prot · FU0972 · 1971-12-31 00:00:00 — Den korttidsanstäUdeoch den deltidsanställde får alltid, Uksom den heltidsanstäUde, rätt tiUpension för alla förvärvsinkomster, som överstiger basbeloppet och understigerdet för aUa försäkrade föreskrivna maximibeloppet. Denna pensionsrätttUlerkännes alla försäkrade, oberoende av om arbetsgivaren betalat m någonavgift över huvud taget; det finns faktiskt sådana som inte gör det. Jag tror knappast att det kan vara motionärernas meningatt en ökad överensstämmelse mellan avgift och förmån skaU kunna medföra att enförsäkrad frånkännes pensionsrätt därför att avgift inte erlagts. Jag vUl tUl sist när det gäUer reservationen I säga tUlfröken , att man får ett Intryck av att fröken är ute föratt ändra på pensionssystemet över huvud taget. Fröken vUle hapensionspoäng tUlgodoräknade för inkomster, som låg under basbeloppet. Detmåste självklart innebära att även avgifter får tas ut på inkomster, som liggerunder basbeloppet, på ett helt annat sätt än vad som sker och att vi inteskaU ha folkpensionen, som ju är av basbeloppet som grund. Man kaninte få en annan uppfattning, när man hör fröken argumentera i dennafråga. I reservationen 2 begärs att i skrivelse tUlKungl. Maj:t skaU hemstäUa om en översyn av 15- och 30-årsreglerna inomATP-systemet. Det framhåUs i motionen 97 att reglerna utformats så att demissgynnar dem somhar lägre inkomster och dem som kommit tidigt ut i förvärvslivet: "Den somfår avstå arbetsinkomst tUl ATP under får sålunda inte räkna flerpensionspoäng än den som får avstå avgifter i endast , vUket i stort måstemissgynna låginkomstgrupperna som tidigt kommer ut i förvärvslivet." TUl detta kan sägas att regeln om 30 pensionsgrundande åråterfinns inom den statliga pensioneringen. Det bör nämnas att under uppbyggnadenav ATP gäller förmånligare regler beträffande rätt tiU full pension, nämligenden s. k. sneddningsregeln för dem som är födda under åren 1896-1923.30-årsregeln är enligt utskottsmajoritetens mening förmånlig för flera gmpperoch i olika situationer av livet. Den omständigheten att antalet poänggivandeår som fordras för fuU pension begränsas tUl 30 tUlgodoser gmpper som på grundav studier eller annan utbUdning kommer ut i förvärvslivet vid högre ålder.Kvinnor som på grund av barnsbörd eUer omvårdnad av barn ärförhindrade att ha förvärvsarbete har även fördel av denna regel. Personer sompå grund av sjukdom eUer arbetslöshet tvingas vara borta från förvärvslivetunder har en ovärderlig nytta av regeln. Det kan med fog sägas,herr talman, att 30-årsregeln Innebär en lämplig avvägning mellan olikaarbetstagares pensionsintressen. TUl sist: 15-årsregeln innebär fördelar för den försäkradeså snart någon förändring skett i realinkomsten under de pensionsgrundandeåren. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottetshemstäUan i samtUga delar. Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen Fröken (): Vi har inte tänkt oss,, att förändra hela ATP-systemet. Den tanke som ligger bakom vårtförslag är möjligheten att bygga ut systemet så att korttidsanställda ochdeltidsanstäUda också skulle kunna få tUlgodoräkna sig ATP-pension för eninkomst som ligger under basbeloppet. Vi är därför angelägna om att manverkligen undersöker möjligheterna att genomföra detta. Det tas dock utarbetsgivaravgift även för de låga inkomsterna, och även om systemet tiU stordel har byggts på fördelningsprincipen finns det ändå i viss mån enöverensstämmelse mellan avgiftsuttag och förmån. Därför bör man kunna tänka sigatt även lägre inkomsttagare med korttidsarbete skulle kunna få tUlgodoräknasig pension. () kort genmäle; Nog är det viktigt att vi håUer i minnet attvarje försäkrad, varje inkomsttagare får pension exakt efter sin inkomst.Kammaren kan ju bibringas den missuppfattningen att dessa människor inte fårpension efter vad de tjänar, och det skulle vara