prot · FU0981 · 1971-12-31 00:00:00 — Under alla förhållanden sade man vid uppvaktningenatt man på aUt sätt tänkte påverka SJ till att påta sig kostnaderna för denfortsatta trafiken även efter som här talade om.Halvannan månad har gått sedan uppvaktningen hos mig ägde rum, och ännu harman, såvitt jag vet, inte vidtagit någon åtgärd. Det är naturligtvis inte försent , men det är möjligt att det dröjer innan gör någonformell framställning, eftersom vi kom varandra nära vid uppvaktningen just närdet gällde . Ang. åtgärder för att förbättra transportförsörjningen påGotland HerrHAMRIN (fp): Jag är ledsen att behöva börja med att sägaatt antingen hörde kommunikationsministern inte på mig eUer också missförstodhan mig totalt. Jag har aldrig sagt att kostnaderna i deras helhet skallövervältras på staten. Jag begärde bara att kommunerna skulle få ett uppskovför att fullfölja Plan 70 med de lokaUseringspoUtiska utredningar som pågår ochundersökningar om möjligheterna att få den nya kommunen att fungera. Att detbehövs en utredning som inte enbart beaktar SJ:s företagsekonomiska synpunkterutan också samhällsekonomiska synpunkter är klart. När man talar om lokaUseringspoUtik och planering stöterman alltid på det förhållandet att flera olika departement har var sinpusselbit av detta viktiga spel. Jag vill inte alls klandra vare sig den eneeller den andre av departementscheferna i det fallet, men jag kritiserar inte kan få till stånd en samordning. Departementscheferna måste hjälpas åtför att åstadkomma en samordning av dessa mycket svåra och bekymmersammaproblem. Jag tyckerockså att är ett ganska typiskt exempel. Ang. åtgärder för att förbättra transportförsörjningen påGotland väl 1960som järnvägen lades ner jag har inte uppgifterna till hands. I samband medden rationalisering inom SJ som då var nödvändig sade man att det skulle bli bättrevägar och ersättningstrafik i form av busslinjer i statlig regi. senaresäger man att man skaU lägga ner dessa bussUnjer om de intelönar sig. skaU jag försöka hålla mig till sanningen liksom jag gjorttidigare också: det gäUer inte alla busslinjer utan de olönsammaSJ-bussUnjerna. Vad jag kritiserar är att man plötsligt säger att Unjerna fr.o. m. en viss dag skall läggas ner, fastän man inte har diskuterat hur vi skallförfara med kommunikationerna på landsbygden och framför allt i glesbygderna. Jag skall gärna svara på den fråga somkommunikationsministern ställde. Jag är ingalunda av den uppfattningen att aUakostnader för alla kollektiva kommunikationer i alla kommuner skall bestridasav staten. Det är för mig självklart att så icke kan ske. Jag var också väl medveten om att en utredning om Gotlandpågår jag vet inte om jag nämnde den bland alla de andra utredningarna. Detär självklart att har sin utredning på gång liksom man har runt om ikommunerna efter meddelandet från SJ. Däremot var det en nyhet för mig att herrÖsterdahl är ordförande i den. Därför kan jag icke svara på frågan hur långtden har hunnit. Jag tycker att SJ här har sprungit i väg på ett sätt sominte kan försvaras om man viU ha en riktig lösning. Det är möjligt att SJ harresonerat så, att "om vi gör detta får vi väl ändå kommunerna att inse detnödvändiga i att ordna en utredning i de här frågorna". Men jag säger änen gång att de problemen håller på att lösas i samband med Plan 70, och om maninte tar hänsyn till dem i det sammanhanget utsätter sig säkerligen det däransvariga statsrådet för en mycket besk kritik. Sådan kritik har redan börjatdroppa in i samband med remissutlåtandena från oUka håU över Plan 70 tiUlänsstyrelserna för att sedan gå vidare upp tiU departementschefen. Att dettaär en central punkt i detta sammanhang är ganska självklart för alla somsysslar med planeringsfrågor. Jag slutar, fru talman, med att än en gång vädja tillkommunikationsministern att se till att detta datum som tycks vara spikat intebibehåUs då det är orimUgt för inte bara utan för många andrakommuner som har råkat i samma