prot · FU0965 · 1971-12-31 00:00:00 — Det förslaget är nu ute påremiss och så snart det kommer skaU vi titta på det, så att även den delen avvår beredskap blir effektiv. Jag är ingen ureaexpert, men jag har ingen anledning attta tUlbaks något av det jag sade . Detta är en fråga som forskarna nuarbetar med, och det är deras sak att säga om ämnet duger eller inte. Det kanknappast vara min uppgift att avgöra om det är riktigt eller fel att den 21 aprU 1971 den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Men ingenting har ju framkommit som tyder på att man inte kan använda deti någon form i jordbruket. När det gäller prisfrågorna vUl jag säga, att vi just nuinte har så många andra medel att använda för jordbrukets vidkommande än detta.Nu säger att han inte tror att det avtal som är i sikte kommeratt få någon gynnsam effekt på jordbruket. Ja, de preUminära överläggningarnahar ju gått ut på att man skall ha en treårig avtalsperiod just för att manskaU kunna produktionsplanera inte minst när det gäller mjölkframställningen.Man skaU aUtså inte bara känna till den höjning man får första året utan ocksåha vetskap om att man får en viss höjning även under entreårsperiod. Allt detta verkar gynnsamt på produktionen av mjölk. Jag tror att jag med detta har sagt vad jag behöver säga. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Maj:t hade i proposition nr1, bilaga 11 (punkten C 7, s. 37-38) föreslagit att tillAdministrativa av permanent skördeskadeskydd m. m. för /72anvisa ett förslagsanslag av förslagsanslag av . I dennapunkt hade behandlats dels motionen 1971:213 av i Öskevik m. fl.,vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde skyndsamöversyn av jordbrukets skördeskadeskydd genom skördestatistiska nämnden eUerpå annat sätt, främst avseende 1. sänktsjälvrisk, indelning imindre skördeuppskattningsområden, som var geografiskt och odlingsmässigtenhetUgare, så att en rättvisare skördeersättning kunde uppnås, 3. infogande iskördeskadesystemet av grödor, som hittUls lämnats utanför, t. ex.yrkesfruktodlingen samt 4. möjUghetertiU tidigare utbetalning av skördeskadeersättningarna, dels motionen 1971:271 av herrar i Heden och , vari hemställtsatt i fråga om skördeskadeskyddet medgav, att ramen för debehovsprövade bidragen faststäUdes tiU av de utgående allmänna kontantaersättningarna för skördéskador eUer, om beräkning enligt denna regel gav tUlresultat ett lägre belopp, högst , dels motionen 1971:420 av m. fl., varihemställts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t uppdrog åt Kungl. Maj:tatt genom skördestatistiska nämnden utreda fömtsättningarna för sådanaändringar i skördeskadeskyddet att, enUgt vad som anförts i motionen, utbetal- ningen aversättningarna kunde ske som skördeskadan uppstått samt att riksdagenbeslutade att, med verkan redan i fråga om skador skörd, höja denför behovsprövade bidrag avsedda andelen av skördeskademedlen från en tUl tvåprocent, dels motionen 1971:977 av m. fl. varihemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle anhålla, attskördestatistiska nämnden gavs i uppdrag att utreda möjUghetema tUl en säkrarebedömning av skördeskador, dels motionen 1971:996 av i Stenkyrka,vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl. Maj :t skuUe anhålla omöversyn av det obligatoriska skördeskadeskyddet, varvid borde övervägas enbättre samstämmighet mellan landets olika delar samt en lägre självrisk,behovet av ökade resurser och förbättrad teknisk utformning Uksom en störreandel för de individuella ersättningsbehoven i form av behovsprövadbidragsgivning varjämte dessutom borde eftersträvas ett system som gjorde detmöjUgt att utbetala eUer i varje faU beskatta ersättningsbeloppen inom sammaår som skadan skedde, dels motionen 1971:1023 av i Harplingem. fl., vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde atten utredning tUlsattes med uppgift att i samråd med skördestatistiska nämndenskyndsamt göra en översyn av skördeskadeskyddet i syfte att öka desseffektivitet, dels motionen 1971:1043 av herrar Rimås och iBokenäs, vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj :t skuUeanhålla om en översyn av skördeskadeskyddet i enlighet med vad i motionenanförts. den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. 