ganska allvarligt om detmissförståndet skuUe bli bestående. Det är faktiskt så att för aUa, oberoendeav om de är korttidsanstäUda, deltidsanstäUda eUer heltidsanställda, blir denpensionsgrundande Inkomsten beroende av inkomsten över basbeloppet. För deinkomster som ligger under basbeloppet finns folkpensionen i botten, och denutgör, som jag tidigare sade, av basbeloppet. Det har ansetts varaen gmndkompensation för alla. Deltids- och "korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen Jag tror inte att man är ute efter att ändra detta, ochjag tror inte heUer att denna grupp skuUe bli särskilt privilegierad omarbetsgivaren, som man säger i en centerpartimotion, skulle betala tUlbakapengar tiU dessa människor för vUka de har betalat avgifter utan att dessa fårnågon pensionsrätt. Hur det skulle kunna genomföras är väl ganska svårt atttänka sig. Om man skärskådar förslaget litet närmare kan man inteundgå att böria fundera över om det är dessa människors pensionsrätt eller omdet är en minskning av arbetsgivarnas avgifter som saken egentUgen gäller. HenGUSTAVSSON i (c): Jag tror det är elfte året som vi diskuterardenna fråga. Jag har inte varit med vid utskottsbehandlingen , eftersom jaginte tUUiör socialförsäkringsutskottet, men vi har tidigare haft denna frågauppe i andra lagutskottet. Jag är emellertid medmotionär och har varit det i fleraår. Det var intressant att höra inlägg. Honrefererar tUl de regler som finns, och det hon säger är fuUt riktigt. I vissafall kan det förekomma, framhåller , att det erläggs avgifter utan attdet blir någon pensionsgrundande inkomst. Men det är inte ett fåtal fall detgäller, , för i och med att det blir fler och fler deltidsarbetande såkommer också fler och fler att drabbas av detta. Vi har under aUa de elva åren fått höra att ATP bygger påett fördelningssystem, och det är så riktigt. Men skall man tala om ettfördelningssystem viU jag inte ha det systemet uppbyggt på det sättet att detför de gmpper som har de lägsta inkomsterna skall utgå avgifter tiU fondernautan att de blir delaktiga av dem. Det är väl inte så vi skaU ha ettfördelningssystem, ? Av fm Håviks resonemang verkar det som om det väsentligahär är reglerna, paragraferna - dem får man inte ändra pä medan den enskUdesom drabbas av de reglerna är någonting ovidkommande. Motionärerna är ute efteratt ändra på systemet, säger . Ja, vi är ute efter att ändra på deorättvisor som finns i systemet. Jag kan ta följande exempel; det är ingetokänt, liknande exempel har varit refererade i andra lagutskottets utlåtandenflera gånger. Om en person äger ett litet företag och under halva året har ettdeltidsarbete och av detta har en inkomst på hur verkar dåATP-avgiften? Basbeloppet är , och det blir aUtså 3 450kronor . Arbetsgivaren får således betala avgift på 3 450 kronor.Sedan får han själv betala avgift för ett belopp på , om han hardenna inkomst från eget företag. För denna person, som arbetar halva året påsitt eget företag och halva året som deltidsanstäUd, erläggs aUtså avgifterinte för , som för heltidsarbetande, utan för ett belopp av 10 350kronor. Det är det avgiftsgrundande beloppet. Är detta tUlfredsstäUande, ? Det är inte fåmiljoner som har betalats tUl ATP-fonderna just på det härsättet. När vi första gången väckte motioner i ärendet fick vi detbeskedet från andra lagutskottet att man vUle avvakta verkningarna av de härregierna. skulle man i stället avvakta en utredning angående socialförsäkringsavgifterna, och sedan har man haft olikamotiveringar. är skälet att man mte får ändra på systemet. Om läser pensionsförsäkringskommitténsbetänkande, som vi fick för någon vecka sedan, så skaU hon komma underfund medatt där finns förslag, enligt det uppdrag som kommittén hade, som innebär vissaändringar av de nuvarande bestämmelserna. Skall man verkligen stirra sig blindpå paragraferna, när man är medveten