dUemma. Bara ett par korta kommentarer. har herrHamrin ändå sagt att det inte gäUer att alla kommuner skall hastatligt stöd. Då gör han det ännu värre för sig, ty då gäller det attprioritera bland landets kommuner. Det lär väl bU ganska besväriigt att börjavälja ut, både för och för dem som eventuellt skulle delta i ensådan prioritering. De kan naturligtvis alltid börja någonstans i landets hörnoch gå vidare uppåt. Men nog föreställer jag mig att det kommer att bli enganska smärtsam procedur att tala om vUka som skall få stödet och vUka som inteskaU få det, smärtsamt åtminstone för dem som inte är tänkta att få dennaspeciellt gynnade ställning. Nej, det går naturligtvis inte att arbeta så. Det är ettförsök att skymma undan den faktiska verkligheten. Man kan inte arbeta med trafikpolitikoch trafikavveckling på det sättet. Det måste finnas fastlagda normer. Hursmärtsamt det ibland än kan upplevas på oUka håll så måste man ha gemensammanormer som man kan gå ut och tala för. De speciella undantag som vi då gör av typen transportstödtUl de norra regionerna, ävensom andra former av stöd ta nu gärna ettögonblick även om det inte avser fastlandskommunikationerna för bliralltså undantag från gängse riktUnjer, och dem kan man försvara just därför attde är specifika undantag. nämner inte med ett ord i sin repUk det somjag tycker är det väsentliga när det gäller , nämligen att snabbt se tUlatt man får en vettig trafikplanering på ön. Menar verkligen att viskuUe helt osett låta staten här ta på sig en kostnad den må vara stor eUerUten, det spelar i det sammanhanget ingen roll som man, såvitt vinu kan bedöma utan att ha gått in i alla dess detaljer, har en felaktigtrafikbUd på ? Är beredd att i och på annat hållförsvara en sådan politik som skulle innebära att vi utan att ta någon hänsyntUl hur det egentligen ser ut och vilka förändringar som snabbt borde kunna skei det befintliga med utomordentliga möjligheter till ekonomisk besparing påGotland skall gå in här med ett statligt stöd? Jag är inte beredd att göra det,vUket är bäst att deklarera klart och tydUgt. Så handskas vi inte med statligamedel, åtminstone inte om vi skall ha något ansvar inför detta hus. Här är detfråga om att låta den kommunala kommittén som arbetar lägga fram sittresultat. Jag är mycket intresserad av vad det kommer att stå i denutredningen, ty utan att som sagt veta mer om det än vad jag har lärt mig vidnågra besök på så tror jag att det blir intressant läsning för bådeherr och mig och alla andra som sysslar med dessa frågor. Det kan intevara riktigt att det av årets tolv finns över 30landsvägsbussar på , som i genomsnitt går . Är deten ekonomi i vilken man skall sätta in ett extra statligt stöd,betackar jag mig för en sådan verksamhet. Men kommenterar som sagt inte detta. Hanväntar fortfarande pä den enklaste tänkbara lösningen, nämUgen att jag härsäger att vi inte rör någonting, att vi tills vidare binder för våra ögon förförhållandena. KommunUcationsministern skall ingripa och se tUl att ingentinghänder. Ja, , i livets många skiften är det ofta så att det som stårstill representerar en tiUbakagång, och skulle vi låta det hela stå stUl idetta avseende tror jag att det för som helhet betraktat skulle vara entillbakagång. Ang. åtgärder för att förbättra transportförsörjningen påGotland Hen (): Det var tydligen inte så attkommunikationsministern inte hade lyssnat på mig i mitt första anförande, utankommunikationsministern vill tydligen avsiktUgt missförstå mig. Jag harnämligen inte sagt här att staten skaU gå in och subventionera deolönsamma kommunikationerna i varje kommun. Vad jag har sagt är att man börlåta kommunerna få någon respit. 