1. lämnade utanåtgärd motionerna 1971:213, 1971:977, 1971:996, 1971:1023 och 1971:1043 samt,såvitt däri hemstäUts om översyn av det obUgatoriska skördeskadeskyddet,motionen 1971:420, 2. lämnademotionen 1971:271 och, såvitt i övrigt var i fråga, motionen 1971:420 utanåtgärd, 3. tUlAdministration av permanent skördeskadeskydd m. m. för /72anvisade ett förslagsanslag av . 1. av herrar Antby (fp), (), (),i Holmgården (c). i (fp), i HarpUnge(c) och Leuchovius (m), som ansett att utskottet under 1 och 2 bort hemställa, 1. som sin mening gav tUl känna vad reservanterna anfört ianledning av motionerna 1971:213, 1971:977, 1971:996, 1971:1023 och 1971:1043 samt, såvitt däri hemställts om översyn av det obUgatoriska skördeskadeskyddet, motionen 1971:420, 2. i anledning av motionen 1971:271 och, såvitt i övrigtvar i fråga, motionen 1971:420 som sin mening gav tUl känna vad reservanterna anfört angående ramen för utbetalning av behovsprövade skördeskade- bidrag. den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. HerrPERSSON i Heden (c): Alltsedan den obligatoriska skördeskadeförsäkringeninfördes så har i gång efter annan påtalats skördeskadeskyddetstekniska utformning, som omöjliggör en något så när rättvis bedömning avskördeskadorna. En reform är givetvis inte fulländad i och med att den införs.Det är ju så i aUa sammanhang. Men man har en tioårig erfarenhet avreformens verkningar, och ändock kvarstår alltjämt den tekniska utformningen avskördeskadebedömningarna och av utbetalandet av ersättning till de drabbadejordbrukarna. Detta har också gång efter annan lett till att man här iriksdagen motionerat om förbättringar beträffande strataområdena, beträffandesjälvrisken osv. Eftersom det nu inte kan ske någon rättvis bedömning genomdet system som skördeskadorna nu beräknas enUgt, torde det vara riktigt med ens. k. behovsprövad skördeskadeersättning. I en motion, nr 271 detta år, harherr och jag hemstäUt om att ramen för de behovsprövadeskördeskadeersättningarna måtte faststäUas till av de utgåendeaUmänna kontanta ersättningarna för skördeskador, dock maximerad tUl 800 000kronor. Denna del av det obligatoriska skördeskadeskyddet germöjlighet tUl skadeersättningar för sådana skördeskador som uppstått på grundav extraordinära förhåUanden eUer i fall där den generella ersättningsformeninte utlöses. Det är denna genereUa form som så i riksdagenansetts kunna ge upphov till betydande orättvisor vid fördelningen avskördeskadeersättningar. Jag har sett exempel på att av tvågårdar som gränsar intUl varandra bara staketet skUjer dem åt den enaerhåller skördeskadeersättning och den andra inte, trots att skadorna har varitav samma storleksordning eller t. o. m. större på den gård som uteslutits frånersättning. Orsaken till detta är, som jag nämnde inledningsvis, de s. k.strataområdenas utformning, dvs. den indelning i områden efter vilken man görberäkningarna. Det kan också hända att en gård på grund av andraförhåUanden får sin gröda nära nog totalt förstörd. Sådant har förekommit varjeår, och då skaU det behovsprövade skördeskadeskyddet träda in. Vi anser att detbelopp som avsatts för förenämnda ändamål är för litet. Ett belopp som ärberäknat efter en procent av den utgående aUmänna skördeskadeersättningen ochmaximerat till täcker i många fall inte föreUggande behov. skriver utskottsmajoriteten att några omständighetersom talar för att bör ändra sin ståndpunkt i nämnda hänseendeinte förebragts. Det beror aUdeles på om man viU skapa ett rättviseförhållandeeUer inte. VUl man inte göra någonting för den som drabbats av skördeskador ochsom inte kan erhåUa någon ersättning på grund av systemets utformning, då skaUman avslå förslaget om uppräkning till av den