prot · FU093 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Anställdes val av femton ledamöter i valberedningen. Därvid lämnades på begäran ordet tiU HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN, som yttrade: Mellan partierna har träffats överenskommelse om förslagtiU ledamöter och suppleanter i valberedningen. Förslagen framgår av enpromemoria som utdelats tiU kammarens ledamöter. Jag ber nu att få framföradessa förslag och hemställer att valen sker med acklamation. Kammaren godkände att förevarande val finge ske medacklamation. På därefter gjord propositionutsågs följande personer tUl ledamöter i valberedningen; i (s) Petterssoni (s) FäUdin (c) ,, i (s) Virgin (m) ,fröken (s) Gustafsoni (fp) Anderssoni (c) ,fru (s) iTyresö (vpk) § 2 Företogs val av femton suppleanter i valberedningen. Kammaren beslöt på gjord proposition att tUl suppleanter i valberedningen utse följande personer: iBäckmora (c) Anderssoni (fp) RegnéU (m) Alemyr (s) 31 Gustavssoni (s) Skantz,fru (s) ,fru (m) ,fru (vpk) Kammarens plenum kommer att ajourneras för attvalberedningen skaU få tUlfäUe att bereda valet av konstitutionsutskott. Jag får härmed kalla valberedningens ledamöter ochsuppleanter att efter det beslut om ajournering fattats sammanträdai talmanskonferensens rum. På hemstäUan av herr talmannenbeslöt kammaren , , att ajournera sina förhandlingar till kl. 16.30för att valberedningen skulle få tiUfäUe att bereda valet avkonstitutionsutskott. § 3 Då förhandlingarna återupptogs anställdesval av tjugosju ledamöter i . OrdetIjimnades på begäran tiU herrJOHANSSON i (s), som yttrade: För valen av ledamöter och suppleanter ikonstitutionsutskottet har valberedningen enhäUigt godkänt gemensamma Ustor avdet utseende som framgår av tUl kammarens ledamöter utdelad promemoria. Såsomordförande i valberedningen ber jag att få framlägga dessa Ustor. Den av i beträffande detta valavlämnade listan upptog under partibeteckningen »Den gemensamma listan»följande namn: Petterssioni (s) Larssori iLuttra (c) NUssoni (s) FäUdin(c) Thunvfill,fru (s) Gustafsoni (fp) Johanssoni TroUhättan (s) iMalmö (m) Hermanssoni (vpk) Petterssoni (c) Schött (m) iEskilstuna (s) () Fiskesjö (c) () Sedan denna lista upplästs och avkammaren godkänts förklarades de å listan upptagna personerna utsedda tiUledamöter i . § 4 Företogs val av tretton suppleanter ikonstitutionsutskottet. Den av i avlämnade lista, som avsågdetta val, upptog under partibeteckningen »Den gemensamma listan» följandenamn: i (s) Anderssoni BiUingsfors (s) Gustafssoni (c) Gustafssoni (s) Anderssoni (c) HäU (s) ,fru (vpk) iBorrby (c) Mogård,fru (m) Efter det denna Usta upplästs ochav kammaren godkänts förklarades de å listan upptagna personerna utsedda tUlsuppleanter i . Jag får härmed kalla ledamöter ochsuppleanter att sammanträda i talmanskonferensens rum. § 5 Interpellation nr 1 ang. nedläggningen av persontrafiken på järnvägslinjen BollnäsOrsa Ordet lämnades på begäran tUl i Bäckmora(c), som yttrade: Enligt vad som framkommit genom meddelande i tidningspressen har SJ fått regeringens tUlstånd att lägga ned persontra- 33 3 protokoll 1971. Genom sin sträckning berör ifrågavarandejärnvägslinje ett flertal kommuner med ett betydande befolkningsunderlag ochexpanderande tätorter. stad, med ett utvecklat näringsliv, bUdartyngdpunkten inom regionen. Men såväl som kan uppvisa enfortgående expansiv industriell utveckling, som bl. a. bidragit till en positivbefolkningsutveckling inom respektive kommuner. Det kan utan vidare konstateras att järnvägslinjen i frågaär en värdefull tUlgång för boendet och näringslivet inom regionen. Sedd urkommunikationssynpunkt har järnvägsUnjen knutit samman tväbetydande huvudorter inom respektive och . Förpersoritrafiken mellan dessa landskap är järnvägen en nära och bra förbindelse.Under förutsättning att godstransporterna kommer att upprätthåUas även ifortsättningen, mäste beträffande persontrafiken ersättnings trafik ordnasgenom insättande av snabba och täta bussförbindelser. Med