prot · FU09108 · 1971-12-31 00:00:00 — a. sådana lånetransaktionersom utförts av förenade fabriksverken. Denna undersökning är dock mtetillräckhg. En närmare utredning om vissa grundläggande förhållanden inomStatsföretag och dess föregångare liksom om förhållandena inom vissaenskUda statsföretag som haft påtagliga svårigheter börverkställas. Man bör klarlägga vUken roU och dess föregångarehaft I samband med de uppenbara svårigheter enskUda statsföretag haft.Riksdagen fastlade principer för relationerna meUan och enskUdastatliga företag. Ett klarläggande av om dessa principer följts bör göras. Detär också angeläget att uppmärksamma, vUka lärdomar för framtiden som man kandra av den nu vunna erfarenheten. En parlamentarisk bör tUlsättasmed en representant för respektive riksdagsgrupp, gäma under ordförandeskap aven erfaren jurist. De former som finns för insyn i den stathgaföretagsverksamheten via de av utsedda ledamötema är uppenbarligeninte tUlräckhga för denna mer djupgående undersökning. Underhänvisning till det anförda hemställes om kammarens tUlstånd 25 Nr 108----------- att tUl herr industriministern fårikta följande fråga; den statsrådet villig att tUlsätta enparlamentarisk undersökningskom- misslon med representanter för respektive riksdagsgruppmed uppgift att ------------------- klarlägga de av mig påtalade förhåUandena inom denstatliga företagsverk samheten? Denna anhållan bordlades. § 19 InterpeUation nr 137 ang. dataregistreringen avmedborgare Ordet lämnades på begäran tUl (), som yttrade; Moderna läroböcker i företagsledningunderstryker numera unisont att när man mför ADB-teknik för att underlättaföretagets drift på en eller flera punkter eUer mom företaget som helhet måsteman från början samarbeta med de anställda. De anställda måste själva få varamed och säga ifrån hur datasystemet skall vara utformat för att tillgodosederas egna krav på en tUlfredsstäUande arbetssituation. Gör man Inte detta,uppstår en mängd medvetet eller omedvetet motstånd mot datorerna, som gör attdessa blir tUl mycket mindre nytta än som planerats, och/eUer kommer att kostamycket mer än man beräknat. Dessa socialpsykologiska fakta gäUer i oförminskad gradför samhällets användning av datorer. Här behövs i om möjligt ännu högre gradmedborgarnas förtroende och samarbete för att de stora, invecklade och dyradatasystemen skall fungera tUl aUas bästa. Som JO yttrat i ettföredrag; "De som skall lämna uppgiftema om sig bör också ha ett ord med ilaget, både i en allmän debatt och genom sina företrädare i . "Dessa ord gäUde specieUt den senaste FoB-räk-nlngen och avsåg att motarbetauppfattningen att endast konsumenter av data skuUe få vara med och bestämma hurdatainsamlingen skuUe organiseras, medan dataproducenterna, dvs. alla i riketmantalsskrivna, lämnades helt utanför den närmare utformningen avfrågeformuläret. planeras en rad nya, utomordentligt omfattande statligainformationssystem. Jag vUl särskUt nämna det centrala personregistret (CPR)och det personaladmmlstratlva informationssystemet (PAI), varav det förstaomfattar samtliga medborgare och det andra samtliga statsanställda. I detsenare kommer aUtså att inflyta betydUgt intimare personuppgifter än i detföna. En lärares vistelse på mentalsjukhus finns i ett sådantregister, hksom omdömen om lokföraren som fick ett nervöst sammanbrott. Om denna situation har professor vidhandelshögskolan i sagt: "Ju starkare och mera centrahseratsamhäUet bUr, ju fler data om 'den svage' samhället självt genererar ochanvänder med eher utan 'den svages' vetskap som arbetsgivare, bidragsgivare,granskare, bedömare, domare och normgivare desto större krav på neutrahtetoch kontroU över databankerna bör resas." Denna kontroU blir oöverkomUgt dyr, om den inte planerasin i 26 ADB-systemen från början, EnUgtvad direktör i säger finns det t, ex, ännu ingen säker metod att ' 1"° fastställa om termlnalfrågaren verkligen är den han utger sig för att vara. den Det betyder att inget säkerhetssystem ännu kan