allmänna ersättningen,maximerat tUl , och då skaU man fortsätta på den negativa linjesom säger att sträng restriktivitet skall tiUämpas vid ifrågavarandebidragsgivning. Men viU man däremot, herr talman, skapa ett rättviseförhåUandeoch ge möjlighet tUl ersättning för dem som bäst behöver denna, viU man garderasig mot verkningarnaav skördeskadeskyddets tekniska oformUghet, då skaU man följa det förslaget somframförts i motion 271. Det är självfallet att om det finns möjligheter attbehovspröva en skördeskada och det finns ekonomiska resurser för att geersättning, då har man också möjUgheter ätt lättare reparera de felaktighetersom förelegat alltsedan skördeskadeskyddets införande och som aUtjämt är förhanden, nämligen oformligheten i bestämmelserna om hur man skaU försöka klaraut skördeskadornas omfattning. Jag anser att det är en rättviseåtgärd att gå in för enökning av detta anslag tiU av de utbetalade genereUa medlen,maximerat tiU , i varje fall tiU dess vi fått möjUgheter att göraen riktig bedömning av skördeskadorna. Jag ber med det sagda att få yrka bifall tUlreservationen 1 i jordbruksutskottets betänkande nr 1. den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. I detta anförande instämde (). i (fp): AUt sedan 1961 års riksdag fattade detviktiga beslutet om införande av ett särskilt skördeskadeskydd, som varit tUlhjälp för många, har det i framförts önskemål om att fåsystemet förbättrat. Även om en översyn av metodiken förskördeskadeuppskattningen och ersättningsberäkningen fortlöpande sker iskördestatistiaka nämnden, finns det flera olösta problem kvar. Av denna anledning har utskottet även haft attbehandla ett flertal motioner, däribland motionen 1043 med hemstäUan om enöversyn av det obUgatoriska skördeskadeskyddet för att få det hela att fungerapå ett så rättvist sätt som möjUgt. Men samtUga motioner har avstyrkts avutskottsmajoriteten. Det gäller dock angelägna frågor såsom att fåområdesindelningen så enhetUg som möjUgt. Det gäller möjUgheterna för enutökning av antalet provytor för att få ett säkrare områdesmedeltal, och medden betydelsen betesvaUarna numera har i många trakter är det också av vikt attskördeskadeskyddet fungerar bättre även på detta område. Tidpunkten förersättningens utbetalande är också en sak som inte är tUlfredsstäUande löst.Det är därför angeläget att en utredning om en översyn kommer till ståndsnarast möjUgt. Jag vill med dettakorta anförande yrka bifall till reservationen 1 vid punkten 12. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Jag är mer än väl medveten om svårigheternaatt kunna åstadkomma ett skördeskadeskydd som ger den rättvisa som jordbrukarnasjälvklart skulle anse riktig. Jag är också medveten om att om man skulle sökaåstadkomma ett individuellt skördeskadeskydd, det enda sättet att komma framtiU en riktig ordning, skulle detta medföra kostnader som jordbrukarna intevill vara med om och inte kan bära. När skördeskadeskyddet tillkom var man överens om att detvar ett försök och att man skulle följa utvecklingen, att man skulle ha en löpande översyn och göra förbättringar allteftersom nya erfarenheter den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Det är riktigt att vissa förbättringar kunnat ske under de år somgått, men det som åstadkommits har i aUa faU helt varit bundet vid de principersom man 1961 gick in för, när skördeskadeskyddet tiUkom. Vi har därför från jordbrukets organisationer ansett detriktigt och rimUgt att man som gått gör en grundligare översynav skördeskadeskyddet en ordentUg utredning av vad man kan få fram för att gejordbrukarna ett bättre skydd och en större rättvisa. Vi har krävt att en sådanöversyn skaU göras. Det kostar givetvis rätt avsevärda pengar. Vi har inte fåttgehör för detta hitintills, men vi menar att det är en utomordentUgt angelägenuppgift. Vi är också medvetna om att den personal som handläggerskördeskadeskyddet och som sköter om den löpande översyn som för närvarandeförekommer inte hinner med den