prot · FU09151 · 1971-12-31 00:00:00 — "Statskontoret finner det inte osannohkt att endistriklindragning kan få en betydande regionalpohtisk effekt dels genom altantalet arbetsliUfäUen minskar, dels genom att den aUmänna transportservicenminskar något som beaktas av företagen vid nylokaUsering, En nyregionindelning för SJs organisation bör således enUgt ämbetsverket föregås aven närmare utredning om de lokaUseringspoUtiska aspekterna av olikaorganisationsallernativ, så att statsmakterna i sista hand kan göra en rimligavvägning meUan företagsekonomiska effektivitetskrav och regionalpoUtiskasträvanden," - Det är statskontoret som gör den bedömningen. Jag har fuU förståelse för SJ som anläggerföretagsekonomiska synpunkter, men mot bakgrund av vad som hände har vihär i att också göra samhällsekonomiska och regionalpolitiskabedömningar. Jag är inte motståndare till att SJ rationaUserar på denhögre tjänstemannanivån. Har man inte gjort del i tiUräckUg utsträckning utan följtminsta motståndets lag och tagit bort en banarbetare här och en där, så att mani dag står med en för smal bas och en för stor överbyggnad, så är det inte desom har en annan uppfattning i den frågan som skaU anklagas för det; denkritiken måste til syvende og sidst den centrala SJ-ledningen ta på sig. Ochnog måste det finnas andra sätt att lösa rationaUseringsproblemen än genom attenbart dra in distriklsorganisa-lionerna på vissa orter. Om SJ behöver ett ökatstöd från samhället, så måste vi i la på oss det ansvaret, om det urhela samhäUs-ekonomins synpunkt är försvarbart och regionalpohliskl riktigt. Varken utskottsmajorileten eller reservanterna har tagitupp kravet i motionen 1551, som - det har redan sagt hemställeromuppskov med indragningen av en del distrikt. Även om det av utskollsbetänkandetkan utläsas alt man vill gå längre i rationaUsering än vad detta förslaginnebär, måste jag för min del stödja utskottet i detta sammanhang. Andrad regional organisation av SJ Idetta anförande instämde i (s). Det är en viktig fråga vi nu behandlar, sadestatsrådet i ett av sina senaste inlägg. Säkert är den det. Det är väl kanskejust därför som den utlöst en mycket lång och hvlig debatt här i kammaren undereftermiddagen och kvällen men kanske i ännu högre grad ute i landet, inte minstbland SJs egen personal, som bl. a. genom uppvaktningar hos ohka myndighetergivit uttryck för sitt missnöje med förslagels utformning. Även departementethar tydligen känt en viss osäkerhet inför SJs förslag, eftersom man dröjt medframläggandet av denna proposition till höstriksdagen den var ursprunghgenaviserad redan till vårriksdagen, men av någon anledning uppsköts detta beslut. För att ingen missuppfattning skall råda vUl jag säga -detta har vi motionärer också klart angivit i vår motion, nr 1545, som ocksåtillstyrkts av utskottsmajoriteten alt vi inte motsätter oss atlrationaUseringar företas inom SJ. Men vi kan inte instämma i det förslag tillomorganisation som departementet nu lagt på bord. Det har grundatspå en utredning som verkställts av en särskild organisations-grupp inom SJ, ochmot denna utredning har flera av remissinstanserna framfört åtskUlig kritik. Det finns givetvis, som statsrådet mycket rikligtockså framhöll, remissinstanser som varit positiva. Men enUgt min mening är detsvårt alt bilda sig en uppfattning om i vilken omfattning man kommer att uppnåden av departementet beräknade rationaliseringsvinsten, uppgående tiU ca 25miljoner kronor, som det angetts. Därav skuUe vara en vinstsom uppnåtts genom den nu föreslagna bortrationaUseringen av tredistriktskontor. Särskilt svårt är det all säga på vilka områden dessabesparingar skall göras, eftersom det saknas en ekonomisk detaljredovisning idet nu framlagda förslaget. Det råder, som jag tidigare nämnt, mycket delademeningar om förslaget tiU distriktsindelning, och nedbanlningen av antaletdistriktskontor från nuvarande elva till just åtta kanske vid närmare eftertanke och Ändrad regional organisation av SJ undersökningaricke