komma tUl stånd. När riksdag fattade beslut om överförande fränskogsvårdsstyrelserna tUl landstingen av yrkesutbUdningen inom skogsbruket,var det en rad frågor som måste lösas. Det var ocksä från den utgångspunktensom beslöt om en treårig övergångstid. Det ärangeläget att man får en lösning av dessa frågor. Ang. gymnasial utbildning för elever som väljer skogsbrukslinjen det ocksävarit angeläget att den av utbUdningsdepartementet tillsatta kommittén,bestående av representanter frän skogsstyrelserna och lantbruksstyrelsen, hadelagl fram de förslag, som skall utgöra underlag för överförande avskogsbruksutbildningen tUl landslingen. Enligt direktiven för denna kommitté organisationskommittén för jord- och skogsbruk skall kommittén övervägaorganisatoriska m. fl. frågor, sammanhängande med införande underskolöverstyrelsen och länsskolnämnder av skogsbruksutbildningen. Vidare gällerdet all frän tiU flytta över de samordnandeorganen för planeringen av denna verksamhet. Det gäller här även frågan omläroplanerna. Något som diskuteras men som man vet mycket litet om ilandstingsvärlden är vUka skogsbruksskolor som kommer i fräga för den framtidautbildningen. Frågan om lärare och eventueUt övertalig personal kommer här in ibilden. Kommittén skall även se pä frägan om ledningen av skogsbruksskolornaoch slutligen de övriga personalfrågor som uppkommer vid en rationalisering avskogsbruksskolorna. Denna kommitté har redovisat sitt arbete i vissa punkter.Sålunda har man lämnat förslag angående skogsinstitut, förslag tillutbildningskomplettering och läroplaner. Man har gjort en viss utbildningsplanering.Men det återstår en rad väsentliga saker. Vi har inte fått besked omlokalisering av skolorna. Vi vet att det här finns en viss överdimensionering det har kommittén låtit förslå vid sina resor ute i landet. Vi har inte fåttbesked om vilka skolor som skall användas för den högre utbildningen - dettalas om eventuellt fem regionsskolor i landet. Vi har inte fått besked om varoch i vilken omfattning man får gymnasial UtbUdning ute i länen. Vi har intefått besked om det framtida utbildningsbehovet på detta område och inte beskedi fräga om skolledningen. Vem skall ta ansvaret för eventuellt övertaligpersonal? Skall landstingen, eller departementet ta dettaansvar? Vi har slutUgen också investerings- och driftkostnaderna.Det sades här att satt sig på bakhasorna och att det ändårör sig om relativt små belopp nämndes. Vid deförhandlingar som jag hoppas snart skall komma lUl stånd mellanLandstingsförbundet och departementet bör man få tillfälle att diskutera ocksådessa kostnadsramar som på sannolika grunder är betydligt högre. Men det ärsjälvfallet alt innan landstingen är beredda att överta lokaler och göraåtaganden med ekonomiska aspekter vill de se resultatet av OJST:s arbete och denplanering som OJST har i uppdrag att fullgöra. Landstingen har ju tagitansvaret för utbUdningen på mänga områden inom ramen för sina resurser och sinaåligganden. Landstingen är självfaUet också på detta område, i enlighet medriksdagsbeslutet, beredda att göra sin insats när de frågeställningar som jaghär redovisat blivit lösta. Jag hoppas att de förhandlingar, som utbildningsministernnämnde, med utbUdningsministerns stöd skall komma tUl stånd med det snaraste.Det är angeläget med hänsyn tUl eleverna och det stora behov av UtbUdning somfinns. BoUen ligger hos utbUdningsministern i den frägan. Jag kan svara i Vikmanshyltanmycket kort, därför att de punkler som räknade upp är ingetargument mot att inleda förhandlingar. Personalen t. ex. tar statenansvaret för, och vi är för vär del beredda att inleda omedelbara förhandlingarmed . Och när det gäller lokaliseringsfrägor och sädanaproblem utgår jag som självklart ifrän att landstingen i sådana regionalafrågor vill ha ett inflytande. i (c); Jag tackar för det besked som statsrådet gav.Jag tror att det var välbehövligt, och jag hoppas att det skaU följas upp avverklighet, så alt vi får en lösning av dessa frågor och om möjligt fär i gängutbildningen frän , som planerat var. Jag vill nog ifrågasätta riktigheten av iVikmanshyttan påstående att inte skulle ha utgjort en bromsi detta sammanhang. har vid minst tre tillfällen under år1969, nämligen , och , uppmanat landstingenatt inte föra några förhandlingar av bindande karaktär medskogsvärdsstyrelserna. Vid den sistnämnda tidpunkten angavs som skäl för dennegativa attityden "nu rådande oklarheter i fråga om landstingens framtidaåtaganden för skogsbruksutbildningarna (grund-, fort- och vidareutbildning)och förväntade förhandlingar rörande statsbidrag samt OJST;s kommande förslagom skogsbruksskolornas antal, lokalisering, personalfrågor