prot · FU0933 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 19februari. § 2Meddelande ang. finansdebatten , m. m. Med ledning av de tidsuppgifter som lämnats vid anmälan avtalare tUl morgondagens fUiansdebatt har den sammanlagda debattiden beräknatstUl 10 ä . Voteringarna beträffande finansutskottets betänkande nr Iskulle dä kunna äga rum först omkring . Med hänsyn härtUl börbehandlingen av återstående på föredragningsUstan upptagna ärenden uppskjutas.Avsikten är att de skaU upptas tUl avgörande vid arbeisplenum onsdagen den 10mars . § 3 Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökningar: Härmed får jag anhålla omtjänstledighet från riksdagsarbetet 2 och på grund avutrikes resa. Härmed anhåUes om ledighet fränriksdagsarbelet 1 pä grund av utlandsresa, Kammaren biföll dessa ansökningar. § 4 Herr förste vice talmannen meddelade, att tUl kammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven den I 7mars. HerrBergman beviljades erforderlig ledighet från riksdagsarbetet. Ang. en fond till stöd för offer för diktaturen i § 5 Ang. en fond till stöd för offer för diktaturen iGrekland Herr utrikesministern ordet för att besvara i (s) den 11 februariframställda interpellation, nr 49, och anförde; Fra i har begärt enredogörelse för ställningstagandet i tiUförslaget om en fond till nödlidande grekiska diktaturoffer. Vidare har fruEriksson frågat om regeringen ser någon väg att medverka tiU att en sådan fondupprättas. rekommenderade vidsitt möte i aprU 1970 ministerkommittén att rikta en uppmaning tUl berördaregeringar att vidtaga vissa provisoriska åtgärder i syfte att bistå grekiskamedborgare som på grund av regimen gått i landsflykt. En av dessa åtgärderavsåg att regeringarna gemensamt skulle tUlskjuta 100 000 doUar tiUEuroparådets flyktingfond. Denna summa skulle användas tUl att förbättraexUgrekernas bekymmersamma situation. Från svensk sida stödde vi förslaget att tUlskapa en fondför de grekiska flyktingarna. svar tUl rådgivande församlingenvisade emellertid att majoriteten av ministerkommitténs medlemmar var emotdenna tanke. I svaret förklarades beträffande den föreslagna fonden, attministerkommittén inte kunnat gä med pä församlingens förslag.Ministerkommittén hade dragit denna slutsats, hette det vidare, efter noggrantövervägande av alla juridiska, poUtiska och humanitära aspekter på de grekiskamedborgarnas ställning i Europarådsländerna. Som framgår av det sagda har det alltså trots engenomgående positiv inställning från vår sida inte visat sig möjligt att inomEuroparådets ram upprätta en fond för den grekiska diktaturens offer. Det ärknappast realistiskt att tro att en sädan fond skuUe kunna tUlskapas inom någonannan intemationeU organisation. i (s): Jag ber att tUl utrikesministern få uttalaett tack för svaret. Min fräga var egentligen indelad i två. På den ena erhölljag ett tUlfredsstäUande svar, vUket jag kunde förmoda, nämligen att Sverigehar en positiv instäUning tiU förslaget om att upprätta en fond för greker iexil som har bringats i nöd och olycka genom diktaturen. Pä den andra frågan,om det skulle finnas en annan möjlighet att åstadkomma en sädan fond, när detnu misslyckats i , fick jag däremot ett dystert svar. Men det finnsväl inte någon annan intemationeU organisation som kan upprätta en sådan fondför grekerna. Självfallet var meningen med denna fond att greker i olikanödsituationer och med olika bekymmer skulle få hjälp. Det hade varit ennaturlig konsekvens av den solidaritetsförklaring, som uteslutandeav innebar, att senare i handling följa upp denna linje. Situationen för de greker som fått lämna sitt land haringalunda blivit gynnsammare. Det verkar tvärtom som om bekymren hade ökat fördem. Detförefaller som om vore rnindre benägna än att ge hjälp tUl greker. Vi ser det i , dit det kommer av greker. Jag har inga siffror pä hur stor den är, men erfarenheterna avmina kontakter med grekerna säger rrug att det är fråga om ett mycket stortantal greker. Dessa greker kommer vidare inte direkt från ulanfrån andra staler i och är i allmänhet unga människor. Detta tyder välpå att de skulle ha mindre svårigheter att klara sig i andra länder i ,där de ändå har vant sig vid språkel och lärt sig en hel del. Det är vidare svårt för