visar sig vara riktig för alt ge SJ ur företagsekonomiska synpunkter denstörsta rationaliseringsvinsten. Därför bör detta, som vi motionärer och ävenulskottsmajoriteten - föreslår bli föremål för ytterUgare utredningar. Sedan vill jag, fru talman, ge några lokaliseringspohtiskasynpunkter. Både regering och riksdag har uttalat som sin målsättning att manbör söka dämpa storstadsområdenas tillväxt. Delta har man visat i handhng närman från nu flyttar ut statliga ämbetsverk. När del gälleromorganisationen av SJ gör man tvärtom, i varje fall beträffandedislriklskontoret i , som man nu ämnar flytta till en redan överhettadstorstadsregion, nämhgen . Jag behöver icke närmare gå in på detaljerna vad detgäller Växjökontoret, eftersom i i sitt tidigareanförande utförligt har redovisat dessa. Men det tjänar säkert ett syfte altytterligare understryka vikten av att Växjökontoret bör behållas urregionalpoUtiska synpunkter och för näringslivets utveckling i sydostregionen.Flyttas det nuvarande dislriklskontoret från kommer medVäxjö som centralort att vara och förbh en vit fläck på SJ s karta överplacerade dislriktskontor, eftersom de nya orterna som berör vår regionföreslås bh storstäderna och . Avståndet meUan dessa bådastäder är närmare , och eftersom hgger nästan exakt mitt emeUandessa båda städer vore del icke enbart ur geografisk synpunkt naturligt attVäxjö fick behåUa sitt kontor. Om och skuUe bU de nyahuvudorterna finge de största städerna i , , ochKronobergs län i medeltal 22 mU tiU sin huvudort. Ett betydhgt bättrealternativ vore att bilda ett distrikt av de fyra nämnda länen med nuvarandehuvudort, . Då skuUe motsvarande avstånd minskas tiU ca 10 mU. Inom dennaräjong med från bor del 900 000 människor, somskulle bilda ett naturhgt underlag vilket man också gett uttryck för ipropositionen för ett bärkraftigt distrikt. Med detta vill jag till slut, fru talman, instämma i vadulskottsmajoriteten har framfört, nämUgen atl ytterhgare utredning bör ske -och då i samråd med representanter bl. a, för näringslivet och vederbörandepersonalorganisationer samt under medverkan från personer med erfarenhet frånregionalpoUtiska bedömningar. Med detanförda ber jag atl få yrka bifall till utskottets hemställan. FruHÖRNLUND (s): Redan vid remissdebatten tog jagupp förslaget om en ändring av SJ s regionala organisation och den signaleradeindragningen av drift- och bandislrikten i . Detta skedde i samband medatt jag tog upp några frågor om den problematik som det ensidiga näringslivetinnebär i en så befolkningsrik region som Boråsregionen är. Jag pekade på de uppenbara risker det innebär att denindustrigren som är helt dominerande i regionen enhgt kanskekommer att minskas med 20 000 personer . Jag underströkockså utredningens uppfattning att vi behöver annan industri men kanske framförallt förvaltningstjänster och utbildningsanstalter, om vi skallklara framtiden och även kunna benytla oss av de stora investeringar som harnedlagts inte minst inom kommun, I det sammanhanget ifrågasatte jag om det inte ärnödvändigt att den ena handen vet vad den andra gör. Jag pekade påatt i propositionen 1970 hade uttalals, atl expansionen i Stockholms-,Göteborgs- och Malmöområdena borde dämpas, vilket bl, a. skuUe kunna ske genomutflyttning av verksamheter från dessa områden. Vidare påpekade jag, atl SJtycks driva en egen lokahseringspohtik, eftersom man var i färd med att viljacentraUsera till överhettade storstadsregioner. Och jag frågade om del kananses rimligt all flytta en verksamhet med ett hundratal anställda från tillGöteborg som en statlig utredning pläderat för en utlokahsering avviss verksamhet från tiU . Jag hade givelvis hoppals på att regeringen skulle läggaregionalpoUtiska synpunkter på det förslag som kom från SJ, detta inte minstpå grund av att vi sedermera behandlat frågan om den förstautlokaliserings-etappen av stathga verk och myndigheter, att vi behandlatfrågan om lokaliseringssamråd och att vi kommit betydligt längre när det