hänsyn tUl attvägnätet på vissa delsträckor är av dålig standard synes en upprustning avdessa vara ofrånkomlig. I avvaktan på dessa åtgärder bör SJ icke tiUåtas lägganed persontrafiken. En ytterligare omständighet som bör beaktas innannedläggningsbeslutet går i verkställighet är i vad män SJ-personal kommer attfriställas bl. a. på grund av indragning av vissa järnvägsstationer. Åtgärderbör i så fall vidtagas för att bereda denna en tryggad sysselsättning. Med hänvisning till vad som anförts anhäUer jag om kammarenstUlstånd, att till herr kommunikationsministern få framstäUa följande frågor: 1) VUka överväganden och motiv ligger till grund förregeringens beslut om tillstånd för SJ att lägga ned persontrafiken å järnvägslinjen ? 2) I vUken omfattning kommer ersättningstrafik att ordnasliksom en upprustning av vägnätet i fråga genomföras samt medel härtiU stäUas tUl förfogande? 3) Vilken inverkan på sysselsättningen för bl. a.SJ-personalen kommer nedläggningen av persontrafiken och indragningen av vissa järnvägsstationer att få? Denna anhållan bordlades. §6 Interpellation nr 2 ang. judarnas ställning i Ordetlämnades på begäran tUl HerrAHLMARK (fp), som yttrade: De tre miljoner judarna i Sovjetunionenutsätts för ett aUt hårdare förtryck. Myndigheterna hindrar dem frän att utövasin kultur; man förbjuder skrifter på jiddisch och hebreiska, stänger teatrar,förhindrar undervisning på något judiskt språk. Man försvårar derasreligionsutövning genom att minska antalet synagogor och på annat sätt beskäraverksamheten för mosaiska trosbekännare. Man bedriver mot "sionismen"en kampanj som i tonfall, formuleringar och perspektiv ofta övergått iantisemitisk propaganda. hindrar man judarna i från attåterförenas med släktingar i . skärptes detta tryck månad för månad. Mängajudars svar har varit att med större öppenhet och i beundransvärt mod stå uppför sina mänskliga rättigheter. 'Tusentals judar begär nu att få emigrera ochsänder brev tUl utlandet för att få sin situation känd. Regimens motreaktionhar bl. a. varit rättegängen i mot ett antal judarför ett påstått försök att kapa ett flygplan. De stränga straffen vid dennapolitiska process och ryktena om ytterligare rättegångar visar att densovjetiska regeringen med brutala metoder tänker slå ner det växande motståndethos de ryska judarna. 1 en fyrpartimotion i den svenska nr 11:358 undertecknad av Per (), (), ThorbjörnFälldin (c) och () krävde vi att skulleuttrycka "sin oro för och sitt avståndstagande från de antisemitiskainslagen i den politik som förs i och delar av , främstPolen". Minst lika viktigt är självfaUet, att regeringen i bestämdaordalag och i olika sammanhang fördömer det skärpta förtrycket av judarna iSovjet. Med anledning av vad som här anförts hemställer jag omkammarens tillstånd att tUl herr ministern för utrikes ärendena ställa följandefrågor: Vad är utrikesministerns åsikt om den propaganda ochpolitik gentemot de ryska judarna som regeringen i nu bedriver? 1 vilka sammanhang har den inför densovjetiska regeringen klargjort sin inställning tiU förtrycket av judarna? Tänkerregeringen i nägon internationell organisation ta upp förföljelserna av de sovjetiskajudarna? Vad kanSverige, enligt utrikesministerns mening, göra för att framhäva de sovjetiskajudarnas rätt att förena sig med släktingar i ? Denna anhäUan bordlades. §7 Interpellation nr 3 ang. fortbUdningen av körkortsinnehavare, m. m. Ordetlämnades på begäran tUl HerrWIKLUND i (fp), som yttrade: Den starka våg av biltrafikolyckor, sommassmedierna givit skakande besked om, har med rätta väckt enkraftig reaktion med krav pä extra motåtgärder utöver de mera traditionellatrafiksäkerhetsåtgärder, som prövats. Enligt uppgift har närmare250 fotgängare bildödats , mänga under den aUra bl. a.vid markerade övergångsställen. DärtUl kommer de många skadade och kanske förlivet lemlästade olycksoffren bland fotgängarna samt det betydande antalpersoner, som under eller i samband med färd med bU (förare eUer passagerare)dödats