om och det är , som kan de härfrågorna att förhållandena inte är tUlfredsstäUande? SkaU man då inte kunnarätta tUl dem och skapa större rättvisa? Vad ligger egentligen bakom att man ärså låst i sina positioner att man inte vUl skapa rättvisa åt de människor det härgäUer? Och de människor det gäller, det är människor med låga inkomster. Fm (); i och jag förde sammadebatt för, tror jag, exakt . Det var inte i denna kammare, men viser ungefär Ukadant på frågorna nu som vi gjorde då, hör jag. kom fram tUl just den grupp som hanegentligen är intresserad av, nämligen den gmpp som har blandad inkomst, delsav anstäUning, dels av annat förvärvsarbete. Reglerna är ju sådana när detgäller avgiftsuttaget att ett helt basbelopp avräknas i botten påanställningsinkomsten. Arbetsgivaren äger således rätt att dra av dettabasbelopp innan han börjar betala avgift. Det innebär att det inte finnsnågonting kvar att dra av på den egna förvärvsinkomsten man haratt betala en egenavgift och inte arbetsgivaren betalar avgift. Det var detta som var uppe tUl diskussion och var ganskaintressant att höra föna året också. Man vUle då ha en proportioneU beräkningpå lönen i relation tUl den mkomst som föU på anställningsdelen och den inkomstsom hänörde från annat förvärvsarbete. Det är egentligen här jag tror att vifinner pudelns kärna och förstår vad man är ute efter. Jag kan kanske också ta ett litet exempel. Om en personhar en inkomst på som anstäUd och av annatförvärvsarbete, skulle det innebära att arbetsgivaren har att dra av etttredjedels basbelopp. önskar man, enligt de regler man vUl införa, attarbetstagaren för det egna förvärvsarbetet skaU ha rätt att dra av tvåtredjedels basbelopp innan han själv betalar någon egenavgift. Detta är enganska intressant situation. När en arbetsgivare skaU beräkna sma socialautgifter då han anställer folk, kan han faktiskt ta hänsyn tUl om det gällerarbetskraft som ur social synpunkt är dyr. Är detta något som gör att tycker att man hjälperarbetskraft som har svårt att få anställning? Hen i (c): Problemet är detta, , att vi viU attdet skaU dras av sammanlagt ett basbelopp; svårare är det inte. Fm (): Jag tackar i fördenna undervisning. Men jag kunde faktiskt detta fömt. Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen Överläggningenvar härmed slutad. Deltids- och korttidsanstäUdas samt låginkomsttagares ställninginom till-läggspensioneringen Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservatiofien nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nennesholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 19 punkten A röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Nennesholm begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 149 Avstår - 3 Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i Nennesholm m.fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 19 punkten B röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Nennesholm begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 4Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkanden; Nr 20 ianledning av motion om obligatorisk begravningsförsäkring Nr 21 i anledning avmotion angående sjukpenningen för patienter Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av motioner angående arbetsmiljön. I ett sammanhang hade behandlats 1) motionen1971.63 av m. 2) motionen1971:247 av m. fl., i vUken yrkats att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemstäUde attarbetsmiljöutredningen på sätt som föreslagits i motionen i tUläggsdirektivuppdrogs att utreda hela arbetsmiljöområdet som utredningen gjordesparlamentarisk, att en skyndsam utbyggnad och effektivisering avyrkesskadestatistiken genomfördes, samt att förslag tUl åtgärder för att ekonomiskt stimuleraindustrin att förbättra arbetsmiljön förelades , 3) motionen1971:359 av i m. 4) motionen1971:750 av i m.fl., i vUken - såvitt motionenbehandlats av utskottet - yrkats attriksdagen i skrivelse tUl regeringen skulle hemställa 1. att regeringen tog initiativ tUl åstadkommandet av enlöpande och snabb statistikföring över inträffade olycksfaU och yrkesskadefaU inom arbetslivet samt om skyldighet för företagen att budgetera arbetsmiljö kostnaderna, 2. att tUl pågående utredning om arbetsmiljö- och arbetarskydds- lagsfrågor för ställningstagande skulle hänskjutas frågan om att gripa ut och snabbutreda frågorna om lägsta hygieniska och tolerabla gränsvärden för hälsorisker, faststäUandet av rätt tUl 10 minuters paus varje hel timme vid kontinuerliga arbetsprocesser, högsta tUlåtna hastighet vid löpande bandarbeten och arbetshastighet vid repetitiva arbetsprocesser, stärkt StäUning och ökade befogenheter för skyddsombuden och imättande av fackliga skyddsinspektörer samt att förslag skyndsamt framlades härom, att skulle uttala sig för ett inordnande avarbetsmedicinska institutet under arbetarskyddsstyrelsens ledning och att dennaborde erhålla en stark löntagarrepresentation i syfte att bli en samordnandeinstans för att styra utformningen av en bättre arbetsmiljö, samt att enprofessur i arbetsmiljö skulle inrättas, 5) motionen 1971:767 av herrar NUsson i ochFagerlund, i vUken anhållits att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemstäUde om en prövning av möjligheterna tiU och formerna för en utvidgning av samhällets stöd tUl industrier för vatten- och luftvårdande åtgärder att omfatta även industrins inre miljö. A. att motionen 1971:63 och motionen 1971:359 inteföranledde någon åtgärd, B. att motionen 1971:247, såvitt avsåg frågan omparlamentarisk sammansättning av arbetsmiljöutredningen, inte föranledde någon riks dagens åtgärd. C. att motionen 1971:247, såvitt avsåg frågan om åtgärderför att ekonomiskt stimulera industrin att förbättra arbetsmiljön, samt motio nen 1971:767 inte föranledde någon åtgärd, D. att motionen 1971 ;247, såvitt avsäg tUläggsdirektivtill arbetsmUjö- utredningen, inte föranledde någon åtgärd, E. att motionen 1971:247 och motionen 1971:750, bådamotionerna såvitt avsåg yrkesskadestatistiken, inte föranledde någon åtgärd, F. att motionen 1971:750, såvitt den behandlats avutskottet och i den mån den inte behandlats under E, inte föranledde någon åtgärd. 1. vid utskottetshemställan under B av herrar i (c), (), i Öskevik (c), Hyltander (fp). () och Nisser (m), som ansett att utskottet under B bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:247 imotsvarande del hos Kungl. Maj:t hemstäUde att arbetsmiljöutredningenförstärktes med företrädare för de politiska partierna, 2. vid utskottetshemställan under C av herrar i (c), (), i Öskevik (c), Hyltander (fp), ÄkerUnd (m). () och Nisser (m), som ansett att utskottet under C bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1971:247 imotsvarande del samt motionen 1971:767 gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanterna anfört om åtgärder för att ekonomiskt stimulera industrin att förbättraarbetsmiljön, 3. vid utskottetshemställan under F av fm (vpk), som ansett att utskottet under F bort hemställa, 1) att ianledning av motionen 1971:750 i motsvarande del hos Kungl. Maj:t hemställdeatt arbetsmiljöutredningen fick tUläggsdirektiv i enlighet med vad reservantenanfört, 2) att riksdagenmed bifall tiU motionen 1971:750 i motsvarande del gav Kungl. Maj;t tUl kännavad reservanten anfört om inrättande av en professur i arbetsmiljö, 3) att motionen1971:750, såvitt den behandlats av utskottet och i den mån den inte behandlatsunder E, eUer , inte föranledde någon rUcsdagens åtgärd. HerrNORRBY i (fp): i jobbet visar att 82procent av LO-medlemmarna anser att miljöfaktorer på arbetsplatsen gerhälsorisker. anser riskerna höggradiga - riskerna för sUikos,aUergier, olycksfall, bullerskador, förslitningsskador. Rapporter om fysisk