gällerde regionala frågorna genom de program, som har upprättats av länsstyrelsernaoch som håller på att överarbetas och skall komma som förslag påriksdagens bord . Jag hade också en förhoppning om att det var på grund avremissvaren som man inte framlade någon proposition vid vårriksdagen 1971 ochatt man hade påverkats av de remissyttranden som hade kommit, bl, a, från dekommuner som skulle drabbas genom att de förlorade drift- och bandislrikten. När jag sedermera tog del av proposilionsförteckningen vidhöslriksda-gens början och fann att frågan om SJs omorganisation inte fannsupplagen, hoppades jag givelvis, att kommunikationsministern efter alla deuppvaktningar som hade förekommit hade funnit att det utan tvivel fanns godamöjhgheter att skjuta på hela frågan och göra kompletterande utredningar, däräven de regionalpolitiska frågeställningarna kunde beaktas. En annan tänkbar orsak till ett uppskov kunde ocksååberopas, nämUgen att uppdragit åt länsstyrelsernaatt utföra en regional trafikplanering, som skall vara färdig före den 1oktober 1974. Men tyvärr, Ugger förslaget på bordel, och jag måstefortfarande fråga, om del inte är hög tid att den ena handen vet vad den andragör, Uksom jag gjorde i remissdebatten 1 970. Vi kommer atl till få ett statUgtföretag, nämhgen provningsanstallen med ca 140 anstäUda. håller vi påatl förlora SJs distriklsorganisation med ca 90 tjänster. 1 detta sammanhangfrågar jag mig onekligen; Är det lokstalionen som kommer alt dras in i nästaomgång? Också många bland SJ-personalen i frågar sig detta och menar attdet här är bara en början. Det har talats om att vi skulle vara benägna attrationalisera endast när det drabbar vissa personalgrupper. Detta skulle jag viljabemöta med att vi har försökt så långt det har gått atl slå vakt om vårabandelar och våra Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ turlistoroch att ha kvar stationer med bemanning i de fall detta över huvud taget varitmöjhgt. Om man skall lägga lokahseringspohliska aspekter påtrafikfrågorna -vilket jag tycker det är helt naturhgt att göra - måste jag slåfast att vi i är intresserade av atl bibehåUa så mycket sommöjligt av servicen men också av tjänstesektorn. Vårt stora problem är nämUgenatt vi inte har en tjänstesektor som står någorlunda i proportion till vadövriga regioner och regioncentra med jämförbara befolkningstal är begåvade med.Detta medför bl. a. atl våra ungdomskullar flyttar ul, så alt vi har fått ennegaliv befolkningsutveckhng med en starkt ökad utflyttning. Det är såledesinga högavlönade som vi slår vakt om, även om detta i och för sig skuUe kunnaanses helt berättigat, mot bakgrund av att vi har en typisk låglönenäring somhuvudsakhg försörjningsbas och atl var och en naturligtvis måste sträva efterall hålla ett någorlunda godtagbart skatteunderlag. Vidare är del i hög gradöverdrivet att tala om höga tjänster i detta fall. Om vi tar driftdistrikten iBorås som exempel, finner vi att det rör sig om elva chefstjänster och ettmellanskikt av tekniker men också om ett stort antal relativt lågavlönade,varav ca 30, eller inte mindre än en tredjedel av samthga, är organiserade iStatsanställdas förbund. Del är således en falsk bild man kommer med när man talarom all det här gäller att börja rationaliseringen i toppen. Man får nog i ställetbörja vid den centrala administrationen, om rationaliseringen skall ge ettresultat i den riktningen. Det har talats om stora rationahseringsvinster här, och ipropositionen beräknas att distriktsomorganisationen skall medföra attkostnaderna kommer att gå ned med . Det görs dock ettviktigt förbehåll, i vilket man konstaterar alt personalminskningen uppnåsförst i anslutning till en successiv naturUg avgång, vUket medför atteffekterna i kostnadshänseende i sin helhet uppnås först på viss sikt. Om manutgår från att ingen tjänsteman skall avskedas, ulan att det i stället är frågaom omplaceringar, måste man konstatera att vinsten då kommer fram först när enfemtedel av samtUga tjänstemän i