eller svårt skadats. Det antages aUmänt eller fär anses styrkt att av de treorsaksfaktorerna till trafikolyckorna, nämligen bilen, vägen (gatan) ochmänniskan, den sistnämndafaktorn spelar den mest framträdande och ofta även den avgörande roUen ochdetta inte minst vid de svåraste olyckorna. Det finns därför anledning att ägnaalldeles särskilt intresse åt bUförares kompetens att pä tekruskt riktigt sättköra bU under moderna trafikförhåUanden och under iakttagande avtrafiksäkerhetens regler. Här skaU uppmärksamheten riktas pä endast en av metodernaatt höja trafiksäkerheten: åtgärder för att åstadkomma en allmän höjning avbUförares trafikkunskaper och körförmåga och det större hänsynstagande tUlandra trafikanter och tiU övriga trafiksäkerhetsfaktorer, som förhoppningsviskan bli resultatet av sådana åtgärder. Som ett: led i samordningen av trafiksäkerhetsarbetetbildades en tUl trafiksäkerhetsverket knuten planeringsnämnd medrepresentanter för de statliga myndigheter, som arbetar med arbetarskydd,bebyggelseplanering, väghållning, skolväsende, trafikövervakning,fordonskontroll, trafikreglering, förarutbildning, information, sjukvård,forskning, materialprovning, miljövård och försvar samt representanter och AB . Denna nämnd utarbetadeett gemensamt arbetsprogram med förslag till olika åtgärder, som de i nämndenföreträdda organen avsågs skola genomföra eller initiera 30.6.1970. Nämnden har nyhgen framlagt ett nytt arbetsprogiram avseende tiden1.7.1970 - 30.6.1972. I båda dessa arbetsprogram har även frågan omvidareutbUdning av fordonsförare i korthet berörts. I det senaste programmetredovisas att viss kursverksamhet för vidareutbildning av förare avutryckningsfordon samt tunga lastbilar nu initierats eller startat. För övrigakörkortsinnehavare synes en mera "långsiktig" vidareutbildning genomNTF i samarbete med bl. a. ochmotororganisationerna inte ha nått förbi ett tidigt planeringsstadium.Kursverksamhet för motorförares fortbildning förekommer dock sedan någon tid imindre omfattning. I vidareutbUdningsfrågan väckte jag en motion(11:15), vari yrkades an trafiksäkerhetsverket skulle få i uppdrag att påskyndaorganisation och planering av den fortbildning av körkortsinnehavare, somingick i nämnda ämbetsverks då föreliggande trafiksäkerhetsprogram, att därvidde folkliga organisationerna skulle inbjudas att medverka som arrangörer avolika aktiviteter med syfte att om möjligt göra fortbildningen itrafikkunskaper och körskicklighet tUl en folkrörelse med därigenom brett ochstarkt genomslag samt att förslag i ämnet med beräkning av kostnaderna och hurdessa skulle täckas skulle framläggas nästföljande år, dvs. TUl motivering för dessa yrkanden anförde jag att fräganom en fortlöpande förarkontroU, som ofta diskuterats och vars förutsättningarsåsom en stickprovskontroll länge varit under utredning av trafiksäkerhetsverket,visserligen var viktig. Men denna kontroll borde av psykologiska skäl intesättas in som enda åtgärd för att driva körkortsinnehavare att uppehåUa ochutveckla sina trafikkunskaper och körskickligheten utan förenas med ett medlika stor publicitet som i fråga om denna kontroll insatt, attraktivtarrangerat erbjudande om vidareutbildning. Jag fortsatte detta resonemang imotionen genom att fräga om man inte rent av har mest att vinna på organiseradesträvanden i syfte att i antydda form iväxande utsträckning söka fortbUda körkortsinnehavarna. säkerhetsarbetets"image" skulle säkerligen vinna på om det polisiära . draget -t. ex. i form av förarkontroU - inte hade så framträdande plats. Jaganförde därefter i motionen: "Enligt undertecknads meningkan fortbUdningen av körkortsinnehavare i vad avser såväl trafikkunskaper(kunskap om olika trafikregler, trafikmärkenas innebörd,trafiknykterhetsproblemet etc.) som körskicklighet genom lämpliga kontaktermed de stora folkliga organisationerna (inklusive deras bUdningsverksamhet) ochgott handlag från organisatörernas sida med sannolikhet lätt utvecklas till enbred aktivitet med karaktär av en