ochpsykisk ohälsa av stresskaraktär hos statsanstäUda utpekar verkligen inte denarbetsmiljö staten erbjuder som något mönster. Det här är några handgripliga exempel på bakgrunden tUlden allt intensivare arbetsmiljödebatten - den debatt som förmodligen i höggrad kommer attprägla i svensk politik och som anknyter tiU debatten bl. a. om denyttre miljön, om arbetets vUlkor, om arbetsdemokrati. Jag hoppas att dendebatten inte blir lika splittrad som riksdagsdebatten om arbetsmiljöfrågorna. I dalhår vi två debatter i parallella ämnen, och vi kommeratt få ytterligare. Jag tänker nu uppehålla mig vid principer, som går litetlängre än de som diskuteras i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 17,vUket vi har tagit stäUning tUl. Från folkpartihåU ansluter vi oss tiUförslaget om yrkesskadeförsäkringens finansiering och de följdförslag som detdär har beslutats om. Men vi vlU gå vidare i arbetsmiljödebatten, bredda denoch aktualisera ytterligare frågestäUningar. Den fortsatta standardhöjningen kommer att innebära enstarkare tonvikt på de icke-materieUa faktorerna, och dit hör en bättrearbetsmiljö. Och för en bättre arbetsmiljö är ett vägledande motiv harmoniskamänniskor som upplever trygghet, arbetstUlfredsställelse och självförverkligandei sitt dagliga jobb. sätter i sin partimotion 247 inarbetsmiljön i sitt större sammanhang. Våra paroller "För ett mänskligaresamhälle" och "Det måste löna sig att arbeta" ger intressanta belysningarnär de fokuseras på arbetsmiljön. Människan tenderar aUtmer att bli densvagaste länken i produktionskedjan. Den länken måste ägnas allt stöne omsorg.När kraven stiger på effektivitet och lönsamhet i produktionen har ocksåinsikten ökat om att investeringar för en bättre arbetsmiljö har storsamhäUsekonomisk och företagsekonomisk betydelse. En bättre arbetsmiljö minskarvårdkostnaderna, minskar sjukfrånvaron, ökar trivseln och ökar därför ocksåproduktionsresultatet. En humanitärt och socialt motiverad förbättring avarbetsmiljön skapar alltså goda fömtsättningar för en fortsatt välståndsökning.Den materieUa och den icke-materiella standardhöjningen kan förenas i engemensam målsättning. Kraven på en bättre arbetsmiljö måste enligt vår uppfattningvägledas av att undanröja hot mot hälsa och trygghet men också av att skapavidgade möjligheter för handikappade att få njuta av ett meningsfullt arbete,att få uppleva en hänsynsfull anpassning från omvärlden. togs det som kallas arbetsmiljö upp i enriksdagsmotion från folkpartihåU. Den motionen bifölls, men den av riksdagenbegärda utredningen kom aldrig tUl stånd. har vi i en rad initiativaktualiserat arbetsmiljöfrågorna. Vi viU se arbetsmiljön i ett vidareperspektiv, analysera gränsdragningarna mot andra områden, betrakta också t.ex. hemmet och skolan som arbetsmiljöer, studera de samhäUsekonomiska ochföretagsekonomiska effekterna av en bättre arbetsmiljö och kartlägga de yttreoch inre faktorer som tUlsammans bestämmer viUkoren i det dagliga arbetet. 1vår nu aktuella partUnotion går vi igenom en lång rad delproblem av bådeprincipieU och praktisk natur. Motionen genomsyras av en strävan att sättamänniskan i centrum. Två medel att främja målsättningen vill jag särskUt ta uppi dagens debatt. Vi anser att den icke-materiella standardhöjning som en bättrearbetsmiljö utgör har så stor aUmänpolitisk betydelse att arbetsmiljöutredningenbör göras parlamentarisk. Det skulle ge en bredare förankring och sannolikt ettbättre utredningsresultat. De ekonomiska styrmedel somsamhället förfogar över vUl vi använda för att stimulera industrin attförbättra arbetsmiljön. Vi tycker det är självklart att alla medel utnyttjas iett så angeläget ärende. Det är ju ute på de olika arbetsplatserna som enbättre arbetsmUjö märks för individen. Vi anser det också vara angeläget attyrkesskadestatistiken snabbt byggs ut och effektiviseras. Den utredning