1 detta fall gäller att är relativt nybildad. Den kom kanske något snabbare ur Ang. åtgärder för att förbättra trans-j7ortförsörjningenpå startgroparnaän många andra kommuner, men den är dock relativt nybildad. har tillsatt en utredning rörandekommunikationerna inom kommunen. Med undantag för sjöförbindelserna, som jaginte skall ta upp i detta sammanhang, eftersom vi har behandlat dem,gäller här ett specifikt förhållande då dess kommunikationer inte kansammankopplas med någon annan regions. Jag håller med kommunikationsministernom att det säkerligen finns mycket att göra där. Jag är väl medveten omförekomsten av de 20 statliga och de 30 övriga busslinjerna. Men det ärutredningens sak att komma fram med ett förslag tUl minskning av dessakostnader. Att i detta läge säga att staten inte kommer att medverka - om detär det som är meningen med SJ:s uppgift finner jag fullständigt orimligt. Det kan väl vara tänkbart att staten medverkar ikommunikationerna inom de nu bildade storkommunerna på samma sätt som staten istor utsträckning gjort i varje fall fram tUl dess att SJ-döden satte in. Vihar kollektivbiljetten, och det kan ordnas på olika sätt. Jag hoppas attkommunikationsministern inte är beredd att ta bort koUektivbiljetten. Medhänsyn tUl de mycket svåra problem glesbygdskommunerna har i detta avseendeskulle jag vara böjd för att tro att en utredning, som måste komma tiU stånd,skulle finna att kollektivbiljetten är för Uten i dagens läge. Det gällernämligen, som kommunikationsministern säkerligen vet sämre planerare äi haninte , mycket svåra frågor, framför aUt för glesbygdskommunerna. Är det då möjligt att sära på kommunerna? Ja, jag viU inteuttala mig så kategoriskt som kommunikationsministern gör. Vi har andraprioriteringar. Jag har själv i mitt yrke alldeles varit med om enrationalisering inom lantmäteriet, som innebär att vissa kommuner fortfarandefår kommunalt mätningsväsende medan andra mister det, varvid verksamhetenöverförs i statlig regi. Det är kanske inte en direkt jämförbar åtgärd, men jagmenar att det torde finnas möjligheter och att det nog ibland är nödvändigt attsära och se på de olika kommunernas sits i sådana här fall. Men jag vUl upprepa att , som harbUdats och har stora problem, har tillsatt en kommunikationsutredning och bordefå tid på sig för att lägga fram resultatet av den, vilket jag liksomkommunikationsministern kommer att motta med stort intresse. Jag är övertygadom att den på sitt sätt kommer att leda tiU resultat utöver den insats somstaten har att göra i dessa liksom i många andra planeringsfrågor. har sagt att jaghar missförstått honom, t. o, m, att jag har sökt missförstå honom. Jag vetinte vad som är att missförstå. sade i sitt senaste inlägg att vadhan är ute efter är att staten skaU vUa på hanen och att det är detta han harvelat diskutera i sin interpeUation, Men då hade det väl varit bäst att skrivadet i interpeUationen? Då hade vi kommit på samtalsfot med varandra redan frånbörjan. Det står nämligen i interpeUationen att villframstäUa följande fråga tiU mig: "VUka åtgärder ämnar statsrådet vidtaför att tUlse att en tUlfredsstäUande transportförsörjning upprätthålles påGotland?" Det är ganska långt ifrån att staten skulle under några månadervila pä hanen när det gäller ikraftträdande av vissa specifika åtgärder som rörbusstrafiken. Det är klart att det inte är lätt att hänga med och veta vad detär man skall diskutera med . Det var bara detta jag hade atttillägga. Ang. förbättring av transportförsörjningen i ochBlekinge Hen (): Jag är medveten om att en sak iinterpeUationssamman-hang kan framstäUas så att den missuppfattas eUer inte riktigt kan hänga med, som kommunikationsministern sade. Jag beklagarutan vidare om det har blivit så i det här fallet. Men avsikten var faktisktatt framställa staten såsom den som har vissa skyldigheter att iaktta då detgäller planeringen av kommunikationerna inom de olika kommunerna. Överläggningen var härmed slutad. §6 Ang, förbättring av transportförsörjningen i och Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () framställda interpeUation, nr 96, ochanförde: har frågat mig, vilka åtgärderjag avser att vidta för att en tillfredsställande transportförsörjning skallkunna upprätthållas i och , Av både stat och kommun krävs det