prot · FU0971 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj t skulle anhålla om tiUsättande även kriminalpoUtiskberedning med uppdrag att göra en sammanfattande systematisk översyn påkrunlnaUagstlftningens område. Imotionen 1971:647 av m. fl. yrkades att beslutade att iskrivelse tiU Kungl. Maj t hemstäUa om en utredning -kriminalpoUtisk kommittémed parlamentarisk medverkan - med uppgift att följa den kriminalpoUtlskautveckUngen och att efter hand framlägga förslag, ägnade att förebygga ochbeivra den allvarliga brottsutveckUngen samt förbättra och effektiviserarättsvården. attriksdagen skuUe avslå motionerna 1971:330,såvitt nu var I fråga, Reservatlon hade avgivits av fruKristensson (m) samt herrar (), (), i (c),Schött (m). Polstam (c) och Henmark (fp), som ansett att utskottet borthemställa, att i anledning av motionerna 1971:330, såvittnu var i fråga, 1971:641 samt 1971:647 i skrivelse tUl Kungl. begärdetUlsättandet av en kriminalpolitisk kommitté för att effektivisera rättsvården. Tillsättandet av en kriminalpolitisk beredning m. m. Hert (): Mot bakgrund av att de frågor som tas upp ijustitieutskottets betänkande nr 6 i stort sett redan har behandlats under dentidigare debatten om kriminalvårdsfrågoma i justitieutskottets betänkande nr 5viU jag inskränka mig tiU att yrka bifall tiU reservationen av . Hert (). I likhet med hert kan jag nöja migmed att yrka bifaU tUl denna reservatlon. Utförliga motiveringar har givitstidigare under debatten, och jag anser det helt onödigt att upprepa dem. Under sådana förhåUanden skaU även jag begränsa mig tlUatt yrka blfaU tiU reservationen. Fröken (): Jag är nog ense med de ärade reservanterna omatt den debatt som har varit , då vi formeUt har diskuterat det föregåendebetänkandet punktvis men i själva verket har haft en mycketövergripande debatt, också har Inkluderat stora delar av den fråga som vi nuhar tUl avgörande. Jag tycker knappast att det är så mycket att tlUägga. Jag vUl hänvisa tiU vad justitieutskottet har anfört isitt betänkande nr 6 och ber att få yrka blfaU tiU utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tlU dels utskottetshemställan, dels reservationen av m fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer justitieutskottets hemstäUan i betänkandet nr 6röstar ja. Reglema för trdd-och länköverföring av radio- ochTV-program den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUlt reservationen av fruKristensson m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåhert begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 8 Föredrogs civUutskottets betänkande nr 15 I anledningav Kungl. Majts propositioner dels angående omorganisation av lantmäteriverksamhetenm.m. (1971:57), dels med förslag tiU lag om kommunalfastlghetsbUdningsmyndlghet och fastighetsregistermyndighet (1971:58), jämtemotioner. Utskottets hemstäUan bifölls. § 9 Reglema för tråd- och länköverföring av radio- ochTV-program Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 29 i anledning av motion angående liberalisering av radiolagensregler för tråd- och länköverföring av radio- och TV-program. I detta betänkande behandladesmotionen 1971:289 av herrar och , vari hemställts att riksdagenI skrivelse tiU Kungl. Maj :t skulle anhålla om förslag tiUUberaUsering av gäUande regler för tråd- och länköverföring av radio- ochTV-program. Utskottet hemställde att skuUe avslå motionen1971 ;289. Reservation hade avgivits av herrarNelander och (båda fp), vUka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tUlmotionen 1971:289 I skrivelse tiU Kungl. skuUe anhålla om förslag underhöstriksdagen 1971 tiU UberaUsering av gäUande regler för tråd- ochlänköverföring av radio- och TV-program. HertAHLMARK (fp): , I aprU 1970, hölls en serie gudstjänsterI Dortmund i . Det var BlUy som stod bakom denväckelsekampanj som via Eurovlslonens reservlänk överfördes tiU nio länder