prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — Men jag kan nämna för att jag hade förmånenatt få vara med när SlA-utrednlngen gjorde sitt besök I rektorsområdei , det rektorsområde som procentuellt kanske har de flestaInvandrarbarnen. Och vad fann vi där? Jo, att det hela var ganska så bra skött.Vi gick runt och tittade på lokalerna, där flera lärarinnor undervisadesmågrupper om fyra fem barn i deras respektive språk och i svenska. Även om man kunde önska mera, är ju ändå en hel del pågång. Men jag tror att det finns vissa kommuner som Inte helt har observerat demöjligheter som finns. Undervisningav invandrare m. m. Undervisning av invandrare m. m. Ja, det skulle kanske ha funnits ännu mer att tala om bådenär det gäller det stora område som motionerna omfattar det är ett mycketstort problemkomplex och när det gäller flera detaljfrågor som vi har pekatpå I utskottets betänkande. Jag skall emellertid Inte tillägga mer än att vi hoppasatt strävandena att lösa dessa problem skall få ytterligare ett aktivt stödgenom utskottets skrivning, som jag vlU understryka att Jag finner mycketpositiv. Men det gäUeratt lösa dessa problem flexibelt. Vår Invandrarkader ärnämligen Inte hkartad år , VI hade exempelvis ettnettolnvandraröverskott på 44 000 och 1970 på 50 000, medan dehittillsvarande beräkningarna visar att vi Inte får någotInvandraröverskott utan kanske ett minus på omkring 3 000, Det gäller därföratt även I utbUdningshänseende ha en flexibel organisation. Jag tror, herr talman, att det utskottsbetänkande somföreligger är så tillfredsställande att det finns all anledning att yrka bifalltUl detta. HenSTRÖMBERG (fp): Jag talade om statsbldragsbestämmelser urteknisk synpunkt. i talade om statsbldragsbestämmelseri en helt annan situation. Det är klart att vi skall ha flexibla lösningar; det varJu också sådana jag efterlyste. Men de nuvarande statsbldragsbestämmelser ochdet sätt som de används på som utskottet låter sig nöja med hindrarflexibla lösningar. På försök vidtas nu en lång rad åtgärder för att hjälpa uppsituationen för invandrarna. Genom tekniska ändringar och omskrivningar avstatsbidragsbestämmelserna skulle man lätt kunna göra dessa mera allmängiltigaså att de kommuner som så önskar skulle kunna begagna sig av dem. Det är vad jag tycker att utskottet borde ha gjort men somutskottet inte har tagit chansen att göra. i (c): Jag skaU tUl det allra senaste bara helt kortsäga att Jag är övertygad om att de nya statsbldragsbestämmelserna, som de ärutformade I betänkandet, kommer att Innebära flexibla lösningar. Kan manexempelvis låta bidraget utgå per elev, vilket är det ena alternativet, ellerper lärarveckotlmme, har skolstyrelserna mycket större möjligheter än dehittUls har haft att just åstadkomma flexibla lösningar. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls, § 22 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 29 Ianledning av motioner angående ökat medinflytande för vissa studerande m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 23TiUsynen över oljelagringen, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 53 I anledning av motioner angående tUlsynen över ohelagringen,m, m, motionen 1971:421 av (), vari hemställts attriksdagen skuUe hos Kungl, Maj:t anhålla att Kungl, Maj:t lät utreda hur eneffektiv kontroU av gällande ohelagrlngsbestämmelser lämpligen borde ordnas-frågan om tillskapande av en särskUd besiktningsorganisation för oljecisternerborde därvid beaktas samt anmoda länsstyrelserna att tillsammans medkommunerna förbereda mottagnlngscentralef för oheföro-renade jordmassor ochannat fast oheavfaU samt motionen 1971:1054 av hen m, fl, (fp, c), varihemstäUts att I skrivelse tUl Kungl, Maj:t begärde att en utredningskyndsamt tillsattes för att lämna förslag till organisation av övervakning avoljecisterner av I motionen angivet slag. att I anledning av motionerna 1971:421 och1971:1054 som sin mening gav Kungl, Maj:t tlU känna vad utskottet anförtangående besiktningen av cisterner