distrikten har lämnat sin tjänst, vilket tordevara en sak på myckel lång sikt. SJ har i förslaget framhålUt att man harförsökt bedöma vilken organisation bör ha för att fungera effektivt fem . Jag måste nog konstatera atl om det bara rör sig om femår framåt i tiden, är den bedömning man har åstadkommit myckel kortsiktig, isynnerhet som det kommer alt ha gått förslaget framlades innan delträder i kraft - om propositionen skulle komma att bifallas. Detta understrykerväl ändå vad sade om ryckigheten i SJs organisation. harutveckhngen kanske trots allt gått så fort att det finns skäl för atl omprövahela förslaget . Det är också en synnerligen mager redovisning som vi harfått i denna fråga, både från SJ och i propositionen 147, Det talas i ohkasammanhang om bristande balans mellan distrikten, om för litet underlag osv,,men del finns inte något statistiskt material som underlag för bedömningar närdel gäller bärkraften, vare sig i den nuvarande distriktsindelningen eUer i dentiUtänkta. Vilket distrikt har den lägsta Vilket är minst bärkraftigt ur administrativ synpunkt, i nuvarandeorganisation? Hur stor blir skillnaden Irafikdistrik-len emellan genom denföreslagna nya indelningen? Såvitt jag förstår måste det bU avsevärdaskillnader även i fortsättningen, men jag kan inte bevisa detta, eftersom jaginte har något material att stödja mig på, Uka Utet som någon annan tycks hadet. Det finns också en rad övriga obesvarade frågor som göratt man kan ifrågasätta förslaget även av andra skäl än lokaliseringspolitiskasådana, som dock för mig är de mest väsentliga i detta sammanhang, och jagkommer därför alt stödja utskoltsmajoritetens förslag. Ändrad regional organisation av SJ HerrOLSSON i (c): Jag har begärt ordet i detta ärende i egenskapav motionär, och jag lovar att fatta mig kort. För åtskilliga orter betyder SJs verksamhet synnerUgenmycket för sysselsättningen, och den successiva rationalisering, här ibetydelsen personahnskränkningar, som skett och sker inom SJ har för sådanaorter redan haft negativa konsekvenser. Om de förslag till ändrad regionalorganisation av SJ som föreslås i propositionen 147 genomförs skulle dessanegativa effekter ytterligare förslärkas på några orter, där SJs verksamhet haravgörande betydelse för sysselsättningen. Jag har i min motion nr 1552 - liksom även imotionen 1553 - tagit upp frågan om SJs framtida verksamhet i Ange, Ange ärjust en sådan ort, för vilken SJs dispositioner av personal har avgörandebetydelse för den framtida utveckhngen. De personahnskränkningar som redanskett har såväl som kommunen och ortsbefolkningen åsett med oro. Åv propositionen är del inte lätt att dra säkra slutsatserom SJs planerade verksamhet i Ange, men remissinstanser med specieUt ansvar förlänets och denna kommuns framtid har ställt sig kritiska till följderna förkommunen vid ett eventuellt genomförande av de i utredningen föreslagnaändringarna av maskintjänsten, EnUgt propositionen tillstyrkerdepartementschefen den föreslagna omorganisationen, som enhgt honom synesutgöra en tillfredsställande lösning av problemen i fråga om maskintjänsten.Denna lösning torde dock efter hand medföra färre sysselsällningslillfäUen vidSJ i Ange, bl. a, genom att distriktsgränserna föreslås följa länsgränserna,vilket medför minskal underlag för verksläder. Jag har funnit det viktigt att aktualisera frågan på grundav SJs stora betydelse för orten. Av centralortens knappt 4 000 invånare ärungefär 700 anstäUda vid SJ. Ange skall enUgt länsprogrammet utgöra regionalltillväxlcentrum för västra . Kommunens befolkningstal är vikande.Svårigheterna alt skapa nya sysselsättningstillfällen är stora, trots demöjhgheter den stathga lokaliseringspoUtiken ger, speciellt för det inrestödområdet, vUket denna kommun tiUhör. Avståndet från centralorten tillnärmaste större tätort är . Det är alltså synnerhgen viktigt atl kommuneninte ytterUgare försvagas ulan i stället lyckas vända befolkningsutveckUngen såatt samhällsservicen där får tillräckUgt under