garantera att de personliga uppgifterna i en viss databank, som i princip är skyddade av ' sekretesslagen,inte kan plockas ut av en oauktoriserad person. På många andra punkter ärdatasekretessens goda funktion helt beroende av att den på ett genomtänkt sättplanerats in ända från böqan i datorers uppbyggnad. En väsentlig synpunkt härvid är att datasekretessenbetraktas av den offentliga administrationen som en utgift den måste bära,medan de skador som kan åstadkommas genom att den enskilde medborgarens datamissbrukas måste betalas av den enskUde, Motivationen för att göra sekretessen,dvs. datorernas laglydighet, så fuUständig som möjligt är aUtså ganska dålighos den som har makt att utforma den och desto större hos den som mte har någonmakt aUs. Dessa skeva förhållanden kan endast rättas tUl genom lagar somnoggrant definierar rätten tiU skadestånd och risken för straff omdatasekretessen brytes. Lagar av denna art kommer, hoppas vi, att föreslås av nusittande utredningar. Men ännu har vi inte sett dem och går t. ex.både CPR och PAI mot shi fuUbordan. Bör inte datorerna vänta på lagarna istället för tvärtom? Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstiUstånd att tUl herr finansministern få ställa föhande fråga: Kommer dataregistreringen av medborgare respektivestatsanstäUda i CPR och PAI att stoppas, tUl dess de väntade lagarna omsekretesskydd i dataåldern har trätt i kraft? Denna anhåUan bordlades. § 20 Interpdlation lu- 138 ang. möjligheterna för äldreförvärvsarbetande att få förtidspension Ordet lämnades på begäran tlU HenJONSSON i (fp), som yttrade: Genom riksdagsbeslut vidgadesmöjligheterna för äldre förvärvsarbetande att få förtidspension. De nyabestämmelsema, som trädde i kraft den 1 juh 1970, syftade tiU att ge personer,som mte orkar med sitt arbete eUer som fristäUs utan att annat lämpUgt arbetestår tUl förfogande, ökad möjlighet att efter Individuell prövning erhålla förtidspension.Vidare uppmjukades vissa andra krav för rätt tiU förtidspension. Denna reform var mycket angelägen. Kraven på ändradeviUkor för förtidspension hade då rests av . a. en partimotion tUl riksdag föreslogs en skyndsam utredning av möjUgheterna att ge förtidspension åt äldre personer efter arbetsmark nadskriterier. I en partimotion tih riksdag föreslog att en utredning skuUe tiUsättas med uppgift att bl. a. överse reglema för förtidspension. utreddes också dessa frågor av riksförsäk- 27 Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag kunde Torsdagenden i stort Instämma Idetta. 1 utskottsreservationer uttalade sig 14 oktober1971 dock folkpartirepresentanterna bl,a, för en lägre åldersgräns vid avgöran- det av vadsom borde anses som äldre arbetskraft. De nya reglerna var dock generellt hållna och gav utrymmeför tolkningar. Det gällde främst den medicinska prövningen, som är ett kravför erhållande av förtidspension. I fråga om dessa äldre personer gjordes detklart att arbetsmarknadskriterierna skuUe vara vägande. Det ifrågasattes dockvid riksdagsbehandlingen om medicinsk prövning I dessa fall var nödvändig.Utskottet ansåg emeUertid att kravet på en arbetsUivalldltet på medicinskgrund, sjukdom eller kraftnedsättnlng, skuUe upprätthåUas. Man hänvisade bl. a.tUl att en alltför långtgående uppmjukning skuUe kunna få den föhden att arbetsgivareblev mindre benägna att anstäUa äldre arbetstagare. Man framhöU dock att denmedicinska prövningen inte behövde bli mer djupgående. Utskottet avstyrkteyrkanden i motioner om att äldre personer som fristäUs skuUe kunnaförtidspensioneras utan medicinsk prövning. Man överlät vidare åt detillämpande myndigheterna att avgöra hur prövningen borde utformas för attmotsvara syftet med de nya bestämmelserna. De nya reglerna har tUlämpats under . Detsynes nu uppenbart att tolkningen av bestämmelserna medfört problem. I uppmärksammadeutslag har försäkringsdomstolen vägrat sökandeförtidspension. I underliggande instanser har utslagen varierat. I åtminstonenågot av de aktuella fallen torde