samt lämnade motionerna i övrigt utanåtgärd. Reservatlon hade avgivits av herrÅberg (fp) och (), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att I anledning av motionerna 1971:421 och1971:1054 hos Kungl, Maj;t skulle anhåUa om utredning av frågan om enorganisation för kontroll av oljecisterner samt lämna motionerna i övrigt utanåtgärd. Att det är en allvarlig fråga, hur man skallhindra innehållet i ohetankar att läcka ut i marken och fördärva både vattenoch jord, det är hela utskottet enigt om. Men det finns en sak som skUjermajoriteten och oss tvä reservanter åt, och det är hur kontrollen bäst skallske, I motionen 1054 har och flera andra Ifolkpartiet och föreslagit att man skall utreda frågan om en särskildbesiktningsorganisation, som skulle få tillräckliga tekniska hjälpmedel ochsakkunnig personal för att verkligen kunna undersöka om cisternerna är hållbaraeller Inte, Detta är nämligen Inte en så där aUdeles lätt och enkel sak attgöra. Det uppkommer t, ex, ganska aUvarliga arbetarskyddsproblem. När enarbetare skaU ner genom det trånga manhålet I en tom ohetank, kan hanöverväldigas av ångoma som finns där och bh medvetslös. Då är det omöjligt attdra upp honom, om man Inte har särskilda redskap från början. Det är likasåfarligt att arbeta Inne I den tomma tanken, där eldfarllga gaser kan finnaskvar, om man inte har en utrustning som är garanterat gnistsäker. Det är inteaUa, men en sådan utrustning som jag här har nämnt finns faktisktutexperimenterad på Dalregementet i , och erfarenheterna där ställs gärnatUl oUka organisationers förfogande. Problemet är bara, att någon särskildsådan organisation finns. Tillsynen över oljelagringen, m. m. Tillsynen över oljelagringen, m. m. I StäUet skaU I varje kommun ha ansvaret.En av landets byggnadsinspektörer har sagt om detta ansvar: "Det är baraen sak jag anser vara oklar I bestämmelserna, och det är kontroUen, Det ståratt den skall utföras av sakkunnig, men det står inte vem som är sakkunnig.Vilken utbildning och vilken praktik skall den sakkunnige ha? Vilket jobb manän vih ha utfört vill man väl att den som skall utföra det är tiUräckUgt kunnigoch på något sätt kan styrka detta," Detta gäller aUtså detankrengörlngsflrmor som lämnar Intyg tlU om utfört arbete. HurskaU man veta att dessa verkligen kan sitt jobb? Det finns vissa kurser, somanordnas av bl, a, , men det kan varaflera år sedan vederbörande gick igenom kursen, och man kan Inte vara säker påatt hans kunskaper är up to date. Det finns ingen som helst auktorisation ellerkontroU på dem som ställer upp som tankrengörare. Av de remissinstanser som tillfrågats om förslaget om ensärskild övervakningsorganisation för oheclsterner har sju svarat ja och fyrahar svarat nej. Bland dessa senare är , somemellertid i stäUet föreslår att sotarmästarväsendet används för det föreslagnaändamålet. Det finns aUtså uppenbarligen ett stort intresse och ett stort behovav en besiktningsorganisation av något slag för detta viktiga ändamål, och jagbeklagar att utskottet Inte har ansett sig böra förorda en utredning enutredning som Inte hade behövt ta mycket tid om förslag tUl en sådanorganisation. Utskottets resonemang är i och för sig inte att inspektion intebehövs men att det bhr för dyrt och omständligt med en ny organisation, 1stäUet skaU man då trappa ner själva beståndet av oheclsterner under jord såfort som möjligt så att inspektionen låt säga efter 1980, menar utskottet,skall vara onödig, I och för sig är det givetvis mycket bra, om man kanminska antalet cisterner underjord så fort som möjhgt. Det är ju dessacisterner som kan läcka och hålla på med det ganska länge innan olyckanupptäcks. Men vi reservanter anser det osannoUkt att man verkUgen kan få nerantalet underjordstankar så snabbt att en organisation för deras inspektionskulle bli obehövlig. Dessutom går både vårt och utskottets förslag ut på attinspektionstUlfällena skall bil tätare än förut. Man frågarsig då hur och av vem dessa Inspektioner skall genomföras när det