en successivt förbättradtrafikplanering i syfte att i oUka delar av landet åstadkomma och vidmakthållaen tUlfredsstäUande trafikförsörjning. Det gäller staten i fråga om de meraregionala och riksvida transporterna, och det gäller kommunerna beträffande denmera lokala trafiken. Inom den statliga sektorn bedrivs en omfattandetrafikplanering på regional nivå av oUka statliga trafik- och länsmyndigheter.För att framöver få ett bättre underlag för överväganden och ställningstagandeni den statliga och kommunala verksamheten och inom näringslivet pågår ettutvecklingsarbete i regi, vilket avses resultera iriktUnjer för en länsvis bedriven, övergripande regional trafikplanering. a. att ge kommunerna bättre utgångspunkter för deras planering avden mera lokala trafikförsörjningen. För kommunernas del krävs ökade insatser för att genomtrafikplanering på ett så rationellt sätt som möjligt skapa förutsättningarför samordning av transportbehov och transportresurser. En sådan planeringskulle på många håU sannolikt kunna leda till en väsentligt bättretrafikförsörjning och tiU relativt sett lägre priser. Den skulle utan tvivelockså i åtskUliga faU förbättra SJ:s möjligheter att driva även mera lokalbusstrafik. Jag vill i sammanhanget erinra omdet stöd som staten lämnat kommunerna i mera glesbygdsbetonade områden i derastrafikplanerings- Ang. förbättring av transportförsörjningen i ochBlekinge arbetegenom den försöks- och modellplanering som utförts i kommunikationsdepartementetsregi. De riktlinjer denna har resulterat i tiUämpas numera av ett antalkommuner i oUka delar av landet. Jag vill också erinra om det ekonomiska stödsom i sådana fall kan lämnas ekonomiskt svagare kommuner i form av extraskatteutjämningsmedel. I de fall där det inte genom en effektiv trafikplaneringkan åstadkommas en tUlfredsstäUande trafikförsörjning får stödåtgärder vidtas.Exempel på detta är de statliga anslagen till trafiksvaga järnvägs-ochbusslinjer samt det nyUgen införda transportstödet tUl de norra delarna avlandet. Dessa statUga stödinsatser kommer av naturUga skäl att främst inriktaspå den mera regionala trafikförsörjningen. I fråga om bussbidragen pågår sombekant ett utredningsarbete, som avses resultera i ett mera rationellt ochändamålsenligt bussbidragssystem. HenCARLSTRÖM (fp): Jag ber att få tacka kommunikationsministerNorUng för svaret. Emellertid innehåller detta mera en beskrivning av lokaltoch regionalt planerade åtgärder än det konkreta svar på en brännande fråga somjag hade hoppats få och som var orsaken tiU min interpeUation. Distriktschefenvid driftdistrikt har krävt att kommunerna i och skallersätta SJ för uppkomna förluster på busstrafiken, och skulle denframställningen icke bifallas måste resultatet bU driftinskränkningar och ettminskat antal bussturer på de linjer man håller i gång. Eftersom man vet attkommunerna knappast är beredda att villfara SJs önskemål man har i kommunernanämligen inga pengar avsatta för sådant ändamål och har även i övrigt oftastknappa tillgångar på pengar så är det med oro man avvaktar SJ.s åtgärder isamband med tidtabellsändringen eller . inne på liknande tongångar i ett anförande här . SJ:s tiänstemän är skyldiga följa de intentioner somkommer uppifrån, och dessa bygger beslut att busslinjerna i principskall gå ihop ekonomiskt, och tiänstemännens strävan därvidlag kan man ickemisstaga sig på och inte heller förmena dem att förfäkta. Det faller ingenskugga över deras förehavande i berört avseende, men resultatet av derasinsatser i begränsande syfte kan för stora delar av befolkningen, och dåspeciellt i glesbygden, få förödande verkningar. Alla vuxna människor har ju inte bU och inte hellerkörkort, varför många är hänvisade till att använda allmännakommunikationsmedel. Ofta använder ju familjeförsörjaren familjens bil somtransportredskap vid färd tUl och från sitt arbete, och då har ju denhemmavarande ingen annan möjlighet för besök i tätorten, hos läkaren,tandläkaren, sjukkassan, eller