och36 städer. Man "tappade av" länken via tråd och överfördegudstjänsterna tlU jätteUka fUmdukar I stora, hyrda haUar. Flera tiotusenmänniskor kunde på så sätt följa hela den här väckelsekampanjen i just deögonblick som predikningarna hölls av . Gudstjänsterna konkurrerade inte med några andra radio- eUer TV-program,eftersom de överfördes genom reservlänken. Arrangörerna betalade självakostnaderna. I de flesta demokratier i och i en av kommuniststaterna tUlät man den här väckelsekampanjen att förmedlas. Meni gick det Inte. har monopol Inte bara på eterprogramutan också på tråd- och länksändningar av det här slaget. Genom § 5 iradiolagen har rätt att avslå utan möjUghet för den somansöker att överklaga en begäran att få överföra möten av det här slaget. Denrätten utnyttjade till att stoppa de härgudstjänsterna, som var planerade att håUas i hallar I , ,och . Närvi från Uberalt håU reste frågan 1969 i en interpeUationsdebatt och 1970 i enmotion, fanns det inget intresse från något annat parti att få en ändring.Paragraf 5 skuUe vara kvar som den en gång, mot röster, hadeformulerats i radiolagen. AvvUket skäl har då den här frågan engagerat liberaler så mycket att vi nu ännuen gång återkommer tUl med krav att § 5 i radiolagen skaU ändras?Varför begär vi i reservationen tUl betänkande nr 29att regermgen lägger fram förslag tUl en UberaUsering redan vid årets höstrUcsdag? Ja,inte är det därför att aUa I är så starkt intresserade av t. ex.BiUy eUer av de idrottsföreningar som mte fått överföra fotbollsreferatvia tråd tUl hyrda hallar. En del är det, andra är det inte. Enligt vår meninghandlar den här frågan inte alls om vad vi anser om enskUda predikanter eUer omvissa idrottsföreningar eUer något annat. Enligt vår mening handlar debatten omgränserna för mötes- och yttrandefriheten. VI kan ha vUken uppfattning somhelst om BlUy ; det hör inte hit. Avgörande är om vi vUl vidga mötes- ochyttrandefrUieten så länge som det inte beskär andra människors frihet. FolkpartietviU aUtså vidga mötes- och yttrandefrUieeten i . Det är orimligt att ettantal samfund har fått avslag på sin begäran att håUa en serie gudstjänster ilokaler som de själva hyr genom att tappa av Eurovisionens reservlänk, som ändåpasserar med sitt innehåll. I både och gick det ju försig att förmedla BiUy utan att monopolen där tog skada. ISverige har förmyndama gjort sig breda I debatten. är en"UkgUtig" person, förklarade riksdagsman ;bl. a. därför var det tydligen rimligt att stoppa i . ärtvärtom en osympatisk person, ansåg riksdagsman ; det tycktes förhonom vara ett argument mot att överföra hans gudstjänster via länk och tråd.Pengarna kunde användas bättre, menade som om det ärriksdagens eUer regeringens eUer eller riksdagsman att avgöra hur samfunden skaU bygga upp sin budget. Förmyndarnastonfall passar mte oss Uberaler. Vi menar tvärtom att synen på frågan, omGraham-kampanjen skulle tillåtas också i , handlar om vissa ideologiskagrundvärdermgar. Man skaU inte beskära andra människors och andra gruppersmötes- och yttrandefrihet, när inga »m helst rimliga skäl kan anföras för det.Paragraf 5 I radlolagen är en Reglernaför tråd-och länköverföring av radio- och TV-program 5* protokoll 1971. Reglemaför tråd-och länköverföring av radio- och TV-program bestämmelse, som handlarom förbud och inbjuder tUl förmynderi. Därför bör den ändras. Jag yrkar blfaU tUlreservationen. I detta anförande Instämde herrar ,, i och i (samtliga fp). HerrLARSSON I Luttra (c): Den motion vi nu behandlar går ut på åstadkommandet av en UberaUseringav gällande regler för tråd- och länköverföring av radio- och TV-program.Riksdagen behandlade en liknande motion som avsåg trådsändningar.Motionen 1970 aktualiserades av att man fått avslag på en begäran att fåöverföra BUly gudstjänster i i aprU 1970. Samma exempelanföres i årets motion. Föregen del tycker jag att radioledningen