folkrörelse. Den stora betydelsen av enväsentligt bättre trafiksäkerhet bl. a. genom fortbUdning avkörkortsinnehavarna inses av alla, varför ett 'utspel' genom kontakt med helafolkrörelse-Sverige säkerligen skulle möta starkt gensvar. Kontakter med defriviUiga organisationerna får i varie fall inte begränsas tiUmotororganisationerna, där medlemmarnas bUintresse torde vara så stort attfortbUdningsbehovet bland dessa kan förväntas vara tämligen begränsat.Motororganisationerna skulle väl i första hand kunna medverka med insatseravseende tillhandahållande av instruktörer och informationsmaterial tiU kampanjer,kurser och konferenser, organisation av dessa etc, medan folkorganisationernaskulle kunna stå som engagerande medarrangörer till de helst stort upplagdakurs- och träningskampanjer, som kan komma i fråga, medverkan med spridning avfaktamaterial etc. Det gäUer under alla förhållanden att skapa bredd åt hela dennaangelägenhet, så att så många som möjligt av körkortsinnehavama nås ochengageras. Erfarenheter av här åsyftat, brett samarbete i samband medupplysningskampanjen före högertrafikomläggningen bör härvid utnyttjas underfördjupning av samarbetskontakterna jämfört med vad som var fallet under dennakampanj. Det närmare organisations- och planeringsarbetet efter nu antyddalinjer bör ankomma på trafiksäkerhetsverket under medverkan av ledningen för defolkorganisationer som här avses." Såvitt känt har emeUertid några åtgärder intevidtagits för att få till stånd det här åsyftade, breda samarbetet kring enstörre kampanj för popularisering av vidareutbildningen eller vad som ipresskommentarerna tUl motionen kaUades "repövningarna" förkörkortsinnehavare. relativt positiva uttalande om motionenhar tydligen inte gjort större intryck. "Vidkommande de i motionen 11:15 framförda förslagenvill utskottet erinra om den verksamhet inom här ifrågavarande område som enligt motionären redan planeras inom trafiksäkerhetsverket och f. ö. även omfattas av den förenämnda planeringsnämndens arbetsprogram. Vad särskUt beträffar det föreslagna samarbetet med de folkliga organisatio nerna och deras bUdningsverksamhet rörande fortbildning av körkortsin nehavare finner utskottet detsamma i och för sig värt beaktande. Då emellertid utskottet anser sig kunna utgå från att trafiksäkerhetsverket vederbörligen uppmärksammar och tUlvaratar de möjligheter tUl friviUiga insatser från bl. a. nämnda organisationers sida som kan visa sig föreligga synes någon särskUd framstäUning i ämnet från sida ej erforderlig." och förhoppning om gehör förmotionens förslag synes sålunda inte ha lett tUl mera påtagliga resultat. Dettaär sä mycket mera beklagligt som en brett upplagd kampanj av åsyftat slagskulle vara ytterst lämplig att nu sätta in, om det utbyte av alla gamlakörkort, som enligt ett aktueUt utredningsförslag (SOU 1970:26) skallgenomföras, kommer tUl stånd. Med stöd av vad sålunda anförts fär jag anhålla omkammarens tUlstånd att tiU herr kommunikationsministern få framstäUa följandefrågor: Anser statsrådet särskilda ätgärder för att fä tUlstånd en förbättring av körkortsinnehavarnas trafikkunskaper och körskicklighet behövliga som ett led i arbetet att motverka den senaste tidens ökning av olyckorna i motortrafiken, särskilt dödsolyckorna bland fotgängare? Är :;tatsrädet vUlig att medverka till att en bredkampanj i samarbete med de folkliga organisationerna för vidareutbildning av körkortsinnehavare i enlighet med vad jag nu skisserat och motionsvis framfört med visst instämmande av kommer till stånd? VUka andra ätgärder är statsrådet beredd att medverkatUl för att om möjligt snabbt förbättra trafiksäkerheten? Denna anhållan bordlades. §8 Interpellation nr 4 ang. beredskapssituationen på Uvsmedelsförsörj-lungensområde Ordetlämnades på begäran tUl HerrHANSSON i Skegrie (c), som yttrade: När riksdag beslöt att ennedbantning av den svenska livsmedelsproduktionen borde ske och ett riktmärkeav lägst av självförsörjning fastställdes utgick man från kalkylersom