inte finnssakkunnigt folk ens dem som borde göras . Vissa typer av cisterner, t, ex, vid bensinstationer,måste väl även i fortsättningen ligga under jord. Faran för korrosion Inifrånsynes aUtld latent, även för ovanjordscisterner. Ett uppmärksammat faU var enstålcistern i VaUåkra i som låg ovan jord men bötiade läcka och åstadkomstora skador efter endast . Jag vill därför framhåUa, att vilket system avbestämmelser som man än har för att hindra oljeläckage från tankar, över eUerunder jord - och det dröjer innan vi får se de sista underjordstankarnaförsvinna behövs i alla fall först och främst tUlgång UU verkligt sakkunnigpersonal för att undersöka och godkänna tankarna. Det är en utredning om ensådan organisation som vi förordat I vår motion. Hur dyr en sådan skulle bil,det har vi Inte yttrat oss om. VI har sagt att en sådan utredning givetvisockså skulle ta ställning till de förslag om cisternernas konstruktion och annat somframlagts under utskottsbehandUngen. Under alla omständigheter torde det vara dåhg sparsamhetatt uppställa regler för hurudana oljetankarna bör vara och sedan Inte ställasakkunnigt folk till förfogande för att kontroUera dem. Med denna motivering yrkar jag blfaU till reservationenvid jordbruksutskottets betänkande nr 53. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandhngar. Tillsynen över oljelagringen, m. m. HenHANSSON i Skegrie (c): Frågan om kontroUen av oljecisternernaunderjord har varit föremål för behandling här i vid ett partillfällen och så sent som . Då uttalade sig för enförstärkt bevakning av dessa ohetankar, och det har i sin tur inneburit attkommerskoUegium utfärdat skärpta bestämmelser som gällt sedan den 1 december1970. har emeUertid jordbruksutskottet, när det behandlat dei år väckta motionerna, ifrågasatt huruvida inte ytterligare åtgärder utöverdem som kommerskoUegium förordade egentligen borde vidtas för att förekomma derisker som läckande underjordiska cisterner innebär för grundvattnet. Utskottet uttalar sig för en aweckUng gradvis av dessafarliga tankanläggnlngar. Detta bör man överväga vid sidan om det som tidigaregäller, och utskottet anser att bör vara en lämplig gräns. Efter dentidpunkten bör inga sådana tankar få förekomma, såvida de inte är omgivna avett betongtråg med vattentät botten. Vi anser också och det gör även reservanterna att enskärprung gradvis av kontrollen ned tlU bör genomföras. Det märkliga äremellertid att reservanterna visserligen är med på denna skärpning men inte viUvara med på att man omger dessa farUga tankar med ett betongtråg som gör delsatt faran för läckage bUr mycket mindre, dels att möjUgheterna UU kontroU bUrmycket bättre. Många av de här cisternerna har legat i jord ganska länge åtskilliga har legat där över 1 . En hel del av dem läcker säkerligenredan I dag, och andra kommer att börja läcka . En delav dem har Inte ens varit kontrollerade Innan de lades ned. Det är dessa rekommendationer dels om en bestämdtidsgräns vid 1980 då Ingen sådan tank bör få förekomma längre, dels omnedtrappning av tiden för kontrollen - som utskottet begär att iyttrande till Kungl. Maj:t ger tUl känna. Då bör det som sagt vara möjligt attförordna om de ytterligare skärpningar som utskottet har angivit i sinskrivning. Vi har omkting 125 000 underjordiskatankar. Antalet sådana minskar emellertid , och utskottet förordardessutom en successiv utveckhng I den riktningen att placering av ohetank underjord Inte längre skaU förekomma. Att då förorda tiUsättandet av enutredning som skall ta ställning till huruvida ett särskUt statligt organ skallskapas för kontroUen av dessa ohetankar förefaUer föga välbetänkt. Ett sådantspecialorgan jag förstår att det skuUe vara något Tillsynen över oljelagringen, m. m. Uknandeden bilbesiktning som vi har - kanske Inte är färdlgorganlse-rat förrän deunderjordiska tankarna i mycket stor utsträckning har försvunnit. För det fåtalsom sedan är kvar behövs kanske Inte ett stort kontrollorgan. När remissinstanserna i sina yttranden har