lag för att kunna bibehåUas ochden nybildade slorkommunen långsiktigt Ändrad regional organisation av SJ kan beståsom självständig enhet. Vi måste samordna samhällets resurser om regionalpolitikenskall lyckas. ställer medel till förfogande för en aktivlokaliserings-poUtik, varigenom man hoppas kunna stimulera näringslivet tillnyetableringar eller utvidgningar inom stödområdet för att därigenom skapa nyaarbetstillfällen. Men vi får i detta sammanhang inte glömma verksamheteninom statens affärsdrivande verk. Visserhgen kanske det kan påvisas att dessa-i delta fall SJ - gör vissa inbesparingar genom indragningar på vissa orter,men om samhället i stället drabbas av större kostnader för alt skapa nyabeslående arbetstiUfällen, som skaU kompensera de affärsdrivande verkensinskränkningar, uppstår totalt ökade samhällskostnader. Låt oss se på dessa totala samhällskostnader och låt ossse den stathga verksamheten inklusive SJ - inte enbart ur ett företagsekonomisktutan även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Regionalpohtiken får intefungera så alt staten ger med den ena handen och tar igen med den andra. Iorter med sysselsättningssvårigheler bör den statliga verksamheten intetiUåtas minska förrän man förvissat sig om hur och till vilken kostnad man kanskapa andra varaktiga arbetstillfällen. I min motion har jag krävt dels att skaU uttalasig emot ytterUgare inskränkningar i SJs totala verksamhet i Ange, dels attfrågan om utökning av verksamheten där bör prövas. Det kan möjhgen synas som om jag ägnat alltförstort intresse för en viss Uten ort, när vi har all ta ställning i en fråga,som gäller hela landet. Men vi måste då erinra oss att för knappast någon annanort som berörs av omorganisationen torde SJs verksamhet betyda förhållandevisså mycket som för just Ange. Ange domineras helt enkelt av SJ, samhället harbyggts upp kring SJs verksamhet. SJ måste därför självklart känna ansvar förortens fortsatta utveckling. Önskvärt vore atl finna möjligheter för utökadaktivitet där utan alt behöva ge avkaU pä de ekonomiska kraven. Med ortens urSJs synpunkt centrala läge hoppas jag del skaU vara möjUgt, Jag är mycket tillfredsställd med utskottets ställningstagande,I sin skrivning angående SJs verksamhet i Ange anför man, atl även härvidlagbör regionalpohtiska synpunkter beaktas, och dessutom erinrar man om desynpunkter som framförts i motionerna angående Ange, Det är min förhoppning att i dennafråga skall besluta enhgt utskottets hemställan. Jag utgår från alt denytterhgare utredning angående SJs regionala organisation som blir följden häravskall ta hänsyn tUl SJs roll inom regionalpoUliken. Jag hoppas vidare attutredningen aUvarUgt skall pröva de i min motion framförda kraven och därigenomlåta SJs verksamhet vara ett av samhällets ohka medel för att skapa en positivutveckhng inom en kommun som hotas av en fortgående befolkningsminskning. HerrWINBERG (m): Det är naturligtvis, som en annan talare nysssade jag tror det var - svårt att i det här stadiet avöverläggningen tillföra debatten något egentligt nytt. Jag skall drakonsekvenserna av det och fattamig kort. och jag har i motionen 1 524 anfört en del synpunkterpå förslaget till ändring av SJs regionala organisation. Synpunkterna harutmynnat i ett yrkande om avslag på propositionen 147. Yrkandet innebär inteatt vi motsätter oss en ändring av SJs nuvarande organisation och en fortsattrationahsering inom SJ. Tvärtom bör naturUgtvis SJ liksom alla andra företag haen så rationell och lämphg organisation som möjligt. Utveckhngen pä ohkaområden kan givetvis medföra att SJs organisation från tid till annan böröverses, effektiviseras och moderniseras. Nej, fru talman, vårt avslagsyrkande beror på starktveksamhet om förslaget på en del viktiga punkter verkhgen är det bästa. Vårtveksamhet har framför aUt gällt principerna för distriktsindelningen,indragningen av och organisationen av verkstadsregionerna. Dettatillsammans med det förhållandel att en regional trafikplanering nu