gjorts upp inom 1960 års jordbruksutredning. Där uttalades att dåvarandelagerhållning skulle kunna tUlåta en sänkning av självförsörjningsgraden . Men om produktionsvolymen understeg denna gräns måstelagerreserverna utökas. Detta gällde såväl färdiga livsmedel somproduktionsförnödenheter. Sedan detta beslut fattades har nedläggningen av odladmark gått ganska snabbt och produktionen av vissa viktiga livsmedel har sjunkitsnabbare än vad som beräknades . Detta gäUer främst mjölkproduktionen.Vi står redan i den situationen att vi mäste importera smör. beslututtalades att .produktionen borde anpassas tiU den inhemska efterfrågan påsåväl mjölk som mjölkprodukter och att produktionen av olika jordbruksvarorskulle inriktas på sådana som har de bästa förutsättningarna attframställa. Det torde vara obestridligt att de naturliga förutsättningarna förmjölkproduktion är goda i vårt land, men däremot är inte de ekonomiskaförutsättningarna sådana att dessa möjligheter kan utnyttjas. Med otillräckligmjölkproduktion följer inte bara en bristande tUlgång pä animaliskt proteinutan ocksä enminskning kalorimässigt av vår beredskap. Det kan ocksä allvarligt ifrågasättas om inte vär totalaproduktion under ett normalt skördeår redan tenderar att uppnä eller haruppnått den nedre gräns som förutsattes för nuvarande beredskapslagring.EmeUertid är inte produktionsvolymen under fredstid det avgörande för hurförsörjningen kommer att bli vid en avspärrning. Vär livsmedelsförsörjningberor till mycket stor del av huruvida vi förfogar över tiUräckliga lager avviktiga produktionsmedel för livsmedelsframställningen såsom konstgödsel,kraftfoder, drivmedel, bekämpningsmedel etc. Är 1969 framlade statens jordbruksnämnd en omfattandeutredning som visade att vår beredskap i fråga om dylika förnödenheter varklart otUlräcklig. Man ansåg att en uppbyggnad av tUlräckliga lager av dessavaror skulle kräva ett belopp av ca . Med hänsyn tiUbeloppets storlek föreslog man att borde anvisas fördetta ändamäl . FramstäUningen bifölls emeUertid inte. Med hänsyn härtiU och till det snabbt vikande underlagetför vår inhemska livsmedelsförsörjning kan det befaras att värt beredskapslägeför närvarande inte är av den omfattning som riksdagsbeslutet avsägutan väsentligt understiger vad som kan tolereras i fräga om tryggandet av vårtoberoende vid avspärrning. Livsmedelsberedskapen måste ses som ett oumbärligtkomplement till den mUitära beredskapen och bör därför ägnas aU uppmärksamhet. Med hänvisning tUl vad jag här anfört hemställer jag omriksdagens tiUstånd att tUl herr jordbruksministern få framstäUa följandefräga: Är herr statsrådet villig att inför lämna enredogörelse för vår beredskapssituation på livsmedelsförsörjningens område? Denna anhållan bordlades. §9 Interpellation nr 5 ang. verkningarna av det nya skattesystemet Ordetlämnades på begäran till HerrBOHMAN (m), som yttrade: Den trädde ett nyttskattesystem i kraft. Det leder tUl en stark ökning av det totalaskattetrycket, främst till följd av höjningen av mervärdeskatten och denkraftiga skärpningen av marginalskatterna framför allt i mellaninkomstlägena.Stat och kommun konimer att ta i anspråk en allt större del av den enskildesinkomstökningar. En inkomsttagare i 30 000-kronorsklassen mäste sålunda vid enförbättring av årsinkomsten med därav avstå eller mera.Däriämte uppkommer negativa effekter för eventueUa bostadstUlägg ochbarndaghemsavgifter. Regeringspartiet har hävdat att det nya skattesystemetskuUe ge lättnader åt två tredjedelar av samtliga inkomsttagare. Uppgiftensriktighet kunde ifrågasättas redan då den lämnades. skattepropositionUlustrerades skatteomläggningens verkningar för personer i olika civUstånd och inkomstgrupper. Nr 3 emellertid på en väsenthgt lägrekommunal utdebitering än den som numeratiUämpas och utgick från ett annat penningvärde än det som gäUer. De nyamarginalskatterna kommer därför att få en långt mer ingripandeeffekt än vad som förutsattes vid tabellernas utarbetande. Påståendet omskatteförslagets