tillstyrkt, somfru nämnde, visste de Inte att utskottet skuUe uttala sig för en avveckUnggradvis fram tUl 1980, De kontroller som behöver göras på dessa oheclsterner ärtekniskt ingen särskilt märkvärdig historia. De är relativt enkla att utföra.Jordbrukarna t. ex., som har oljetankar för sina traktorer, brukar lätt,behändigt och snabbt kunna få kontrollen utförd Innan ny dieselolja fylls på.Ohebolagens bensinstationer, som har ungefär 25 000 underjordstankar, får demkontroUerade av sakkunnig personal. Det finns alltså redan nu sådan utbildadpersonal I ganska stor utsträckning. Bensinstationernas oljetankar är, om Intealla så I varje fall den aUdeles övervägande delen, från bötian placerade Ibetongtråg och därför relativt lätta att kontrollera. Det finns alltsåredan nu praktiska möjUgheter att utföra besiktning med detta tidsintervall. Omvi får ett successivt minskande antal oljetankar bör det rimligen inte bU svårtatt göra denna besiktning. Som sade pågår dessutom utbildning av sådanpersonal nu; bl. a. utbildar sådan kontrollpersonal.Utskottet anser att kommunernas byggnadsnämnder lämpligen bör kunna utföradenna kontroll; I varje fall bör de kunna vara ansvariga för kontroUerna.Sannohkt bhr det också, som sägs i många remissvar, både blUlgare och mindrekrångligt än om man har tillskapat en stor stathg kontroUapparat. Det är ändåredan nu byggnadsnämnderna som skall godkänna att en tank läggs ner, och då ärdet logiskt att byggnadsnämnderna även får fortsätta den kontinuerligakontrollen över de här cisternerna. Om det skulle bh så som utskottet harrekommenderat -och det hoppas vi att underjordisk oljetank skall Ugga Ibetongtråg, bör det lätt kunna låta sig göra att kontrollera tätheten på denoch upptäcka begynnande läckage. Det är kanske rent av möjhgt för ägaren självatt kontinuerligt besiktiga sin tank, och han märker om detuppstår rostfläckar på den oeh det är risk för en läcka . Då behövsdet Inte en dyrbar och omfattande kontroUapparat, som reservanterna begär. VI har Ingen anledning att tillskapa specialorgan ionödan, särskilt som det här är en uppgift som jag tror att kommunerna bådesmidigare och bllUgare kan lösa än en statlig apparat skuUe göra. Med detta ber Jag att få yrka bifall tlUutskottets hemställan. () kort genmäle: Jag skall bara säga tlU utskottets ordförandeatt vi reservanter faktiskt pä Intet vis har satt oss emot att man skulle habetongkassuner. Vi tycker att det skuUe vara aUdeles utmärkt, men vi htar inte riktigt på att det kommer att gå så fort att få bort underjordstankarnaatt organisationen skuhe behövas. Vidare är det tyvärr så att bådeKorrosionsinstitutet och folk som har hand om de här uppgifterna ute Ikommunerna, och som jag har talat med, anser att man lägger för stor börda påmänniskor som inte är kapabla till det, när man begär att de skall sköta denhär kontrollen. Det var den saken som vi reservanter gärna ville hjälpa demmed. () kort genmäle: Skrivningen i den reservation som haravgivits är avsedd att ersätta det avsnitt som börjar på s. 2 i betänkandet medorden "Den förenämnda kungörelsen" och slutar på s. 3 med orden"utskottet anfört". 1 det avsnittet anger utskottet tidsgränsen 1980,men i reservanternas skrivning finns icke det årtalet med. Föhaktligen får visäga att reservanterna här inte vill vara med om att ta bort orsakerna tillriskerna men väl viU skapa ett kontroUorgan som får ta hand om de risker som demenar även skall förefinnas. Det är att gå en felaktig väg: man vlUskapa ett kontroUorgan och då får man bibehålla den olämphga förvaringen underjord av ohetankarna för att det skall bh någonting att göra för det organet. () kort genmäle: Det skall verkUgen bh ett kort genmäle. Dettaförslag om att få bort ohetankarna till 1980, som ju kom sedan allaremissinstanser hade yttrat sig och saken mer eher mindre var genomdlskuterad,tror vi helt enkelt är någonting som man har väldigt svårt att bedöma detrealistiska i. Vi vill utomordentligt gärna se att alla underjordstankarna ärborta till 