just frågan huravida den sökande varit dhektmedicinskt handikappad ha varit utslagsgivande. Utslagen i försäkringsdomstolenkan verka prejudicerande för lägre instansers ställningstagande. Risk finnsaUtså för en snävare tolkning av bestämmelserna än som var riksdagensuppfattning. Försäkringsdomstolens utslag i några andra faU hksom förhållandetatt domstolen inte var enig I vissa utslag Innebar vidare att vägledningen förförsäkringskassoma är begränsad. Det torde därför vara nödvändigt att klarare fastslå vUkakrav som bör StäUas för att en äldre person, som av arbetsmarknadsskäl inte kanfå arbete, skall erhålla förtidspension. Härvid är också viktigt att klart slåfast att den medicinska prövningen, om den inte helt kan avskaffas, gesunderordnad betydelse och att i detta syfte lagstiftningen bör kompletteras,alternativt klara anvisningar om uttolkningen av lagstiftningen utges. Denmänskliga och generösa bedömningen I dessa förtidspensionsfall, som hävdats avfolkpartiet och som avsett, måste få fuUt genomslag. Med hänvisnmg tUl det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr socialministern få ställa föhande fråga: VUl statsrådet medverka tUl sådan lagändring, alternativtatt sådana anvisningar och rekommendationer utges, att den äldre arbetskraftensmöjhgheter att erhåUa förtidspension inte försvåras genom en strikt tiUämpningav kravet på medicmsk prövning? Denna anhållan bordlades. Nr 108 § 21 InterpeUation nr 139 ang. den planerade utbyggnaden av kens kraftstation den Ordet lämnades på begäran tUl HerrEKINGE (fp), som yttrade; Gjorda undersökningar visar attelförbrukningen 1 vårt land sannolikt kommer att fördubblas under det närmastedecenniet. Om man skah kunna klara denna ökade efterfrågan synes detofrånkomUgt med en ökning av elproduktionen genom anläggande av kärnkraftverkoch ohekraftverk. Även om kärnkraftutbyggnaden i vårt land kommer att öka under1970-talet och, enligt CDL:s prognoser, utgöra den dominerande delen avutbyggnaden, måste man ändå räkna med att även ohekraftverk måste anläggas föratt klara den ökade efterfrågan. synes det uppenbart att ohekraftverken utgör ettstarkt hot mot vår miljö. Detta blir särskUt märkbart om anläggningarnalokaUseras tUl platser, som genom sin karaktär av natur-, fritids- ochrekreationsområden är särskUt känsliga. För att i görligaste mån elimineradessa risker är det angeläget att den aviserade fysiska riksplanen framläggesutan dröjsmål. Skulle tiUstånd komma att ges tUl så stora utbyggnader som påsenaste tiden föreslagits, utan att en fysisk riksplan föreligger, föregriperman syftet med denna plan. Den utbyggnad av från nu planeradanläggning för ca till en produktion av över , somstatens vattenfallsverk ansökt om tiUstånd för hoskoncessionsnämnden, synes i många avseenden utgöra ett sådant mUjöhot som härnämnts. TUl detta kan också läggas de uppenbara riskerna för oheskador ochluftföroreningar samt faroma för fiskbeståndet. I samband med den informationsom lämnats om den gjorda ansökan har även nämnts andra orter som tänkbara förlokalisering av ytterligare ohekraftverk utmed . Att dennaplanering sker tUl synes utan hänsynstagande tUl de olika faktorer som måstevara vägledande vid upprättandet av en fysisk riksplan, måste ansesotiUfredsställande och uige medborgarna i de aktueUa områdena en stark känslaav osäkerhet. Med hänvisning tUl det anförda får jag anhålla omkammarens tiUstånd att tUl herr civUministem få framställa föhande fråga: Överensstämmer den planerade utbyggnaden av Marvikenskraftstation med de värderingar som Ugger tUl grund för arbetet med den fysiskariksplanermgen? Denna anhållan bordlades. § 22 InterpeUation nr 140 ang, åtgärder för förbättradtrafiksäkerhet Ordet lämnades på begäran tUl HenSTÅLHAMMAR (fp), som yttrade: har under fiera år föreslagit attett program för samordnad satsning på ökad trafiksäkerhet skuUe utarbetas i syfte att åstadkomma en minskning av trafikolyckoma med I första hand 50 29 Nr 108----------- procent. Regeringen har