gynnsamma konsekvenser för den övervägande majoiitetenskattebetalare saknar därför troligen verklighetsunderlag. F<)rskattebetalarna måste det anses vara ett angeläget önskemål att kunnaöverblicka de fulla konsekvenserna för i varje faU det närmaste året av det somsocialdemokraterna betecknade som efterkrigstidens mest betydande skattereform. Med hänsyn härtiU får jag anhåUa om kammarens tUlstånd atttUl herr finansministern få rikta följande interpeUation: Är herr statsrådet vUlig att låta verkstäUa en utredningsom klarlägger det nya skattesystemets verkningar på ekonomin för olUca grupperav skattebetalare med beaktande jämväl av de minskningar i eventuellt uppburnabostadstUlägg och ökningar av föreskrivna barndaghemsavgifter som inträder vidhöjda nominella inkomster? Denna arihåUan bordlades. § 10 InterpeUation nr 6 ang. förbättrad information omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret Ordet lämnades på begäran tUl HerrBOHMAN (m), som yttrade; I sin årliga skrivelse tUl regeringen haröverbefälhavaren gjort gällande att de värnpliktigas kunskaper om försvaret ochden svenska säkerhetspolitiken är "mindre tUlfredsställande".Samtidigt har från olika håll pekats på de brister som vidlåderförsvarsupplysningen och på den stora okunnighet om det svenska försvaret, dessmål och medel, som är förhärskande inom snart sagt hela svenska folket. Vårt försvar är en förutsättning för vår aUiansfria utrikespolitik.Försvarsorganisationen är en omfattande och betydelsefull del av värt samhäUe.Det råder enighet mellan de demokratiska partierna om att vårt folk skall tiUförsvaret avsätta en högst betydande del av landets ekonomiska resurser. Det är samhäUets plikt att ge medborgarna erforderliginformation om totalförsvaret. Den allmänna värnplikten måste bygga på aUmänförståelse för försvEiret om det skaU kunna fylla sin funktion inom ramen förden svenska säkeirhetspolitiken. Det är u])penbart att informationsverksamheten inteär tillfreds ställande. Bristen på kunskapsförmedlare utanför den rent militära organisationen är påfallande. SärskUt anmärkningsvärt är det bristande intresset för aktiv försvarsupplysning inom det stora monopolföretaget . Den helt otUlräckliga informationsverksamheten står i bjärt kontrast mot företagets intresse för den för försvaret negativa 40 agitation som bedrivs av vissamot vårt lands samhällsordning starkt kritiskagrupper och sorn inte minst därigenom fått en betydande genomslagskraft undersenare år. Med anledning härav får jag anhålla om kammarens tUlståndatt tUl herr försvarsministern rikta följande interpeUation: VUka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga för attintensifiera och förbättra informationen om den svenska säkerhetspolitiken ochtotalförsvarets uppgifter och organisation i syfte att fördjupa aUmänhetensintresse och kunskaper för dessa för landets frihet väsentliga frågor? Denna anhåUan bordlades. § 11 InterpeUation nr 7 ang. utredning om kostnadsutvecklingen vid SverigesRadio Ordetlämnades på begäran tUl HerrBOHMAN (m), som yttrade: kommer att redovisa ettunderskott på . Underskottet förväntas framdeleskomma att öka. De medel som finns fonderade i radiofonden, ca238 mUjoner kronor, kommer att vara förbrukade. Med oförändradeUcensavgifter kommer detta att ske . Gjorda prognoser för kostnadsutvecklingen vid SverigesRadio visar, att företagets kostnader kommeratt stiga brant. 1975/76 kan de förväntas vara ungefär dubbelt så höga som . Det är uppenbart, att dessa starkt stegrade kostnader ilängden inte kan bestridas med nuvarande finansieringsformer. Successivalicenshöjningar är visserligen en tekniskt framkomlig väg, men den skuUe påmycket leda tUl Ucensavgifter av en höjd som inte kan godtagas. Det är som beslutar om de licensavgifter som tiUden övervägande delen finansierar . Detta tUl trots är riksdagensinsyn i ekonomi begränsad. I praktiken har mycket småmöjligheter att bedöma om de medel som anvisas används på ett rationeUt sätt.De uppgifter som redovisat för bl.