prot · FU09120 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . § 2 Om svensk anknytning till ledningssystem för leveransav naturgas till från Herr industriministern ordet för att besvara i (vpk) I kammarensprotokoU för Intagna fråga, nr 268, till hen utrikesministern, ochanförde: i har frågat minföreträdare om regeringen avser att ta något initiativ för en svenskanknytning till det ledningssystem som skaU byggas enUgt det nyUgen ingångnaavtalet om naturgasleveranser till från . pågår utredningar om att Införa naturgas iSverige, Avgörande är frågan huruvida det är möjligt att uppnå en så storförbrukning, att kostnaderna för inköp och överföring kan håUas på en nivå, sommedger konkurrenskraft med andra energislag. När det gäUer tillförseln kan oUkaalternativ komma att föreUgga, av vUka import från är det mestaktuella. Det är också tänkbart att borrningarna på svenskt område iOheprospekterlngs regi kan leda tih exploateringsbara fyndigheter av naturgas, har träffat avtal omnaturgasleveranser tih såväl som en rad andra europeiska länder.Förutsättningen för dessa leveranser är de mycket stora fyndigheter av naturgassom påträffats bl, a, I västra . Frågan om eventuella sovjetiskaleveranser tUl kommer att beröras vid ett möte medden blandade kommissionen, som inrättats i enlighet med avtalet om ekonomiskt,tekniskt och vetenskaphgt samarbete mellan och . (vpk): Naturgas är en brännbar gas som erbjuderstora fördelar jämfört med andra fossila bränslen på en rad användningsområden.Den är relativt bUhg, Den levereras som den förbrukas, varigenombesvären med lagring och inköpsptanering försvinner. Gasen är inte giftig ochär I allmänhet helt svavelfri. Vid förbränning uppstår endast vattenånga ochkoldioxid. Ur mlhövårdssynpunkt Innebär aUtså naturgasen mycket stora fördelarsom bränsle för produktlon av värme och kraft. VI känner tlU de problem somanvändning av oha innebär för mUjön, liksom opinionen mot en fortsatt utbyggnadav de sinande tUlgångarna på utbyggbar vattenkraft. Användning av naturgasskuUe lösa en rad problem. Naturgaskan lämpUgen få genom import i rörledning från Om svensk anknytning till ledningssystem för leverans avnaturgas till från Ang. vissa statliga åtgärders inverkan på sysselsättningen gaskäUor iSovjetunionen, eUer , I pågår borrningar, men Jagkänner ingen säker översikt över tillgångarna, kan med nu kändatiUgångar knappast teckna nya kontrakt om leveranser, har mycketstora tillgångar, och en import tih synes Ugga närmast tiU hands fråndetta land, som ju också industriministern framhåUer i sitt svar, Sovjetunionenoch har redan tecknat kontrakt om leveranser. En rörledning skallanläggas frän tUl , EventueUt kommer denna senare attfortsättas tUl Åbo och , En fortsättning av denna rörledning borde kunna göras överÅland till svenska kusten. Olika alternativ har studerats avIngenjörsvetenskapsakademien, Man räknar med en kostnad för överföring frånden sovjetiska gränsen till svenska kusten med per kubikmeter. Det är viktigt att ett beslut snart kommer tUl stånd omdenna möjlighet skall utnyttias - vUket förefaller erbjuda stora fördelar. Enleverans tlU påverkar i hög grad lönsamheten för en finländsk import,oeh dimensionerna på rörledningen är beroende av om leveranser skall ske ocksåtih , har redan tecknat stora kontrakt om export avnaturgas. Den stora efterfrågan som finns på gasmarknaden gör att prisernaär i stigande, bör aUtså skynda sig så att inte en Import av ett mycketmihövänligt bränsle tiU rimliga priser går vår näsa förbi. som jag tackar industriministern för detpositiva svaret på min fråga viU jag gärna höra av honom om han är medveten omatt det brådskar I hög grad att få ett beslut I dessa frågor just för att manskall kunna utnyttja de fördelar som är tillgänghga. På den sista frågan vUl jag svara ja. i (vpk): Tack då är Jag helt nöjd och har uppnått syftetmed min fråga. Jag vill bara ytterligare betona hur viktigt det är att vipå detta område får ett praktiskt nordiskt ekonomiskt samarbete. Just dettaprojekt synes erbjuda en möjlighet för ett sådant samarbete som Ju alla brukarframhåUa såsom önskvärt. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Ang. vissa statliga åtgärders inverkan påsysselsättningen Herr industriministern ordet för att besvara () I kammarens protokoUför Intagna fråga, nr 312, och anförde: har frågat mig om deåtgärder staten vidtagit varit ägnade att tryggasysselsättningen vid Junex. Jag utgår från att de åtgärder som i sin fråga är de som dhekt avser TEKO-industrierna. Regeringen harnyhgen lämnat förslag tUl om att anslagen under innevarande budgetårför exportfrämjande och utbildningsinsatser för TEKO-industrierna skall höjasmed . Regeringen har också stäUt sammanlagt 19 mUjoner kronortill förfogande för överstyrelsen för ekonomiskt försvar för att täckakostnaderna för bearbetning av textUa råvaror och halvfabrikat hos svenskaföretag. De här åtgärderna är alla ägnade att verka dhektstimulerande på de progressiva delarna av vår TEKO-industri. De löser däremotnaturligtvis inte de akuta problemen för företag som befinner sig I sammasituation som Junex, dvs. står inför ett nedläggningshot. För attklara situationer av denna typ måste andra medel användas. Jag är underrättad om att investeringsbanken sedan en tidtillbaka tUlsammans med konkursförvaltningen för Junex arbetat för att uppnå enlösning som på långsiktigt sund bas kan trygga sysselsättningen för så stor delsom möjligt av Junex' nuvarande personal. Ang. vissa statliga åtgärders inverkan pä sysselsättningen Hen (): Jag tackar industriministern för svaret, ävenom det knappast var ett svar på den fråga som jag har ställt. Industriministern sade att han antog att med frågan menade så eher så. Men det behövs inga som helst antaganden.Min fråga var mycket klar: Har de åtgärder staten vidtagit under senare tidvarit ägnade att trygga sysselsättningen vid Junex? Jag finner inte att jagfått något svar på den frågan, herr industriminister. Det förefaller som om det utbrutit viss panik i lägret,eftersom svaret på frågan uppsköts av en för mig okänd anledning. ManskuUe kunna tänka sig att industriministern inte vUle vara helt tomhänt när hanskulle komma hit för att diskutera denna fråga. Helt tomhänt är han mte heller.Klockan halv sex i går kväU meddelades att det nu har slutits ett avtal ifrågan. Investeringsbanken gick nu med på att Schlasbergs konfektions AB skullefå köpa av denna koncern. Schlasbergs är alltså det företagsom investeringsbanken för någon tid sedan inte hade något förtroende för.Förtroendet var så dåhgt att man inte ens ville stå fast vid de utfästelser manhade gjort att låna detta företag åtminstone 15 mihoner kronor för attfortsätta driften. Man steg helt plötsligt av från detta löfte, som denförutvarande Industriministern själv hade tagit fasta pä i en tidningsartikel Inr 10/1970 av Beklädnadsfolket, Jag undrar varför det nu blir en försäljningtUl just detta företag, och det vore Intressant att få en förklaring tilldetta. Och vad skaU hända med de återstående av deanställda? Den nuvarande Industriministern har ju själv sagt att vi skall klaraupp sysselsättningsfrågorna. Varför inte redovisa inför kammaren hur det skallgå tUl? Det är ju kvar till dess att det uppsägningshot som ärutfärdat skall utlösas. måste vara ytterst angeläget att meddela detta.Varför dröja så länge, om ni har en lösning? Varje dröjsmål i en bransch somdenna är riskabel, om man skall kunna få företagen att fungera. En modeindustri- textilbranschen - skiljer sig i Ang. vissa statliga åtgärders inverkan på sysselsättningen dettaavseende från andra industrier. Jag tror att hela det trassel som man har råkat in i harvarit onödigt. Chefen för höU ett föredrag för Inte så längesedan, där han talade om att det stod ganska väl till I Junexkoncernen. Menhelt plötsUgt kom frånträdandet från de löften han givit omkrediter, och konkursen utlöstes med åtföhande stora Udanden för de anställda. Det är en oförklarlig kovändning ni har gjort, och jag