m, m.". Dettaär i och för sig inget skäl tiU att inte gå in i förhandlingar, utan det är välsnarare just ett skäl att gå in i förhandlingar för alt försöka få bort deoklarheter som råder när det gäller lärarpersonalen m. m. Dessutom underströks i sammanhanget att landslingen idetta skede hade ett mycket positivt förhandlingsläge och att man därför inteskulle påskynda några förhandlingar. Under sädana förutsättningar står detenligt mitt bedömande helt klart att har verkat som enbroms härvidlag, och jag beklagar livligt att man har uppträtt på detta sätt. Manborde ha gjort tvärtom och tillskyndat förhandlingar i stället för att försökabromsa. i (c); TUl det sista som här sades vill jag baratillägga att inte har varit nägon broms i detta fall. HerrLindberg bör ändå veta, att innan man går in i en förhandling mäste man ha ettunderlagsmaterial. Man måste kunna lägga vissa fakta på bordet för att kunnainleda en förhandling. Och dessa fakta skuUe presenteras av OJST, Men OJST harännu inte lagt alla fakta pä bordet, och därför har man inte heller haft någotunderlag för förhandlingar. har tryckt pä för att få fram detmaterialet för att om möjligt nå fram till en snar lösning pä dessa frågor. Ang. gymnasial utbildning för elever som väljerskogs-bmkslinjen Överläggningenvar härmed slutad. Nr 19 § 20 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj;ts proposition nr 11 tUl § 21 Föredrogs och hänvisades fullmäktiges i avgivna förvaltningsberättelseför tUl finansutskottet, fullmäktiges i avgivnaförvaltningsberättelse för tUl finansutskottet och styrelsens för berättelse överbibliotekets förvaltning till , § 22 Föredrogs och bifölls interpeUationsframstäUningarnanr 34-37, § 23 Interpellation nr 38 om åtgärder mot buller Ordet lämnades på begäran tUl (vpk), somyttrade: Maj;ts bemyndigande av den 27juni 1969 tUlsattes en trafikbulleratredning, som bestod av sjuriksdagsledamöter, åtta experter samt utredningssekreterare och biträdandeutredningssekreterare. Ordförande blev ombudsman , ledamot avandra kammaren. Utredningen arbetar aUtjämt, och dess arbete beräknas pågåunder , 1971, Från den har utredningen arbetat underordförandeskap av elektriker . , ledamot av . Enligt av statsrådet givna direktiv(riksdagsberättelsen 1970 K:33) har utredningen att överväga åtgärder motbuller från civUa och mUitära luftfartyg samt motordrivna vägfordon ochfritidsbåtar. Åtgärder skaU övervägas mot såväl bullrets källor (emission) sommot själva bullret (immission). Utredningens arbete avses utmynna i konkreta förslag tillnormer för såväl emission som immission. De sakkunniga skall överväga i vad månföreslagna normer skaU bli rättsligt bindande. I direktiven förklaras, att desakkunniga är oförhindrade att under arbetets gång ta upp med de givnauppgifterna sammanhängande frågor. Från har stäUning somcentral tiUsynsmyndighet även vad gäUer bullerfrågor. Det innebär att utredningenöverflyttas från kommunikations- till . Bullerimmission inom människans yttre miljö härrör sig ejendast från trafik med olika fordon, den kan också härröra från maskiner somanvänds vid anläggningsarbeten, från sprängningar, frän industrier m, m. Jagfinner det angeläget att trafikbuUerutredningens direktiv vidgas tiU attomfatta aUt buller i den yttre miljön. Med åberopande av anförda motivering hemstäUer jag att tUlherr jordbruksministern få framställa följande fråga; Är herrjordbruksministern beredd att ge den sittande trafikbuUerut- redningensädana tiUäggsdirektiv att den kan utreda ej endast problemet omtrafikbuller utan också allt övrigt buller i människans yttre miljö och 44 föreslå konkreta normer för såvälemission som immission samt att dessa normergörs i möjligaste män rättsligt bindande? den Denna anhållan bordlades. § 24 Interpellation nr 39 ang. regleringen av bruket avluftvapen Ordet lämnades på begäran till herrKARL i (fp), som yttrade: Allt fler minderåriga innehar luftvapen avolika slag. De kan inte anses ha den ansvarskänsla och det omdöme som erfordrasför att använda ett sådant vapen. Det sker därför ett stort antal svära skador,som orsakats av vårdslöshet och okunnighet vid handhavandet av luftvapen.Särskilt har ögonskador kommit att uppmärksammas. Flera barn har fått ögonbortopererade efter skador som förorsakats genom vådaskott från s. k.luftvapen. Förutom dessa personskador kan ofta konstateras att minderårigasinnehav av luftvapen förorsakat skadegörelse på allmän och enskUd egendom,såsom sönderskjutna gatlyktor m. m. Mot bakgrunden av vad jag sålunda framhållit, framstår detsom angeläget att det från statens sida vidtages ätgärder som i görligaste månförhindrar att sådana olyckor och skadegörelse