lika längeawisat kravet. Det är därför mycket den glädjande att trafiksäkerhetsverkettrots denna awisande attityd från regeringen ändock tänker presenteraalternativa program för det fortsatta ------------------- trafiksäkerhetsarbetet, EnUgt pressmeddelande från trafiksäkerhetsverket kommerdessa alternativ att utgå från målsättningen om oförändrad omfattning respektive20 procents, 40 procents och 60 procents minskning av trafikolyckorna. Det ärmycket värdefuUt att debatten och anslagstilldelningen kan baseras på denna typav målformuleringar, Kommentarema i pressen har också varit mycket positiva. I årets partimotion angående trafiksäkerheten föreslårfolkpartiet en rad åtgärder vars Inverkan på trafiksäkerheten är odiskutabel.Det är fråga om att i trafikpolitiken prioritera de säkra trafikmedlen, atteffektivisera trafikutbUdnmgen för både bam och vuxna, att bygga uttrafikövervakningen, att genom lagstiftning och avgifter tvinga fram säkrarebilar, att planera och bygga om vägar och gator så att riskerna förtrafikolyckor minskar etc. Alla dessa åtgärder kommer enligt tidningsuppgifteratt finnas med i trafiksäkerhetsverkets alternatlvplanerlng. Vissa av dessaåtgärder är emeUertid mycket kostsamma. Det är därför angeläget att de olikaprogrammen kompletteras med ingående kostnadsberäkningar. Viktigt att komma Uiåg är emeUertid att det i de flestafaU inte är fråga om att öka totalkostnadema för trafiken. Kostnaderna förtrafikolyckor bär samhället redan. De har beräknats tiU 2 500 mUjoner kronorper år, vUket snarare torde vara en underskattning än en övervärdering. Enminskning av trafikolyckorna med t. ex. skuUe föhakthgen innebära enreducering av de samhällsekonomiska kostnaderna med I 500 mUjoner kronor. Devärdefullaste vinsterna med färre trafikolyckor är dock att tragedier ochomänskligt lidande i motsvarande mån undvikes. När effekterna av ohka trafiksäkerhetsprogram stäUs mot derent StatsfinansieUa konsekvensema får mte kortsiktiga sparsamhetsskäl förledaregering och riksdag att a-wisa de kostsammare altemativen, varsöverlägset gynnsamma effekter utfaUer på längre sUct, I den hårda konkurrens omstatens utgifter som finns måste emeUertid polltikema vara övertygade om atteffektema för samhället motiverar vaqe kostnadsökning. Det kan med hänsyn tUldet utomordentligt angelägna behov som en helhjärtad satsning på förbättradtrafiksäkerhet är behöva bli fråga om nya finansieringskällor. Enföratsättnmgslös diskussion om olika vägar att finanslera en ökad satsning påtrafiksäkerheten måste därför fogas tUl de olika alternativa programmen. Med hänvisning tUl det anförda anhåUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr kommunikationsministern få stäha föhande fråga: Är statsrådet beredd att redogöra för de altemativaförslag tUl förbättrad trafiksäkerhet som trafiksäkerhetsverket har utarbetatoch för regeringens instäUning tiU de oUka förslagen? Denna anhåUan bordlades. § 23InterpeUation nr 141 ang. jämvägsnedläggelserna Nr 108 den Ordet lämnades på begäran tUl ] Hen OLSSONI KU (fp), som yttrade: ------------------- redogjorde vid behandlingenav årets trafikpolitiska motioner i skrivelse tUl Kungl. Maj:t för sin syn påtrafikförsörjningens betydelse för en positiv befolknings- ochnäringshvs-utveckhng i landets ohka delar. Utskottet underströk vidare deninställning som tidigare gjvit uttryck för, nämligen att storförsiktighet måste iakttagas beträffande järnvägsnedläggelser. Den fortgåendenedläggningen av trafiken på jämvägsnätet talar för att regeringen inte tagitdenna rekommendation på allvar. Det är så mycket mer anmärkningsvärtsom regeringen, liksom andra bedömare av järnvägarnas roU i en med bl. a.regionalpolitiken, socialpolitiken och näringspolitiken integreradtrafikpolitik, torde sakna fuUgott beslutsunderlag. Utskottet framhöU att behovet av ytterligare åtgärder samtutrednlngs-och utvecklingsinsatser som kan vara motiverade för att åstadkommaen regionalpohtiskt och samhällsekonomiskt riktig anpassning