görgällande att den var helt onödig. Den var dessutom skadlig. Den har gjort detsvårare för svensk textUlndustrl att låna I utlandet från t. ex, leverantörer,och investeringsbanken kommer att förlora pengar. Och framför allt, herrindustriminister, vad har gjorts och vad tänker man göra på stathgt håll för deanställda? är Utet otåUg, Även ettstatsråd kan vara upptagen . hade Jag ett engagemangI som jag Inte kunde ändra på, och därför har vänta . VI ser det som viktigare att få en lösning på de problemsom Ugger I ordet Junex. Utan att gå In I det här enskilda faUet skulle jag kunnakomplettera mitt svar med att säga att en lösning förmodligen under denna veckabhr klar på samtliga platser. Huruvida den är helt tUlfredsstäUande viU jag inte uttala mig om. När en kris inträffar Inom ett område, så är detnödvändigt att så långt det är möjligt vidta åtgärder för att möta den, I dethär fallet är svårigheterna alldeles speciella, eftersom det är enkonkursförvaltning som håller i det hela. Investeringsbanken är den aktivaparten och bevakar sina intressen men självfallet också de anställdas Intressenså långt del är möjligt. Vi har sagt att vi gärna vill hålla oss underrättadeom vad som sker också frän investeringsbankens sida. Jag har i mitt svar sagtatt vi har varit underrättade , oeh Jag hoppas att den slutgiltigalösning som skymtar skall kunna vara helt acceptabel. Hen (): Del är en kris Inom textilindustrin, av ohkaanledningar. Men I del här speciella företaget gick tydligen det mesta ganskabra, enligt vad chefen för hade att meddela I ett anförande.Varför har då just det här företaget drabbats av krisen? Varför har manfrånträtt de utfästelser man tidigare gjort att låna företaget pengar? Vad ärsvaret på det? Det måste finnas ett svar på den frågan, men det har Inteavhörts. Det svaret måste ges för att de anställda skall uppfatta det somrimligt att de har genomgått en så lång perlod av osäkerhet och påfrestningar.Industriministern måsle vara kapabel att tala om varför krisen har utlösts. säger att regeringen har håUit sigunderrättad om vad som händer och sker. Jag har hört från den härtalarstolen och från andra talarstolar att en av det starka samhäUets allrastarkaste lemmar är Investeringsbanken. håller sig regeringen på sin höjdunderrättad om vad som händer. Är det på det viset investeringsbanken ärinlemmad i det starka samhället, så blir man ju Utet förvånad över vad somhänder. Under valrörelsen , då det basunerades ut att ni haderäddat Junexkoncernen, hörde jag Inte talas om att det bara var en fråga om attni hade hålht er underrättade och att Investeringsbanken agerat på egen hand,utan det presenterades som att här hade verkligen det starka samhället visatvad det kan. Och om det var så då, varför blev den lösningen Inte merahåUbar? Och varför inte redovisa vUken konstruktion industriministern nu hartänkt .sig för att ge de anställda en tryggad sysselsättning? Det måste allavara mycket intresserade av, när det nu är så kvar till dessuppsägningshotet skaU utlösas. Jag finner det mycket märkvärdigt att vi intekan få en sådan underrättelse, eftersom Industriministern tidigare var heltkapabel att säga alt dessa anstäUnlngsfrågor skuUe lösas. Det kan enindustriminister inte stå och säga, om han Inte vet hur det skaU gå till. Omhan Inte vet det, måste det bU förskräckhgt dyrt för staten att sedan honorerade löften som utställts. Jag är övertygad om att de privata företag som skuUe kunnatänkas köpa de resterande bitarna av Junex har väl klart för sig vadindustrlmlnstern den gången sade, och ni har försatt er I en mycket sämreförhandllngsposltlon. Den eventueUa lösning som kan uppstå kommer att bhväsenthgt dyrare för staten än om ni inte hade gjort det uttalandet. När ni nugjorde uttalandet, så måste ni åtminstone ha klart för er hur det skall gå tiU.Varför inte tala om det i den sista ? Ang. tidpunkten för framläggande av förslag tUl utvecklingsstödför TEKO-industrin får stilla sinnyfikenhet tlU. Jag kan inte på något sätt finna någon olägenhetI det. Det är viktigare att de anställda under hand får besked, och sådanakommer . Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. tidpunkten för framläggande av förslag tillutvecklingsstöd för TEKO-industrin ordet för att besvara () I kammarens protokollför Intagna fräga, nr 315, och anförde: har frågat mig närregeringen har för avsikt att lägga fram det aviserade förslagettUl utvecklingsstöd för TEKO-lndustrlerna, Jag kan som svar meddela att arbetet med att utforma ettsådant stöd pågår Inom Industridepartementet, Kontakter i fråganhar redan tagits med representanter för branschorganisationerna och företagenliksom med företrädare för de anstäUda Inom branschen. Avsikten är att skapa enstrukturfond, som kan medverka till en mer planmässig strukturanpassning Inom iförsta hand TEKO-, sko- och glasindustrierna. 1* protokoU 1971. Ang. tidpunkten för framläggande av förslag till ut-vecklingsstödför TEKO-industrin Regeringen kommer att lägga fram förslag om utvecklingsstödet till vårriksdagen. i Heden (c): Jag ber att få tacka Industriministern fördet svar han lämnat på min fråga. Statsrådet har gett besked om tiden för detav statsministern aviserade förslaget om utvecklingsstöd till TEKO-lndustrln,Men svaret synkroniserar inte med det tal som statsministern höll påbeklädnadsarbetarnas kongress innevarande år, då han sade attdet inte kommer alt ta Innan ett förslag hgger klart. Vad menas medlång tid? Här tycks det vara . När det gäller näringsgrenar somUgger Ula tUl ur sysselsättningssynpunkt anser jag att tre kvartal är lång tid.Det gäller att handla fort, och så har nog många av de människor som har sinutkomst inom TEKO-industrin uppfattat statsministerns tal. Jag Ifrågasätter inte att statsrådet svar härär riktigt och ärhgt menat. Statsministern har på det omnämnda sammanträdet somhölls utlovat mer än vad som kunnat infrias. Som bekant har under enföljd av år stora nedläggningar och inskränkningar ägt rum inom TEKO-industrin,men trots delta medverkar denna TEKO-industri I icke ringa utsträckning aUtjämttill ökad arbetslöshet här I landet. Det har gått sä långt att man kan säga;HitintUls men Inte längre, såvida över huvud tai',et i fortsättningenskall ha en beklädnadsindustri som tillnärmelsevis täcker våra behovberedskapsmässigt. Det är möjligt att den undre gränsen redan nåtts. Denmindre industrin inom TEKO, som har stora uppgifter som sysselsättningsskapandefaktor i de mindre orterna, måste få det stöd som är erforderhgt för altfortleva, och jag hoppas att Industriministern påskyndar och gör vad som göraskan för att detta utlovade utveckhngsstöd kommer fram under den allra närmastetiden. 1 arbetet med de åtgärder som skuUe biståTEKO-industrin och det som omtalats av statsministern vid den berördakonferensen har vi inom Industridepartementet kommit fram tUl att vi får gå itvå etapper eller två tempon. Det ena är de kortsiktiga snabba ålgärder som kanvidtas av den karaktär som jag meddelade om i det föregående svaret till herrBurenstam - exportfrämjande, utbildningsinsatser, medel till förfogandeför överstyrelsen för ekonomiskt försvar osv. Vi var på det klara med att vikan lägga fram förslag om dessa åtgärder, och de kommer att bil föremål förhöstriksdagens prövning, I fråga om strukturfonden var det självfallet ettväsentligt större arbete, det var vi medvetna om från början. Det skuUe tasikte på att långsiktigt söka åstadkomma möjligheter till en programmering, enmer planmässig påverkan av branschens utveckling. Men vi kom också fram till att denna strukturfond, som vivUl kalla den, skulle vara möjlig att använda även Inom andra områden. Vi måstedå undersöka Inom vilka branscher den snabbt skulle kunna sättas In med som vihoppas samma effekt som inom TEKO-industrin. vid glas-och skoindustrierna. Fler branscher kanske skulle kunna diskuteras, men vi hartiUs vidare velat avgränsa det till de här berörda branscherna. Det har från departementets sida betraktats som ytterstangeläget att ha kontakt