grundliga genomgång och den utredning som skullebehövas. Den kan medverka tiU denna, men den kan inte helt sköta om det hela. Det är mot den bakgmnden som vi har krävt att pengarskulle stäUas tiU förfogande för denna ordentUga översyn av skördeskadeskyddet.Vi tror att en sådan utredning med den erfarenhet som man numera har bör kunnage ett icke oväsentUgt resultat, även om jag har klart för mig att man vid ettskördeskadeskydd som ändå är kollektivt för ett visst område inte kan kommafram till den rättvisa som jordbrukaren givetvis skulle önska få del av. Det är med hänsyn tUl detta som jag, herr talman, viU yrkabirall till reservationen 1 vid punkten 12. HerrPERSSON i (s): Under punkten 12 behandlas Kungl. Maj:tsförslag om att anslås för administration av det permanentaskördeskadeskyddet. Vi firar tioårsjubileum av skördeskadeskyddetsinförande i vårt försäkringssystem. Mig veterligt är det enda land somhar lyckats genomföra ett sådant system. Utan att ha några erfarenheter varesig historiska inom landet eller intemationeUa och utan det objektivasakunderlag som skuUe ha behövts har vi byggt upp detta system. Man har helatiden fått utgå från ett subjektivt material, och undan för undan har man sedanbyggt på och förbättrat systemet. Inom utskottsmajoriteten är vi inte aUs förvånade över attmotioner har väckts allteftersom brister i systemet visat sig. I den mån detvarit möjUgt har bristema avhjälpts. Jag viU erinra om att vi från början intekunde ta hänsyn till kvalitetsfrågoma. kan vi göra det. Vi kunde inte tahänsyn tiU bärgningsskador. Dessa har också inordnats i systemet. Allt dettahar självklart fört med sig att man tvingats gå mer noggrant tiU väga, och somföljd därav har utbetalningama inte kunnat göras i den takt som varit önskvärd. Med detta som bakgrund vågar jag påstå att systemet harutvecklats i den riktning som vi hoppades. Men naturUgtvis väcks varje årmotioner om att systemet på vissa punkter skaU överses, och man föreslår nu atten parlamentarisk utredning tUlsätts för att utreda hela systemets utform- Inte heUer reservanterna viU dock bestrida att åtskilUgaförbättringar har genomförts , men de anser att det återstårytterligare en del att göra. Inom utskottsmajoriteten hänvisar vi tUl attskördestatistiska nämnden har i uppdrag att ständigt följa dessa frågor. Närden redovisar de synpunkter som den har kommit fram tiU kommer att fåta ställning tUl de förslag som kan föranledas därav. Skördestatistiska nämndenär ingen expertnämnd så tiU vida att bara experter sitter där; i nämnden ingårockså människor som i sin näringsutövning sysslar med jordbruksfrågor. Vi hardärför funnit att nämnden får pröva dessa frågor och lägga fram de förslag somden kan anse erforderUga. I reservationen vid denna punkt tas också upp frågan ommöjUghetema att utbetala ersättningarna tidigare än , och jag skaU någotuppehålla mig vid den punkten. Det råder ingen motsättning mellan utskottsmajoriteten ochreservanterna, hoppas jag, i fråga om att i den mån utbetalningarna kan görastidigare är detta naturUgtvis ett plus. Några faktorer kan vi emellertid intebortse från. Systemet bygger på att man inom vissa områden, strata, påstatistisk väg tar fram vissa gårdar som skaU utgöra provytegårdar. Från dessatar man sedan provytor som man lägger ut tidigt . Där skaU redovisasdet faktamaterial som man bygger uppgifterna på. Detta skall innehållasammansättningen av grödorna på respektive gård, och om man får en skördeskadaskall utbetalning göras tiU aUa inom området befintUga jordbrukare. Då skaU manta hänsyn tUl kvalitetsfrågorna och tiU aUa de risker som här kan föreUgga. sägs det i motion och även i reservanternasmotivering att man borde kunna göra s. k. förskottsutbetalningar och att detinte är nödvändigt att man går så noggrant fram när man prövar kvaliteten på deolika grödorna. Men om man har ett system som bygger på provytan och man helatiden använder den som underlag när det gäller sådd, när det gäUer grödanssammansättning