på aUmän och enskUd egendom ägerrum. Dåvarande statsrådet och chefen för justitiedepartementetKUng framhöll i första kammaren enligt protokoll daterat den 16 februari 1967som svar på en enkel fräga om viss vidgad tUlämpning av vapenförordningensbestämmelser följande :"Arbete pågår " - alltså 1967 -"inom med att upprätta en promemoria rörande vissaändringar i vapenförordningen. I det sammanhanget kommer ocksä frägan omlicensplikt för de nämnda vapnen (luftbössor och luftpistoler) att behandlas.Sedan promemorian har färdigställts och remissbehandlals, kommer förslag tiU deändrade bestämmelser som behandlingen kan ge anledning tUl att föreläggasriksdagen sä snart arbetsläget tUläter." Med stöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstillstånd att tUl herr justitieministern få ställa följande fräga; Vill herr statsrådet medverka tUl att det förslag tUländrad lydelse av 6 § allmänna ordningsstadgan, som ipromemoria utarbetat , genomföres? Denna anhållan bordlades. § 25 Interpellation nr 40 ang. ersättningen förläkemedelskostnader Ordet lämnades pä begäran tiU herrKARL i (fp), som yttrade; Den mycket positiva läkemedelsreform somgenom fördes innebär att läkemedelskostnaderna för patient vid ett och samma tillfälle inte överstiger . ningen för detta är att recepten gäller för samma patient,är utskrivna av samma läkare och har samma utskrivmngsdatum. Detta krav på samma utskrivningsdalum innebär att däläkaren vid patientens återbesök ändrar eller kompletterar mediciner, dä alltsånya recept skrivs ut tUl samma patient, får patienten på nytt betala 15 kronor.Så blir ofta fallet, och detta kan upprepas då det gällerlångvarigt sjuka. Då en patient numera får ett nytt recept utskrivet, ombedsläkaren allt oftare alt skriva om samtliga recept, sä all datum på alla blirdetsamma. Formellt kan detta vägras, men oftast uppfylls önskemålet. Läkaresysselsätts alltså ideligen med att skriva om ännu giltiga recept, bara för attdatum pä dem skall vara ett och delsamma. Mycket värdefull tid gär härigenomförlorad för läkarna. Av rättviseskäl och obereonde av en läkares tid ellergodtycke bör denna förmån på ett likarlat sätt komma patienterna tUl del. Med hänvisning till det anförda fär jag därför anhålla omkammarens tUlstånd att tUl herr socialministern fä rikta följande fräga; VUl herr statsrådet medverka tUl att beslämmelsernabeträffande den s. k. 15-kronorsregeln kompletteras så att de av mig anfördaolägenheterna för patienter och läkare undanröjes? Denna anhållan bordlades. § 26 Interpellation nr 41 ang. preliminärskattens storlek i förhållande tUl denslutliga skatten Ordet lämnades på begäran till i (m),som yttrade; Enligt nu gällande uppbördsförordning skallde skattskyldiga erlägga preliminär skatt med belopp som så nära som möjligtansluter sig till vad som kan antas bli den slutliga skatten. Den preliminäraskatten uttas för A-skattebetalarna antingen enligt skalletabeller eller efterviss procent av uppburen löneinkomst. För B-skatte-betalarna uttas skattennormalt med det belopp som enligt senaste taxeringen påförts som slutlig skatt. I de skattetabeller som används för A-skattebetalarnafinns skattebeloppen för de fyra grupperna skattskyldiga angivna för vissainkomstlägen med en undre och en övre gräns. Enligt 1949 ärs uppbördssakkunnigahänför sig skattebeloppen tiU medelinkomsten inom dessa inlervaUer, vUketmedför att skatteuttaget blir något för högt, om inkomsten understiger nämndamedelinkomst, men å andra sidan något för lågt i motsatt fall. De preliminärskattetabeller som används fastställs avcentrala folkbokförings- och uppbördsnämnden efter samråd medriksskattenämnden. Tabellerna bygger bl, a, på följande förutsättningar,nämligen att inkomsten samt grundavdraget är oförändrade under inkomståret,att den skattskyldige inte skall erlägga tilläggspensionsavgift och att vidtaxering för inkomsten inga andra avdrag medges den skattskyldige än dels grundavdragoch dels i förekommande fall förvärvsavdrag. Från har etl nytt skattesystem trätt ikraft. Enligt har detta medfört en "ny konstruktion avpreliminärskattetabeller". Hur denna förändring påverkar inkomsttagarnasskatteinbetalning framgår av nedanstående uppstäUning, där en jämförelse hargjorts mellan skatteuttaget enligt skattepropositionen , propositionen70 är 1970, och skatteuttaget enligt de nya preliminärskattetabellerna för enutdebitering av . Ensamstående {kolumn 1) Gift inkomsttagare vars make saknar inkomst (kolumn 2) Överuttaget av preliminär skallinnebär all staten, utan direkta godkännande, tvängslånar betydandebelopp av skattebetalarna . Detta tvångslån torde vid en försiktigberäkning uppgå till uppemot I .