borde ha bifaUit denna begäran, om detekniska förutsättningarna hade funnits. FördenskuU behöver man ju inte ändraradiolagen. Motionärerna har inte pekat på några ny omständigheter, som kanföranleda ett annat ställningstagande vid behandlingen av årets motion. ställningstagande har det däremot tUlkommit ytterUgare ett skäl. tUlsattes massmedieutredningen, och den skaU ju enligt sina direktivsträva efter en lösning som innebär att vad som behövs tiU skydd föryttrandefriheten i massmedia skall samlas I en särskUd massmedialag som fårersätta tryckfrihetsförordningen. Den utredningen måste alltså direkt komma inpå de frågor som här är aktuella. Medhänvisning tlU detta föreslår utskottet att motionen avslås, och jag ber, herrtalman, att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. Hen (); i Luttrasade att borde ha bifaUit ansökan från dessa samfund förra åretatt tUl förmedla BUly gudstjänstkampanj. äruppenbarUgen kritisk mot för att man inte tUlät detta. Det ärbra jag har samma uppfattning som på den punkten. Meneftersom § 5 nu är utformad som den är kan bestämma sådana härsaker aUdeles själv. Det finns Ingen som helst möjlighet att överklaga SverigesRadlos beslut. Hur fel hen än anser att det var att SverigesRadio stoppade de här gudstjänsterna har han eUer någon annan Ingen somhelst möjUghet att vädja tUl högre instans I dessa frågor. Därför bör alltså §5 skrivas om och därför har i en reservation begärt en UberaUseringpå denna punkt. Nusäger vice ordförande att det Inte har tUlkommit någranya skäl för att ändra radlolagen på den här punkten. Jag är böjd att håUa medhonom också här. De skäl som fanns var nämligen överväldigande redandå och talar för vår reservation. Vi har haft väldigt många faU då överförandeav gudstiänster, idrottsreferat osv. har stoppats eUer försvårats därför attSveriges Radio har monopol Inte bara på etersändningar utan också på tråd- ochlänksändningar av det här Får jag nämna ett annat faU som Inte gäller enväckelsekampanj. Intresset för kvalmatchen i fotboll tUl Allsvenskan meUanSandvikens IF och jag tror det var var oerhörtstort främst i de berörda orterna. Östers lagledning hyrde en lokal i ochvUle via kabel referera matchen som gick i . Man inbjöd aUmänheten iVäxjö att på det sättet få följa om skulle klara sig tUl AUsvenskan.Referatet skulle för övrigt göras av en medlem av denna kammare, nämligen herrRydén i . gick inte det därför att § 5 kom i vägen. SverigesRadio har monopol också på trådsändningar av det här slaget. Alltså förbjödsdet här mötet. var då tvungen att Inskränka rätten för männlskoma iVäxjö att lyssna på referatet; bara medlemmar av fick göra det. Desom inte var medlemmar men ändå intresserade av att lyssna på referatetförbjöds att gå tUl den här lokalen. Man kan ju tänka sig, hen iLuttra, att medlemmar av eUer hade varit Intresseradeav att lyssna, men att många av dem inte viUe bU medlemmar av baraför att komma In i den här lokalen. De fick mte höra referatet från Sandviken.Paragraf 5 I radlolagen hindrade det. Jag skuUe kunna dra fram väldigt många sådana här faU föratt visa hur man har stoppat fuUt legitima möten med hjälp av radiolagens § 5. i Luttra säger att massmediautredningenkommer att ta upp den här saken. skaU vi komma ihåg att det är en oerhörtomfattande utredning. Den skaU göra en massmedialag och vidga grundlagsskyddetför yttrandefriheten. Men mte kan vi väl låta bli att göra angelägnaförändringar i t. ex. radiolagen bara därför att den här utredningen hartUlsatts? Inte kan väl reformarbetet i vad gäUer yttrandefriheten avstannadärför att man har tUlsatt en statlig utredning? Jag har fått veta att förslag på denna punkt - omdet skulle bli något förslag från utredningen som gäUer § 5 I radlolagen kankomma först . Det är tUl dess. Detkan bU många nya BUly Graham-faU och Östers IF-fall innan dennamassmediautredning är färdig. Att ändra en