och utveckling avtransportapparaten motiverade att ett lämpligt trafikpolitiskt organ fickutvärdera och följa upp de trafikpolitiska åtgärdema samt aktivt medverka i ensamordning av utredningsarbetet. Tyvärr stannade utskottets majoritet för attrekommendera att trafikpohtiska delegationen skulle ges denna uppgift.Folkpartiets ledamöter reserverade sig för att uppdraget i stäUet skuUe ges åten fristående parlamentarisk utredning. Det låga intresse som fråndepartementets sida ägnats fömyade propåer understryker riktigheteni kravet på en från departementet fristående utredning. Då nu trafikpohtiskadelegationen givits denna uppgift är det angeläget att Informeras ominnehållet i de utvidgade direktiv som utskottets majoritet förutsatte attdelegationen skulle ges. Den starka kritik som riktats mot SJ;s sätt att tUlämpa1963 års trafikpolitik, som lett tUl omfattande Inskränkningar i tågtrafikenoch nedläggningar av stationer och bandelar, måste leda tiU att en aUsidigbedömning av järnvägarnas roll i en samordnad trafikpoUtik nu bUr enförstahandsuppglft för trafikpohtiska delegationen. Den samstämmiga och mycketallvarliga kritik mot SJ:s nedläggningspolitik som avgivits av berörda kommuneroch landsting måste stäUas mot SJ:s egna motiv för driftinskränkningarrespektive nedläggningar. Utifrån en sådan neutral kartläggning av ohka synsättmåste en precisering ske av de grunder efter vilka beslut om nedläggningar börfattas. TUl dess delegationen givits tUlfäUe att med stor skyndsamhet inkommamed förslag tUl sådana rikthnjer bör SJ:s ansökningar om ytterligaredriftinskränknmgar och nedläggningar som mte överensstämmer med berördakommuners vUja awisas. Utskottet underströk vidare i sitt betänkande från i vårasatt därest nedläggning ändå måste ske skall sådan ersättningstrafik ordnas att kravet på god trafikförsötinhig kan tUlgodoses. Eftersom regeringen som den nuvarande trafikpoUtiken varit gällande inte gjort klart för sig vUken Innebörd begreppet "tUlfredsstäUandetrafikförsörjning" 31 ''*"° skaU ges, har ersättningstrafikenoftast Inneburit en klar försämring av Torsdagenden trafikservicen i regioner somblivit utan järnvägstrafik. 14 oktober1971 iögonfaUande exemplet ärersättningstrafiken på . nuersättning för olönsam busstrafik av med motiveringen attGotland är en kommun och inte en statsbldragsberättigad "region".Detta konstlade resonemang strider mot uttalanden som gjordes I samband medsammanläggningen av kommuner, då det uttryckligen klargjordes attdetta Inte skulle diskriminera . Jag utgår därför att denuppmaning som riktat tih regeringen kommer att följas.Kommunförbundet skriver; "I awaktan på att ansvars- ochkostnadsfördelningsfrågan beträffande den koUektiva traflkförsötinmgen får entUlfredsstäUande lösning bör enUgt styrelsens mening Inga ytterligare kravställas pä kommunerna. De mycket omfattande krav på kommunala bidrag förolönsam busstrafik, som i första hand SJ har framfört, bör, åtminstonetemporärt, inte tUlgodoses av kommunerna utan av statsmakterna." I samband med att kommunikationsministem offentliggjordepersonella förändringar i trafikpolitiska delegationen utlovades att en beräkninginom skulle presenteras angående kostnaderna för ettbibehållande av den nuvarande omfattningen av jämvägsnätet. Det måste varaangeläget att en sådan beräkning inte begränsas tUl att gälla destatsfinansiella konsekvenserna på kort sikt utan också belyser desamhäUsekonomiska konsekvenserna på . Detta underlag måste vara avcentral betydelse för de förslag tUI riktlinjer som trafikpoUtlska delegationenbör ges i uppgift att inkomma med. För den fortsatta debatten vore detemellertid av stort värde om kommunikationsministem fortast möjligt vUleredogöra för dessa beräkningar även i . Med hänvisning tUl det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl herr kommunikationsministem få ställa föhande frågor; Vill statsrådetredogöra för innehåUet i de utvidgade direktiv som givits trafikpolitiskadelegationen? Är statsrådetberedd