liknande, än att anlita de kollektivatransportmedel som finns, dvs. Givetvis bör busstiderna varaså avpassade att de passar resenärernas flertal och inte så få per dag attförbindelserna närmast blir iUusoriska, ty i så fall kan ju bussen knappaständå anUtas. Detta var en tankegång för att man skall försöka ökaintäkterna, men det gäller ju i lika hög grad att försöka komma tUl rätta medde ökande kostnaderna. Man frågar sig om det är nödvändigt och ekonomisktförsvarbart att överallt köra med de stora . Man ser ju ofta att passagerarantaletuppgår tiU 5 10 personer i bussar som tar ett 50-tal passagerare. Kunde manInte prova med att köra med mindre bussar som tog allenast ett 20-talpassagerare? De är ju Uka bekväma att åka i som de större bussarna. De mindrebussarna måste vara bUligare i både inköp och drift, även ompersonalkostnaderna icke blir lägre. Mot tankegången om mindre bussar kan resasinvändningen att man fick hålla ytterUgare ett reservdelslager, men jag troratt resultatet även i betraktande av sådana biverkningar ändå blev positivt.Reservdelarna för de mindre bussarna är ofta också biUigare än för de störreoch kraftigare bussarna. Man gör ju statistik allt som oftast hurresandefrekvensen är vid de oUka linjerna och på de olika turerna. Jag trordärför att man väl känner tiU för vUka turer man behöver en stor buss och nären mindre buss kan anlitas. Det underskott på vissa busslinjer som driftkontoret iVäxjö redovisar är aktningsvärt. Något överskott på andra busslinjer har ickeredovisats, vilket kanske för fullständighetens skull hade varit lämpUgt. Nuhar man som sagt gått ut tUl kommunerna och begärt kostnadstäckning underhänvisning tUl de framräknade underskotten, och hittUls har kommunerna ställtsig kallsinniga. Jag vill gärna fråga statsrådet om han kundetänkas acceptera att SJ gör sig av med vissa busslinjer som redovisats somförlustbringande, I sä fall kanske jag kan hjälpa tiU med kontakterna så attSJ i vart fall blir av med en linje som enligt driftkontoret i beräknaslämna ett underskott på . En bagatell i sammanhanget kanske mantycker, men det kanske kan finnas många liknande erbjudanden om man baraundersöker förhållandena. Vad jag åslundar, fru talman, det är att vi alla må hjälpatUl att bevara våra aUmänna kommunikationsmedel så att glesbygdens folk, ungaoch gamla, ges möjligheter att resa tUl tätorten och uträtta sina ärenden ochäven att städernas och övriga tätorters innevånare i ökande grad må kunnaanvända bussar och tåg när de skaU ut och röra på sig. Jag har anvisat någrautvägar givetvis finns det flera till dellösning av problemet beträffandebussunderskottet. Bara åtgärden att dra in tUlräckligt många bussturer ochdärmed minska kostnaderna tror jag inte löser problemet. Slutligen vill jag fråga statsrådet huruvida haninte kan tänkas vUja medverka till att den beramade indragningen i bussturnäteti och får anstå tUls vidare i avvaktan på genomförandet avandra lämpliga åtgärder och detta även om SJ får ett negativt svar från kommunernai bidragsfrågan. Ang. förbättring av transportförsörjningen i ochBlekinge Den diskussion som och jag nukommer att föra, kort eller lång, blir i stort sett en upprepning av vad herrHamrin och jag diskuterade; det rör sig faktiskt om nästanexakt samma sak. Därför finns det ingen anledning för mig att upprepa deargument i svaret tUl som var allmängUtiga och som inte rörde justGotland. ansåg att kommunernas knappa tUlgångar påpengar i och för sig kunde vara ett relevant skäl tUl någon form av ändrad Ang. förbättring av transportförsörjningen i ochBlekinge inriktningav den politik som har sagt att SJ tiUs vidare skaU föra när detgäller bussarna och deras ekonomisering. För den enskilda kommunen är detnaturligtvis i och för sig ett skäl - att man har dåUg ekonomi skall jag inteifrågasätta. Men det går inte att använda kommunernas dåliga ekonomi som någotslags huvudargument för att staten skall gå in med vad som fattas. Staten harlika Utet som