med parterna Inom dessa branscher med företrädareför såväl företagare som anstäUda, VI måste också ha tUlfälle att se en del avdet material som vi har att arbeta med. Det har, som här har meddelats,inneburit en del förseningar. Men jag kan inte se någon olägenhet i det; det ärbättre att få fram en så långt som möjligt fullödig produkt, genomdlskuteradoch accepterad av dem som arbetar inom branscherna. Det är vår förhoppning attvi I vår skaU kunna presentera en sådan produkt. Om begränsning av kostnadema för omskolning av friställdarbetskraft Jag Ifrågasätter under inga förhållandenärligheten och uppriktigheten i det svar som industriministern har lämnat somJag sagt. Jag har den uppfattningen att det är bättre att man gör enriktig satsning än bara en halvmesyr - en satsning på som fårbestående verkan. Alla de människor som berörs härav har emellertid tolkatstatsministerns uttalande så, att här skall göras en Insats . Hansade nämUgen att det Inte kommer att ta läng tid innan förslaget ligger klart.Man kan därför säga att statsministerns löfte är utan täckning. Industriministernhar givit ett svar som man hoppas skall vara hållbart. Man kan också tänka sig temporära åtgärder; statsministernnämnde bl, a. åtgärder på importsidan. Det är också importen som har åsamkatTEKO-industrin, inte minst de mindre företagen, förluster och svårigheter somhar utlöst denna omfattande nedläggning. Jag vill än en gång säga, att jag hoppas att frågan Inteförhalas utan att åtgärder verkligen sätts In i enUghet med de propåer som har framförts av industriministern och bör om möjligt tidigareläggas. Vi försöker skyndsammast möjligt infria detlöfte som statsministern lämnade vid den berörda kongressen. Överläggningen var härmed slutad. §5 Om begränsning av kostnadema för omskolning av friställd arbetskraft erhöU ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 286, och anförde: har frågat finansministern om hananser det motiverat att , med hänsyn tUl samhäUets höga och stigandekostnader för omskolning av friställd arbetskraft, Införa sådana särskUdabestämmelser varigenom samhäUslnsatsen I det enskUda fallet kunde begränsas Om begränsning av kostnadema för omskolning av friställdarbetskraft Enligt faststäUd ärendefördelning ankommer det på mig att besvarafrågan. Vid omskolning såväl som vid annan arbetsmarknadsutbUdnlngutgår utbildningsbidrag enhgt grunder som har faststäUts av . Bidragetfår inte överstiga den genomsnittliga lönen I utblldnlngsyrket, varvid hänsynskall tas till att bidraget är skattefritt. En sakkunnig som tUlkallats för attse över bidragsreglerna vid arbetsmarknadsutbUdnlng har föreslagit atthögsta bidragsbelopp skall vara . I vad gäller den totala samhällsinsatsen i det enskildafaUet avgörs denna förutom av bidragets storlek av utbUdningens art ochkurstidens längd. Enligt min mening bör förhåUandena i det enskUda falletäven I fortsättningen vara avgörande för Inriktningen och längden av denUtbUdning som beviljas av arbetsmarknadsmyndigheterna. Det framlagda förslagetom det högsta månatliga bidragsbelopp som får utgå övervägs Iinrikesdepartementet. HenLEVIN (fp): Jag ber att få tacka inrikesministern för det både vanhgaoch utförliga svaret. Jag har haft tillfäUe alt ta del av det betänkande av den6 september som Inrikesministern omnämnde I sitt svar, och såvitt jag kan finnahar den sakkunnige närmast anpassat sitt förslag till redan gällandebestämmelser och kompletterat med regler I de fall där sådana saknats, t, ex. ifråga om flyttningsbidragen. Den sakkunnige har alltså, som Inrikesministern sade,faststäUt ett maximibelopp på I netto, vUket torde motsvaraen årslön på ca . Det är ett högt belopp, om man betänker attmånga yrkesarbetande faktiskt får nöja sig med en väsentligt lägre inkomst. Medhänsyn till det och även till den enorma summa som totalt står till förfogandeför omskolningsverksamhet hade jag kanske hoppats att inrikesministern skulleha föreslagit någon begränsning även i det enskilda fallet, men så skeddealltså