att biträda förslaget om att inte besluta om ytterhgare nedläggningareller inskränkningar av järnvägstrafik mot berörda kommuners vUja fönäntrafikpolitiska delegationen beretts tUlfälle att närmare belysa delsjämvägarnas roll i en med bl. a. regional-, social- och. näringspolitikenIntegrerad trafikpohtik, dels hur ersättningstrafiken vid nedläggningar somanses nödvändiga bäst skaU tiUgodoses? Är statsrådetberedd att biträda förslaget att Inga ytterligare krav får stäUas på kommunemabeträffande bidrag tUl olönsam trafik fönän ansvars- och kostnadsfördelningenmeUan stat och kommun för den koUektiva trafikförsötiningen är tUlfredsstäUandelöst? Är statsrådetberedd att informera om de kostnadsberäkningar beträffande bibehållen järnvägstrafiksom tidigare utlovats? Denna anhållan bordlades. § 24InterpeUation nr 142 om en översyn av bestämmelsema angående Nr 108 bostadstUlägg tUl barnfamUjer den Ordet lämnades påbegäran tUl HerrSTRÖMBERG (fp), som yttrade: BostadspoUtiken har haft som målatt avskaffa trångboddheten och de omodema lägenheterna samt att dengenomsnittliga hyran inte skuUe ta i anspråk mer än en femtedel av en uidustriarbetareslön. En betydande förbättring i bostadsbeståndet och avbostadsförhållandena i allmänhet har ägt mm . boremeUertid många människor trångt och i omodema lägenheter. Kostnaderna inombostadsbyggandet ökade starkt fram tUl mitten av år1966. Den därpå föhande perioden 19671969 var relativt stabil urkostnadssynpunkt, varpå prisökningarna fortsatt. har lägenhetsytan genomgående minskat,vUket har lett tUl en viss mmsknmg av hyran per lägenhet i ochStormalmö. I de övriga ortsgrupperna har däremot även hyran per lägenhet ökat.Minskningen av lägenhetsytorna får ses mot bakgrund av att det blivit svårareatt få avsättning för aUa nybyggda lägenheter. Med den bostadspolitiska målsättningen att högst 20procent av lönen skall behöva disponeras för hyran skulle en Industriarbetare igenomsnitt kunnat betala en hyra på . En lägenhet på trerum och kök i allmännyttigt bostadsföretags nyproduktion kostade då emellertid5 i hyra i kommuner med mindre än 60 000 invånare och iStorstockholm. Det nuvarande systemet för bostadstUlägg tUl bamfamUjergenomfördes 1 stället för ett förslag från famUjepoUtlska kommittén om ökatstöd åt barnfamUjer. Förstärkningen av det ekonomiska stödet till debarnfamUjer som har de största ekonomiska svårighetema skuUe utformas så, attdet också medverkar tiU att höja famihemas bostadsstandard. De tidigarefamiljebostadsbidragen ersattes av nya inkomstprövade tiUägg. Ett grundbeloppsom ökar med antalet barn i famihen skuUe utgå utan särskilda bostadsvUlkor.Dessutom skuUe ett tUläggsbelopp utgå i syfte att höja familjernasbostadsstandard. TiUäggsbelopp utgår nu tUl famUjer med antingen minst två ramoch tre barn eUer och två barn. Flera kommuner har väsentligtutvidgat det kommunala hyresan-knutna bostadstillägget, men detta synes intevara tillräckligt. Ett starkt oroande inslag i utvecklingen är att kommunernasutgifter för socialhjälp har ökat väsentligt och att denna ökning tUl en delsynes bero på svårigheter för hushåll att betala hyror i nybyggda hus. Det måste vara något fel med samhäUets famUjepohtik närfamUjer med hyggliga fasta Inkomster måste få socialhjälp. Inte heUer föna årets skatter har bhvit barnfamUjernas reform. måste äntligen, efter många års utredande, barnfamUjerna få förtur i reformarbetet. Många barnfamil jer tiUhör de mellangrapper som fick en särskUt kännbar skärpning av marginalskatterna genom skatteomläggningen. De upplever nu hur en måttlig ökning av mkomsten helt äts upp av skatter och prishöjningar. 3 protokoU 1971. Nr 108 DärtUl kommer minskadebostadstiUägg och i många faU en kraftigt höjd I syfte att mUdradenna effekt bör inkomstreduceringen 14 oktober1971 v bostadstiUäggen ses över. Det ärbra att beslut redan föreligger om ------------------- höjningav den nedre gränsen för mkomstreduceringen . Även dedäröver liggande inkomstgränsema bör emeUertid höjas.