1980, men vi är inte så totalt övertygade om att de verkUgen bUr detatt vi tror att Inspektionen inte skaU behövas då. Hen (): Som motionär vill jag anföra några synpunkterI anslutning till behandlingen av denna fräga och till det intressantautskottsbetänkande som föreUgger. För att de bestämmelser som kommerskollegium utfärdat omåtgärder till skydd mot vattenföroreningar genom brandfarllg vätska skall fåavsedd effekt krävs naturligtvis att efterlevnaden kontrolleras noga. 1 samtUgaremissvar understryks också vikten av att denna kontroU utförs av kompetentpersonal. Det framhålls vidare att arbetet med tankbesiktning, bl. a. avsäkerhetsskäl, kräver en kvaUficerad utrustning som endast ett fåtal av deföretag som arbetar i branschen har. Det har vidare ifrågasatts om inte en priskonkurrensmellan cistern-vårdsföretagen och en eventuell strävan från deras sida attkonkurrera genom att vara allmänt hyggliga och Inte döma ut cisterner kan ledatill att cisternägarens kortsiktiga ekonomiska Intressen överbetonas. Inomförsäkringsbranschen är flera fall kända där oheskador och aUvarliga tUlbudInträffat efter besiktningar vid vUka cisternerna blivit godkända förfortsatt användning. Fördelarna med en särskild besiktningsorganisation, inomvilken arbetet kan utföras med bästa tänkbara 6 protokoU 1971. Tillsynen över oljelagringen, m. m. Tillsynen över oljelagringen, m. m. utrustningoch utan konkunenspress, är alltså uppenbara. Man har invänt att förslaget väckts så efterinförandet av de nya cisternbestämmelserna; man bör avvakta och se vad deprivata företagarna och kommunerna gör. Detta måste enUgt min mening vara fel.Det är nu man skall bestämma hur och av vem kontrollen av cisterner skallskötas. Det finns fortfarande skäl att låta utreda hur en effektiv kontroll avgällande oljelagringsbestämmelser lämpUgen bör ordnas. De skäl som anförts mot införandet av en särskildbesiktningsorganisa-tlon är framför allt att en sådan organisation skuUe bUkostnadskrävande och kanske vara mer eher mindre överflödig, omantalet underjordscisterner på grund av förändrad lagstiftning eller av andraskäl minskar. Även om utskottet vill avstyrka inrättandet av en särskUdbesiktningsorganisation borde man enUgt min mening ha tillstyrkt att enutredning tillsattes som fick i uppdrag att fastställa hur kontrollen lämpUgenbör ordnas Inom ramen för den nuvarande organisationen. EnUgt kommerskoUegietstlllämpnlngsbestämmelser skaU kontroUen utföras av sakkunnig, men någotuttalande om den sakkunniges kvalifikationer och skyldigheter görs ej. I flera av remissvaren har det anförts att ettauktorisatlonsförfarande för de företag och enskilda som skaU ombesörjakontroUen bör övervägas. Vad gäUer den andra frågan som tas upp i motionen 421, ommottagningscentraler för oljeförorenade jordmassor och annat fast oheavfaU, ärsamtliga remissinstanser överens om att förhållandena ärotillfredsställande. Det har visserhgen hänvisats till den räddningstjänstutredningvars betänkande gått ut på remiss, men såvitt jag kunnat finna har denna frågainte särskilt beaktats. Det förutsätts dock att kommunerna inte kan underlåtaatt i samarbete med vederbörande länsstyrelse se tiU att ett lämpUgt antalmottagningscentraler anlägges. Jag tycker att denna förhoppning är alltför vagför att Ugga som grund för en avstyrkan av motionen. Jag viU emeUertid beteckna utskottsbetänkandet som i långastycken mycket positivt. Man ger Kungl. Maj:t tiU känna en hel del i detta utskottsbetänkande,och jag vill särskUt stanna Inför ett par meningar i betänkandet, som harmycket stor betydelse. Utskottsmajoriteten framhåUer bl, a,: "Det synesemellertid kunna Ifrågasättas om Inte en tidsgräns skuUe kunna Införas eftervilken placering av ohetank under jord inte tiUåts med mindre än att den omgesav ett betongtråg med vattentät botten. En sådan tidsgräns kunde förslagsvissättas vid ," Jag har låtit en försäkringsman som kan mycket på dettaområde ta del av utskottsbetänkandet, och han framhåUer att det är förträffligasynpunkter