osv. kan man rimUgtvis inte lämna den när man så att säga skaUta proverna. Då får man inte gå subjektivt tUl väga, då måste provytansresultat vara avgörande för området. Den skall skördas, ochbärgningsförlusterna skaU dras ifrån, och då får man de resultat som man villha fram. Det är riktigt att många jordbrukare kan känna sigmissgynnade genom att den ene får större ersättning och den andre mindre. Detberor på att man inte räknar med grödan som sådan på den enskUda gården, utanman sammanlägger den produktion som förekommer på hela egendomen. Den enagrödan kan alltså ge ett bättre resultat, som kompenserar för ett sämre när detgäUer den andra. Slutprodukten blir aUtså vad man har fått fram inom det härområdet på den egna gården. i Heden talade om två faU - och jag viUinte bestrida att sådana kan förekomma: en jordbrukare på den ena sidan omgärdsgården fick inte någon ersättning medan en jordbrukare på den andra sidanfick det. Det är klart att då fungerar inte systemet riktigt, och då skallnämnden se till att strata får en annan utformning. Det var det ena faUet. Meni det andra faUet kan det tänkas att inom ett strataområde befinner sig en gårdsom av omständigheter som ingen har den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. räknat medkan få en skördenedsättning som är större än andras. Den frågan har manbehandlat på det sättet att man har kopplat bort den från försäkringssystemetoch i stället ställt av utgående skördeska-debidrag, eUer högst , tiU lantbruksnämndernas förfogande det har alltsåskördestatistiska nämnden inte med att göra för att de i uppkommande faU skaUkunna ge bidrag. Men det bidraget blir helt byggt på subjektiva värderingar.Icke inom något strataområde finns några normskördar för den enskildejordbrukaren. Det är området som skall vara gäUande. Som sagt finnsdet inte heUer några uppgifter från den egna gården. Vi menar att om man intevUl att systemet skaU få aUtför kostnadskrävande administration eller bygga påandra än så långt som möjUgt objektiva grunder, då skaU man vara väldigtförsiktig med att utöka det här beloppet. Därför har vi yrkat avslag på denframställningen och föreslår att bidraget i fortsättningen skaU utgå med 1procent av de utbetalade beloppen, vUket sammantaget bUr högst . Som jag sade tidigare skall man också ta med aUa tänkbarafaktorer, t. ex. lagringskostnader, och kvaUtetsbedömningarna. har det visatsig att den foderspannmål som odlas i kräver större kostnader förtorkning osv. än vad faUet är i andra delar av landet. Man konsumerar med andraord hela sin produktion på hemmagården och får på det sättet betydUgt störrekostnader. Därför föreslås en ytterUgare höjning med 1 mUjon kronor och attskördestatistiska nämnden därav skaU disponera för att utvecklaen metod just på det här området. Det skiUle kanske ha funnits mera atttUlägga, men jag skaU inte göra det just . Reservanterna har såvitt jagförstår insett aUa de svårigheter som här har funnits, och de konstaterar attförhållandena inte är helt tiUfredsställande. Det medger jag gärna. Men vi ärpå det klara med att den skördestatistiska nämnden har dessa problem förögonen. Vi får ju inför utskottet en föredragning av tjänstemännen inämnden, varvid de klart och tydUgt säger att de följer detta system med mycketstor uppmärksamhet. Vi har därför svårt att förstå att man med en stor,kostnadskrävande utredning skuUe komma tUl några andra resultat. Med detta viU jag yrka bifaU tiU utskottets hemstäUan. HerrPERSSON i Heden (c): i har mycket riktigtredovisat en del av skördeskadeskyddets tekniska problematik, strataområdena,provtagningarna m. m. Av detta framgår ju att i harsamma uppfattning som jag, nämligen att den tekniska utformningen och detekniska beräkningarna inte fungerat på ett riktigt sätt. iSkänninge erkände ju också att av två gårdar, som har precis samma betingelser,kan det hända att den ena gården tUldelas skördesskadeersätt-ning medan denandra inte får, blott och bart därför att strataområdets gräns går