punkt i radiolagen för att undvikaförbud av detta slag måste vi självfaUet kunna göra, trots att det sitter enutredning som behandlar våra vanligaste massmedia. är det ju ändå så, hen i Luttra, att det här ärnågonting som majoriteten I skyUer på för att avslå vårmotion. hade man inte denna utredning. Man avslog ändå motionendärför att man inte vUle ha någon UberaUsering av § 5 i radiolagen. Då tyckerjag att det är en smula hederligare att säga klart ut att man tycker bra om § 5I radiolagen i dess nuvarande formulering än att smita undan ettstäUningstagande och skylla på en utredning. Reglerna för tråd-och länköverföring av radio- ochTV-program HerrLARSSON i Luttra (c): När radiolagen genomfördes bestämde mansig ju för att den skuUe gäUa inte bara etersändningar utan ocksåtrådradlosänd-nlngar. Frågan är aUtså om de skäl som den gången gjorde att manstannade för den lösningen har förlorat något i styrka . Jag har mtenågot säkert bevis för att så har skett. Vad man då menade var att Reglema för tråd-och länköverföring av radio- ochTV-program om manskulle ta undan sändningar av detta slag skulle man möjligen få en vUdvuxenflora av privata trådradionät, och via dem skulle man kunna ordnareklamsändningar o. d. Det var skälet den gången. Jag tror att det skäletfortfarande har sin styrka och att det blir ganska svårt att åstadkomma enändring när hela detta komplex nu är under utredning genommassmediautredningen. Hen (): i Luttra har rätt i mycket den här gångenockså, fast han än en gång når en aUdeles felaktig slutsats utifrån det hansäger. Det är aUdeles riktigt att man bestämde 1966 att § 5 i radiolagen skullese ut såsom den nu ser ut. Vad det gäller är alltså att ändra en lag, vilketriksdagen kan göra. Från vårt håU reserverade vi oss motutformningen av § 5, som vi sade på ett onödigt sätt skulle Inskränka mötes-och yttrandefriheten. Då sade majoriteten, att det skulle den inte göra.Frågan är därför; Kan hen i Luttra och majoriteten i övrigt inte tänkaom och förnya sig, när det har tUlkommit nya erfarenheter och många fall somvisat att vi har haft rätt? Se på BiUy Graham-faUet! Då fick man aUtså iNorge, som har ett radio- och TV-monopol, via Eurovisionens reservlänk överföradenna väckelsekampanj tUl, tror jag, sju städer, nämligen , ,, , , och . Vilken nackdel hade norrmännenav att man på de här platserna fick överföra dessa gudstiänster? Minskadenorrmännens frihet av att det var tUlåtet I som var förbjudet i ?Herr har ju sagt i att vår frihet skulle ha minskat omdessa möten hade tUlåtlts. Har det vuxit upp en omfattande "vUdvuxen flora" som talade om av ledningsnät i privat regi och medkommersiella syften därför att BiUy väckelsekampanj fick överföras tUlNorge? påstod att det skulle bU resultatet aven ändring på denna punkt. Kan i Luttra peka på någon enda nackdel avatt man i har en Uberalare lagstiftning på denna punkt än vi har iSverige? Finns det någon enda svaghet med det norska systemet i jämförelse meddet svenska? Om i Luttra inte kan peka på någon enda nackdel -varför skaU vi då Inte ändra § 5 i radiolag? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemstäUan i betänkandetnr 29 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Nr 30 i anledning av motioner om fria resor för avgångnariksdagsmän Nr 12 I anledning av Kungl. Majts Istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om anslag för /72till och tUl viss vinstutlottning Nr 13 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUning angående stat för statens allmännafastighetsfond för /72 Nr 14 I anledning av Kungl. Majts proposition 1971:70 medförslag tUl lag med särskUda bestämmelser om sedelutgivning m, m Nr 15 angående verkställd granskning av StiftelsenRiksbankens jubUeumsfonds verksamhet och förvaltning Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden ochinvandrarkyrkorna § 11 Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfundenoch invandrarkyrkorna Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 23 i anledning av motion angående befrielse från arvsskatt för defria trossamfunden och invandrarkyrkorna. I motionen 1971:34 av . a. ändrade bestämmelser angående uttagande av arvsskatt isyfte att införa skattefrihet för stiftelse och sammanslutning medhuvudsakligt syfte att främja religiösa ändamål. att skulle avslå motionen1971:34, i vad den behandlades i detta betänkande. Reservation hade avgivits av () samtherrar Josefson I Arrie (c), i (fp), NUsson i Trobro (m),() och i (c), vilka ansett att utskottetbort hemstäUa, Befrielse från arvsskatt förde fria trossamfunden och invandrarkyrkorna att med bifaU tUl motionen 1971:34 i nuifrågavarande del skulle antaga i reservationen angivet förslag tiU förordningom ändring I förordningen (1941 ;416) om arvsskatt och gåvoskatt. vice talmannen (): De fria trossamfunden och invandrarkyrkornalever under svåra ekonomiska förhåUanden. Olika avgifter har pressat derasekonomi på ett specieUt sätt. Vi har haft tiUfäUe här i kammaren att i andrasammanhang diskutera arbetsgivaravgiften och den Indirekta beskattningen, somhar ökat från tid tUl tid och åstadkommit alldeles speciella svårigheter. Dehar mte möjUghet att kompensera sig, som kan göra genom attsjälv beskatta och höja utdebiteringen när kostnaderna stiger. De har inteheUer möjlighet att genom en övervältring på konsumenterna ta tiUbaka något avde ökningar som har skett av den indirekta beskattningen. Den verksamhet somdessa samfund bedriver är i sig själv tUlräckUgt motiv för att man bör ställasig positiv till lättnader. Om det skaU vara jämställdhet mellan svenska kyrkanoch de fria samfunden, är det nödvändigt att se över de här frågorna. I har det dessutom länge talats om enjämstäUdhet av annat slag, som de här samfunden också är berörda av, nämligenjämställdhet i fråga om behandlingen av gåvor tlU samfunden och medel somtUlfaUer samfunden genom testamentariska legat. När frågan var aktuell förraåret höll det på att bU en likhet som ytterUgare skulle ha försvåratförhållandena för samfunden. Kapitalskatteberedningen hade ju föreslagit skulle ta bort befrielsen från gåvoskatt och aUtså åstadkomma Ukhet i felriktning. blev det lyckligtvis Inte så, men det har å andra sidan gjort attdet argument som tidigare använts, nämligen att man borde avvaktakapitalskatteberedningens förslag innan man gjorde några förändringar, i dagensläge har bortfaUlt. Mycket av den verksamhet som bedrivs mom de fria samfundenär tiU sin natur helt identiskt med den verksamhet som bedrivs inom , och det är då orimligt att i ekonomiskt hänseende behandla den härverksamheten så väsentUgt annorlunda. Jag vUl ta bara i korthet, herr talman,ett par exempel. Ett exempel rör just likheten meUan och friatrossamfund. I bedriver ochmissionssällskapet en nästan identisk verksamhet. Det ärfråga om kyrkor, det är skolor och det är sjukvård. I ett faU jag tänker påfanns det ett testamente, enUgt vUket hälften av den behållna kvarlåtenskapenskulle tiUfaUa hednamission där och den andra hälften denmissionsverksamhet som bedrivs av . På den del som tUlföllHelgelseförbundets misslon blev det arvsskatt, men på den del som tUlföllsvenska kyrkans misslon i blev det ingen arvsskatt. Det är en orimligolikhet i behandlingen. Jag vUl ta ett annat exempel, och det rör den andraoforrrUigheten, nämligen olikheten mellan gåvo- och arvsskatt. Det var enperson som med anledning av en svår sjukdom gärna vUle ordna upp sina affärer,och hans tanke var att upprätta ett testamente tUl förmån för missionen. Hantänkte då på det samfund där han själv var medlem, och han stäUde den självklarafrågan: Hur blir det med arvsskatten på det som testamenteras? Han blev dåupplyst om vilka skillnader det var mellan arv och gåva. Resultatet blev I detfaUet en gåva, helt befriad från