som utskottsmajoriteten här för fram. Han säger att det är ytterstvärdefuUt att detta bUr sagt och att en sådan mening ges Kungl, Maj:t tiUkänna. Angående kontroUen sägs vidare: "En lämpUgare väg attkomma till rätta med olägenheterna skulle enUgt utskottets mening kunna varaatt övergå tlU ett besiktningssystem med tätare tidsintervaller än f, n.Sålunda borde exempelvis möjUgheterna kunna övervägas att den tidsintervall , som gäller för besiktningarna, minskasUll och tlU ," Även detta är en utomordentligtvärdefuU synpunkt, och jag tror att man inom försäkringsbranschen kommer atttillmäta dessa yttranden från jordbruksutskottet den allra största vikt ochbetydelse. Jag delar den uppfattning som kommit tiU uttryck iKorrosionsinstitutets yttrande. Det heter där: "Motbakgrund av det------- sagda vill uttala sig positivtför en besiktningsorganisation av den art som förutsattes i motionernasamtidigt som institutet kraftigt vill understryka att organisationensplanläggning bör ske grundUgt och med beaktande av att man i största möjhgautsträckning utnyttjar existerande erfarenheter och resurser så att kostnadernahåUs på lägsta möjUga nivå," Vidare framhåller man: "Även lösningenatt förstärka byggnadsnämnderna med speclahster alternativt i mindre orter geutvalda ledamöter i specialutbildning kan dock övervägas såsomett mindre kostnadskrävande alternativ," Jag tror det är reahstiskt gör detta tillägg, att man kan tänka slg'alternativa lösningar för attkomma UU rätta med problemet. Jag kommer emellertid att rösta för reservationen, I saktycker jag inte att det är så särskUt mycket som skiljer mellan det positivabetänkandet från jordbruksutskottet och reservanternas mening. Reservanternavill ha en utredning av frågan om en organisation för kontroll avoljecisterner, men reservanterna begränsar sig, tycker jag, på ett felaktigtsätt tiU detta enda yrkande, Egenthgen skulle jag önska en allsidig utredning,där man prövade de tankegångar som återfinns i bl, a. Korrosionsinstitutetsnyss citerade yttrande. Reservanterna binder sig i aUtför hög grad för förslageti motionen 1054, Jag skulle helst ha sett en utredning om alternativalösningar. Eftersom jag emellertid önskar en ökad aktivitet och viU verkapådrivande på det här området, så kommer jag med en viss tvekan att rösta förreservationen. TiUsynen över oljelagringen, m. m. HenHANSSON I Skegrie (c): Jag tycker att tvekan bör varamycket stor, om han röstar för reservationen. uttalade sintillfredsställelse över att utskottet har formulerat de här två satserna omdels en gräns vid 1980, dels avtrappningen. Men tänker allafall rösta emot förslaget om denna gräns vid 1980, ty det årtalet står inteangivet i reservationen, FöhaktUgen säger hen en sak men handlar raktemot. Därför bör hans tvekan vara synnerUgen stark I detta fall. Jag hoppas attherr tänker om på den punkten som återstår tillomröstningen i denna fråga. Sedan har det sagts att den konkunens som råder mellankontroUföre-tagen gör att man slarvar med besiktningen och tar mindre betaltför arbetet för att bU mera populär. Det får emellertid stå för deras räkningsom påstår det. Om det blir så som utskottsmajoriteten vlU, nämUgen attkommimernas byggnadsnämnder skaU ansvara för denna kontroU, så tror jag attkontrollerna kommer att bh synnerUgen noggranna, Oha som läcker ut frånunderjordiska cisterner är nämligen en av de aUra värsta mUjöförstörare somfinns, och ofta upptäcker man inte vad som skett TUlsynen över oljelagringen, m. m. fönänskadan har hunnit bU mycket omfattande. Om något sådant händer kan vattentäkterbU förstörda för årtionden framöver. Därför måste kontrollen vara mycketsträng, och jag tror som sagt att kommunernas byggnadsnämnder kommer att utövajust en sådan kontroll. Vidare har det talats mycket om att kontrollen fordrarmycket sakkunnigt folk - precis som om det inte vore möJUgt att utbildasakkunnigt folk, om det inte redan finns! Som jag sade tidigare är det inte såsärskilt märkvärdigt att kontrollera en ohetank.