skallkomma i gång utgör enhgt vår mening starka skäl för att en ytterligare prövningbör ske innan beslut fallas om en ändrad regional organisation av SJ. En ändring av organisationen måste naturUgtvis la hänsyntiU de regionalpohtiska effekter som bUr följden därav. Den aspekten kan inteanses ha varit tillräckligt beaktad i SJs organisationsförslag. SJ kan inomramen för nuvarande organisation vidta rationaUseringsåtgärder och så har ocksåskett - dag ut och dag in, för att citera vad kommunikationsministem sade nyss- och det bör ske även i fortsättningen. Också vid sådana åtgärder som vidtasinternt inom SJ måste de regionalpohtiska aspekterna uppmärksammas. Jaginstämmer helt i vad utskottet säger om detta och noterar medtillfredsställelse atl utskottet särskUt har uppmärksammat de negativalokahseringspolitiska effekter som kan uppstå vid en ändrad organisation av SJsförvaltningar i Ångeområdel. Jag har sagt från denna talarstol andratalare har sagt samma , men det förtjänar att upprepas - nämligen att manmåste väga de vinster som kan göras genom en ändrad organisation mot deinsatser och kostnader som av lokahseringspohliska skäl kan bh nödvändiga närden ändrade organisationen medför att sysselsättningsmöjUgheterna pä olikaorter minskar. Får jag sedan, med hänsyn till den långt framskridnaliden, inskränka mig till alt bara ta upp ytterligare en fråga, nämUgen den somgäUer anpassningen av distriktsgränserna till länsgränserna. I organisationsförslagethar SJ hävdat, att främst med hänsyn till behovet av samhäUsplanering bördistriktsgränserna icke i fortsättningen bryta länsgränserna. Jag kan också härinstämma i utskottels ställningstagande, eftersom förslaget inte förefaller atltiUräckUgt ha beaktat att det finns starka skäl som talar mot en mycket striktindelning efter länsgränser. Del är näringsgeografiska och regionalpohtiskaförhållanden och det är trafik-strömmarna. Det kan finnas anledning påpeka attSJ :s regionala organisation, såvitt jag vet, aldrig har följt landsstatens indelningutan att också SJs tidigare indelning, , med några stora distrikt isin lur uppdelade i mindre sektioner, i det stora hela hade skett eftertrafikslrömmarna och de sammanhängande hnjerna. Nuifrågasätts en regional indelning efter andra principer. Ändrad regional organisation av SJ 6 protokoll 1971. Ändrad regional organisation av SJ nämna vadvi också påpekat i vår motion, nämligen all som man nu vUl ändra entidigare indelning av viss regional verksamhet till att följa nu gäUandegränser för länsförvaltningen, så är hela den stora frågan om vårt landslämphgaste indelning föremål för utredning. harunder haft uppdrag i del här avseendet och lämnat förslag. Idirektiven för den nu arbetande länsberedningen står atl beredningen bl. a.skaU la upp frågan om lämpUga geografiska arbetsområden för den decentraUseradestatUga förvaltningen. Del antyds vidare i direktiven att man kan tänka sigeventuellt ett differentierat regionalt mönster med samordning på oUka nivåer,t. ex, i län och i länsblock eUer planeringsregioner. Det här kan innebära att om man nu anpassar SJ-regionernaefter länsgränserna, så kan del bli aktuellt att åter ändra denregionala indelningen, nämligen om länsindelningen kommer att ändras. Inteminst ur personalens synpunkt bör det beaktas. Del är därför vi menar i vårmotion att det också mot den här bakgrunden finns anledning tillförsiktighet i strävandena att anpassa SJs regionala indelning så attdistriktsgränser inte skall kunna bryta länsgränser. Med detta yrkar jag bifaU till utskottetshemställan. I detta anförande under vilket herr talmannen övertogledningen av kammarens förhandhngar instämde i Agnas (m). HerrHUGOSSON (s): Trafikutskottels ordförande iGöteborg inledde sitt anförande här med att säga att när det gäUer är del företagsekonomiska synpunkter som står emot deregionalpoUtiska och lokalpoUtiska aspekterna. Detta skuUe enligt utskottelsordförande inte vara någon fråga där man hade anledning att dra partipohtiskaskiljelinjer.