kommunerna någon möjlighet att ändra av anvisade medel.Det är inte ett dugg enklare för SJ att skaffa fram medel än vad det är för enkommun som måhända fastlagt sin budget. har fastlagt SJ:s budget, ochden har säkert lagts fast Uka ordentligt som någonsin en kommuns budget. Beträffande bussbidragen som tar upp i sininterpeUation, där han pekar på de som han tycker aUtför låga bidragen pervagnmil till olönsam busstrafik, är det bara att på nytt konstatera att vi hartUlsatt en utredning som ser över den frågan. Den har aviserat att ettbetänkande skall vara färdigt om inte i slutet av detta år så någon gångomkring nästa årsskifte. lämnar också vissa förslag tUl hur SJ någotbättre skulle kunna ekonomisera sin verksamhet. Att SJ skulle skaffa envagnpark som innehöll även små bussar kan naturligtvis vara ett argument. Jagkänner inte till de exakta förhållandena i och när det gällerden frågan; jag förestäUer mig emellertid att det där som på många andra hållförekommer en samanvändning av vagnparken. Man kör inte bara enligt turlista,man försöker naturligtvis också att använda bussarna för beställningskörnlngaroch annat. Det är möjligt att argument, som från vissasynpunkter kan verka vettigt och riktigt, mister en del av sin attraktivitet omman ändå måste ha kvar stora bussar för beställningstrafik eller annat. Men,som sagt, jag talar inte här om det speciella fallet det är närmast en personligreflexion. nämnde att han skulle kunna stå till tjänstmed att ge tips på vissa linjer som SJ kan göra sig av med därför att de inteär särskilt lönsamma. SJ måste väl som alla andra företag av och tUl se översin totala verksamhet dock med uppmärksamheten riktad på attuppfylla statsmakternas krav på att staten om möjligt skall svara för entillfredsställande trafikförsörjning för landets olika delar. Men visst måsteSJ också affärsmässigt då och då se över sin verksamhet: av ekonomiska skältvingas man ibland överväga vilka linjer man skall fortsätta att driva. Har nuherr möjligheter att delge SJ sådana tips, så må det stå honom frittatt göra det. Skulle i samma veva se något privat bussföretag avtypen som vi talade om förut - som har någon bra linje också, så gårdet väl att ge SJ tips om det på samma gång. Kanske det kan gå jämnt upp tiUslut för både SJ och de privata, om SJ rent av får vara med på den kanten också- vad vet jag? Det här sammantaget innebär väl att svaret på herrCarlströms inlägg blir i stort sett detsamma som till . Vi har allanledning att från statens men även från kommunernas sida följa de härfrågorna. Vi gör det på vårt sätt genom att i olika former stödja kollektivtrafik i de svagare regionerna av landet, inklusive även de här aktuellaområdena, där så kanvara riktigt. Vi har utredningar när det gäller bussbidragen som skall komma.Och rent allmänt är det väl så, att om inte stat och kommun här samarbetar,även ekonomiskt, lär vi knappast kunna få en ordning som vi bådefrån statligt och från kommunalt håll kan försvara. Det är ledsamt att jag gjorde mig skyldig tUlviss upprepning. Den hade kanske inte behövt förekomma, om jag hade haft ordetföre . Men jag kände inte till att han hade framställt de härfrågorna, och därför blev väl mitt inlägg något annorlunda än vadkommunikationsministern hade kunnat vänta sig, om jag hade kommit först isammanhanget. Kommunikationsministern talar om att man har knappatillgångar på pengar i kommunema. Jag nämnde det därför att man ju hadefastlagt staten redan när de här framstäUningarna från SJ;s driftkontor i . Man hade alltså inte någon möjlighet att bedöma hur stora uttaxeringar somskulle göras med anledning av de propåerna. I min interpeUation har jag också pekat på att man harlåga bidrag per vagnmU, men eftersom det föreligger en utredning på den punktentog jag inte upp det i mitt anförande här . Sedan talar kommunikationsministern om att man har ensamanvändning av bussarna. Ja, visst har man det, och det bör man ha. BussarnaskaU givetvis gå så mycket som möjligt.