sominom kort presenterar en slutpromemoria om statistiken kan uppenbarligen intekomma att ligga tUl grund för omfattande omedelbara åtgärder. Långutredningstid ytterligare i andra utredningar återstår, innan det dynamiskainformationssystem som vi antyder i vår motion kan bli verklighet. Dennuvarande statistiken är i betydande utsträckning ett självändamål och dessutomorimligt långsam. Vad vi vUl är att statistiken och det informationssystem somskall baseras på den blir ett grundläggande instmment i arbetet för en bättrearbetsmiljö. Andra faktorer som vi fäster stort avseende vid ärorganisationen av arbetet, t. ex. genom självstyrande grupper ocharbetsutbUdning, genom lönesystemets utformning och genom flexibel arbetstid.Kraftigt förstärkt UtbUdning och forskning mom arbetsmiljöområdet har ocksåstor betydelse och kan främjas alldeles naturligt av den arbetarskyddsfond somvi just har beslutat om. Mellan partierna råder det inte i sak några storameningsmotsättningar i arbetsmiljöfrågorna. De två propositionerna omyrkesskadeförsäkringens finansiering m. m. och företagshälsovården är bra ochför utvecklingen framåt. Men när socialdemokraterna småsnålt slår vakt om sinmaktstäUning måste vi reagera med skärpa. Oppositionens arbetsvUlkor försämraspå ett otUlbörligt sätt när den ställs utanför de stora offentligautredningarna. är en viktig utredning. Det är därför ettrimligt krav att den berikas med en parlamentarisk representation.Utskottsmajoriteten anser att det inte föreligger några skäl för enförstärkning av utredningen med företrädare för de politiska partierna. Att detskulle vara en förstärkning anser utskottsmajoriteten liksom reservantema, menmajoriteten vill inte förstärka utredningen. Litet motsägelsefullt, eller hur?Reservationsvägen måste nu föras fram kraven på bred förankring och främjandeav en snabb och effektiv lösning av de viktiga arbetsmiljöproblemen. Då, herrtalman, är det fråga om att majoriteten småsnålt och litet inkrökt slår vakt ommakten. Jag yrkar på denna punkt bifaU tUl reservationen 1 av herrGustavsson i m. fl. Att utskottsmajoriteten ibland tänker fortare än brabevisas av två avsnitt inom samma stycke på s. 12 i utskottsbetänkandet. Förstsäger man; "Enligt utskottets mening är det av vikt att utredningen iprincip inte vidgas tiU att avse uppgifter som går utanför den i deursprungliga direktiven givna ramen." därefter säger man: "Medbeaktande av att utredningen är oförhindrad att ta upp även andra frågor änsådana som särskilt nämns i direktiven finns det inte heller anledning att tanågot Initiativ från sida i fråga om utredning eller åtgärder föratt ekonomiskt stimulera industrin tUl arbetsmiljöinsatser." Det skaU bli intressant att höra vUket benutskottsmajoritetens talesman väljer att stå på; att den senare formuleringeninnebär avslag på en motionfrån en medlem av utskottsmajoriteten gör ju det hela ändå intressantare. Manfick tydligen inte tycka som , inte. I sak är det naturligtvis så att samhäUet inte kan avståfrån att söka stimulera näringslivet tiU miljöförbättrande åtgärder, för attcitera motionen 767 av socialdemokraterna i och . Menlika väl som samhäUet stunulerar tUl förbättringar av den yttre miljön, börsamhäUet stimulera tUl förbättringar inom industrin. Det skall bli Intressantatt se om motionärerna röstar ned sin egen motion vid voteringen om . Vi har ambitionen att driva på förbättringarna avarbetsmiljön, och självfallet är vi då beredda att satsa på metoder somsamhäUet redan använder när det gäller den yttre miljön. Varför skall demänniskor som tUlbringar hela sin arbetsdag i en produktionslokal tvingasacceptera en sämre miljö än människorna utanför? Det blir ju följden avutskottsmajoritetens skenbart negativa attityd. I själva verket är detnaturligtvis så att vårt förslag på denna punkt som på så många andra inom kortkommer igen i s-märkt tappning.