beskattning. En person, som Inte hade fåttupplysningar på samma sätt, hade skrivit sitt testamente, och I det faUet hadei stället endast ett mindre belopp utgått tUl den verksamhet som skuUe stödjas. Människor som på det här sättet viU stödja en verksamhet,och en verksamhet som också samhället gärna vUl stödja, ger ofta av sinasparade slantar och ofta viU de låta det få den formen att gåvan utfaUer efterderas död. Det är mte aUtld så lätt för dem att redan under sm Uvstid avståfrån ett Utet sparkapltal. Det är också ganska befängt att det skaU bU så heltoUka behandling av beloppet just beroende på om de har överfört beloppet medande ännu levde eller om de har bestämt att beloppet skaU överlämnas efter derasdöd. Jag tycker, herr talman, att det är en självklarhet atthär söka åstadkomma den jämlikhet i båda de hänseenden jag har berört och somett bifaU tUl reservationsyrkandet skulle Innebära. Jag yrkar aUtså bifall tUlreservationen. Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden ochinvandrarkyrkorna I detta anförande instämde herrar , ,, , i , Henmark, Ekinge, KäUstad och samtfm (samtliga fp). Hen i (m): Frågan beträffande rätt för de kyrkliga samfundenatt få skattefrihet för testamentariska förordnanden har vi många gångerdiskuterat här i kammaren. Jag skaU därför Inskränka mig tiU att yrka bifalltUl den reservation som finns, särskUt som fru andre vice talmannen mycketnoggrant har motiverat saken. På reservationen finns inte den moderate ledamoten iskatteutskottet, i Trobro antecknad, men det beror uteslutande påett tekniskt fel i tryckeriet. Ett nytt kartongblad har tryckts, och det skuUevarit utdelat i kammaren ; det kommer antagligen om någraminuter. Jag har bara velat förklara förhåUandet. Det betyder att vi i moderatasamlingspartiet helt sluter upp bakom den reservation som är fogad vidskatteutskottets betänkande. i Arrie (c): I detta betänkande behandlas motionen om attbefria stiftelser och sammanslutningar med huvudsakligt syfte att främjareUgiösa ändamål från arvsskatt. Vid en förändring av arvs- och gåvobeskattningen förfysiska personer som genomfördes faststäUdes arvs- och gåvoskattentUl Uka belopp inom respektive grupper. Liknande målsättning borde gäUt vidfaststäUande av skatteregler för arv och gåvor tlU kyrka och frikyrka. Så blevInte resultatet av förra årets skattebeslut. är befriad frånsåväl arvs- som gåvoskatt medan de fria samfunden och invandrarkyrkorna endastär befriade från gåvoskatt. Vi I anser att 'efrlelse från att erläggaarvsskatt borde utsträckas tUl att omfatta även Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden ochinvandrarkyrkorna de friasamfunden och invandrarkyrkorna. Jag ber därför att få yrka bifaU tUl den vid utskottetsbetänkande fogade reservationen av m. fl. Jag skall fatta mig mycket kort. Den motion som behandlas är en gammal bekant även omden har återkommit i olika variationer. Arets motion är en partimotion frånfolkpartiet. Yrkandet är tUl skUlnad från motioner som vi tidigare haft attbehandla begränsat i så måtto att man begär ändrade bestämmelser angåendeuttagande av arvsskatt i syfte att Införa skattefrihet för stiftelse ochsammanslutning med huvudsakligt syfte att främja religiöst ändamål. Detta innebär att de fria trossamfunden ochinvandrarkyrkorna skaU befrias, mte såsom nu endast från gåvoskatt utan ävenfrån arvsskatt. Det skaU ses bl. a. mot bakgrunden av att ärbefriad från båda dessa skatter. Detta beror emellertid på att staten ärbefriad från arvsskatt, och statskyrkan faUer under denna bestämmelse. Man vUlnu jämstäUa trossamfunden och Invandrarkyrkorna med staten. Utredningenkyrkastat kan lägga fram förslag som ger jämställdhet i olika avseenden mellanolika samfund. Det fmns också andra möjligheter att stödja olika samfund,exempelvis genom direkt statligt stöd, och det förekommer motionsyrkanden tUlårets riksdag även på den punkten.