just vidgårdsgränsen. Då torde väl det ändå vara riktigt, som hemstäUts imotionen 271, att öka det behovsprövade skördeskadeskyddet tUl iförhåUande tiU det genereUa, så att vederbörande lantbrukare, som har drabbatsav sammaskördeskada, måhända i vissa faU större sådan, och därför i högsta grad är ibehov av denna hjälp, också kan erhåUa ett s. k. obUgatoriskt skördeskadeskydd. Här gäller det inga stora belopp. Ökningen är maximeradtUl . Därmed skuUe man dock ha möjUgheter att åtminstone tillnärmelsevisrätta tUl de orättvisor som härvidlag finns. Jag erkänner att det är en mycketsvår teknisk problematik när man beräknar skördeskadeskyddet, som också herrPersson i berörde. När man är medveten om detta torde det väl ocksåvara riktigt att på något sätt lösa dessa problem och skapa någon rättvisa. Skördeskadeberäkningen är underUg. Jag skall bara anföraett exempel från . I Boråsbygden var det flera strataområden därvaUskörden var utomordentUgt god. I beräkningsgrundema hade det trots dettasatts ett minus för denna skörd dvs. en förlust hade uppstått. I fråga ompotatisen var det nära nog missväxt, och på många gårdar var det helt missväxt.Men överallt var det satt ett plus. Det skuUe vara en god skörd som skuUe geett saldo. Då måtte det väl det här systemet vara ett fel som man bör erkänna ochkompensera vilket man kan göra genom den behovsprövade beräkningen. Det ärjust detta som vi har begärt i reservationen 1, moment 2. Jag har ingen anledning att ändra mittyrkande utan vidhåller detsamma. den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Jag hade inte tänkt säga någonting i den härdebatten, men i uppehöU sig rätt mycket vid en motionsom jag har väckt och som avser att man skulle försöka vidta åtgärder för attfå utbetalningarna gjorda det år då skadan har inträffat och inte, som ärfallet, långt efteråt. I allmänhet får man nu inte pengarna förrän i mars åretefter det då man haft skördeskada, och det tycker jag är en av de storabristerna i det här systemet. Därför menar vi som står för reservationen bör vidta aUa åtgärder för att försöka få en tidigare utbetalning. Det ärju ändå just under det svåra året som man behöver pengarna och inte året därpå,som kanske blir ett väldigt gott år. Då får ju utbetalningarna ocksåskattekonsekvenser som kan vara ganska besvärande. i säger att det är väldigt svårtatt åstadkomma detta. Men jag tror faktiskt inte att det är det, om det finnsen god vUja. Vi anser att man bör kunna göra en kvalitetsberäkning på annatsätt än utan att den bUr sämre för det. Provtagarna är ute påfältet i samband med skörden, och det skulle vara mycket lätt att då ta provdirekt från skördetröskan och alltså mycket snabbare få underlag för denkvaUtetsberäkning som sker. Det behöver inte bli sämre, utan resultatet kankanske t. o. m. bli bättre än . Sedan kan man, som vi säger, mycket väl undanta vissasenmognade grödor framför aUt då sockerbetorna. Dessa skördas ju mycket sent,och det är svårt att ta prover på dem. Men eftersom sockerbetor odlashuvudsakligen i närmast i , kan man väl säga borde mankunna undanta dem och få en beräkning för övriga delar av den 21 aprU 1971 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. landet,där man över huvud taget inte har grödor som gör att resultaten försenas. Jag tror alltså att det finns goda möjUgheter att få framresultaten och t. o. m. under det år då skadan har skett.Det tycker jag är en mycket angelägen fråga, och jag anser alltså att man börvidta alla åtgärder för att nå detta mål. i (s): Jag sade, i Heden, att det finnsvissa återstående brister, och då får skördestatistiska nämnden ta upp dessaproblem och försöka framlägga förslag som vi kan behandla. Jag hade tillfälle att sitta med i den utredning somsysslade med hela detta problemkomplex, i Heden, och vi sade ossatt det kommer säkerUgen att ta en tioårsperiod innan man får fram något så närvettiga normskördar osv. Vi hade också den fråga uppe som var innepå angående sättet för utbetalningen.