Inte, Jag beklagar det, för även om alla I och för sig anser attomskolningsverksamheten är angelägen bUr man betänksam, då man tar del avuppgifter beträffande omskolning av en grupp på tolv personer i . Denskulle ha kostat samhäUet 3 mihoner kronor och till råga på allt ha varitförgäves, eftersom ingen av eleverna så sent som I går hade fått något Jobb ochföljaktligen snart kanske måste vända sig till socialvården. är Jag benägen alt tro att siffran är starktöverdriven. Det beror naturUgtvis på hur man räknar. Om man Inräknar indirektakostnader som hyra, avancerade tekniska hjälpmedel eller någon procentuell delav hela den väldiga AMS-budgeten som något slags omkostnadsandel eUer tarhänsyn till utebUvna skatter, kan man möjligen få ihop sådana belopp. En mera nyanserad bedömning ger till resuUat att kostnadenär mellan en halv och en mihon kronor; närmare en miljon skulle jag tro,eftersom enbart bidrag oeh kostnader I det här falletuppgick till . Det är emellertid ändå en hög summa, herrHolmqvist, och jag tror att det i mångas ögon ter sig ganska utmanande, specieUtsom AMS idetta fall tydligen Inte hade försäkrat sig om att eleverna kunde beredasanställning efter kursens slut och inte heller aktivt har medverkat tUl attplacera dem I arbetslivet. Enhgt tankegång skuUe man I detIndividuella fallet kunna begränsa det totala beloppet. Det är emellertiduppenbara svårigheter att i förväg göra en rimhg avvägning. Förhållandena är Juså ytterst skiftande för de människor som genomgår utbUdning i AMS:s regi. Jagvill erinra om att bortåt en tredjedel av dem som är med IarbetsmarknadsutbUdnlng kommer från arbetsvärden och alltså, på grund av någothandikapp, har haft svårigheter att skaffa sig ett tryggt och säkert arbete. Att det här kan bli tal om en ganska lång utbUdning är jualldeles uppenbart. Därför tror jag, även om jag vet att inte harmenat så, att införande av en maximiregel förmodligen skuUe gå ut över demänniskor, som vi egentligen har störst anledning att slå vakt om, nämligen desom är svagast. Det är där samhället behöver sätta In den största hjälpen. Detgör att man inte gärna bör ge sig in pä en sådan ordning att man sätter etttak, särskilt som vi vet att det finns annan utbildning I samhäUet som kostaross kolossalt mycket pengar, UtbUdningen är dyrbar. Låt vara att eleverna fårlåna medel, men samhällets satsning för utbUdningen lärarna och aUt sombehövs i sammanhanget - är så betydande att det skuUe föra mycket långt om manskulle försöka införa sådana här regler och använda dem generellt, inte barainom AMS utan också inom annan utbUdning. Om begränsning av kostnaderna för omskolning av friställdarbetskraft HenLEVIN (fp): Jag förstår atl svårigheter möter dem som sätter sig nedoch försöker konstruera gränser för bidragen I de enskUda fallen. Men jagföreställer mig å andra sidan att det inte skulle vara helt omöjligt med hänsyntill den stab som står till departementets förfogande. Jag noterade att hen Holmqvlsi inte aUskommenterade mitt påpekande om det enorma totalbelopp som här står tillförfogande. Det skuUe egentligen vara intressant att veta varför lokaUseringsbidragenInte uppgår till av de här 800 miljonerna som används lUlomskolnlngsbldrag. Vore det inte ändå, , Inte minst I det härläget, bättre att använda något mer pengar för atl hjälpa företagen att behällafolk I det gamla jobbet och pä den gamla arbetsplatsen än att ge sig In på dengigantiska satsning som det här är fråga om? Man får ett intryck av att denna omskolnlngsverksamhettenderar att bh ett självändamål, när man hör AMS-chefén hårdare och hårdaretrycka på att människorna Icke kan räkna med att få stanna kvar isitt yrke eller bo kvar på sin hemort utan måste ställa in sig på omplaceringaroeh flyttningar. Jag tror det är ägnat att oroa en mycket stor del avbefolkningen. Om sänkning av åldersgränsen för utbildningsbidrag iarbetsmarknadsutbildningen Jag vill gärna säga att det är mycket somtalar för att den halvskyddade verksamheten borde utvecklas.