greker som kommer till attlära sig svenska. Det är ell språk som ligger långt ifrån deras eget. Det ärlättare för dem alt anpassa sig i , eftersom franska är etl vanligtspråk i de högre skolorna i . Det är också lättare för dem att anpassasig i , eflersom många greker i sitt hemland haft kontakt med tyskaspråkel. Del är därför förenat med särskilt stora svårigheter att låta enstörre ström av grekiska universitetsstuderande och andra studerande, kommatill oss än lUl andra länder, eftersom vederbörande ofta tvingas avbryta sinasiudier i ett annat land och på nytt får börja anpassa sig tUl elt främmandespråk och ändrade förhållanden. I den situationen är det värt att erinra om den hjälp somSverige gav på begäran av och med stöd av deinternationeUa studentorganisationerna. lämnade ett bidrag på 100 000kronor tUl greker som hade börjat studera i , avsett att hjälpa dem attslutföra dessa studier. Pengarna gavs alltså tUl en grupp som redan hade visatsig ha möjligheter att studera. Dessa pengar har utnyttjats mycket framgångsrikt. DetgäUde 24 eller 25 stipendiater och av dem har åtminstone 6 avlagt examen.En del av dem enligt uppgift 13 - anses bli färdiga med sina studier nästa åroch de övriga räknar med att kunna vara färdiga året därpå. Det gäUer kemiskaingenjörer, jurister, ekonomer och andra studerande. Projektet har, som jag sade, framlagts för den svenskaregeringen av som gjort en ny hemställan ommedel för att hjälpa dem som påbörjat studier att föra dem i hamn. Motbakgrunden av att nu inte har lyckats få gehör i för enfond på avsedd för greker i olika nödsituationer hoppas jag på samma sätt som tidigare skett skall finna det möjligt att bevUja denhemställan om ett anslag tiU studenter, som har påbörjat studier och som kanfullfölja dem, vUken gjorts av studentorganisationerna i . Som jag sagt tidigare, gäller det inte grupper om vUkasstudieförutsättningar man inget vet. Det är människor som visat sig kunnatklara sina studier och som kanske därför att de har träning i franska språketkan klara dem mycket snabbare än de grekiska studenter kan göra som kommer hit.Jag har mycket stor erfarenhet av de enorma svårigheter som hopar sig förgreker när de skall komma in i svenskt studieväsende även om det lyckasibland. Man har begärt att vi skaU anslå föratt fortsätta den hjälp som här har nämnts. Det beloppet skulle räcka tUlvidare studier för dem som har börjat studera och kanske ge ytterUgare några Ang. en fond tiU stöd för offer för diktaturen i Ang. en fond tiU stöd för offer för diktaturen i stipendiatermöjlighet att avlägga examina. Jag för fram denna fråga i ett slags förtvivlan, eftersomjag förstår att när utrikesministern inte kan anvisa någon väg genom internationeUaorganisationer, då finns det inga sädana. Jag känner frånungdomen, så jag vet att han kanske mer än nägon annan haft kontakt medinternationella ungdomsgrupper som fördrivits från hemlandet och som har fåttkänna politiskt tryck. Då jag tar upp den här frågan gör jag det medförhoppningen att regeringen när denna hemstäUan skall behandlas fullföljer deintentioner som man det är jag övertygad om drev mycket kraftfullt iEuroparådet och som där stupade på att de andra staterna inte visade densolidaritet som de en gång förklarat sig känna med grekiska flyktingar. Jaghoppas att man skall kunna ge detta relativt lUla men dock effektiva bidrag tUlgreker i exil. Jag viU understryka att vi från svensk sidaverkligen har visat förståelse mot flyktingar som kommer från olika länder därfolket har drabbats av hårda diktaturer. Så är också fallet när det gällergrekerna. Det är i och för sig ganska naturligt att vi vUl delta ien internationell fond för att komma dessa människor tUl hjälp. Det kanemellertid vara mera tveksamt om vi skaU göra insatser exempelvis för grekersom studerar i , i , i eller det kan bU fräga om detena landet efter det andra. Ätt vi stöder de grekiska flyktingar som befinnersig i värt land betraktar jag som självklart. Att vi skulle ansluta oss tUl en intemationeU fond förstöd åt studerande i andra länder är som sagt mera tveksamt, trots att vi haranslagit pengar tUl liknande ändamål tidigare. Man kan ifrågasätta, om vi frånsvensk sida skall stödja grupper av grekiska flyktingar som befinner sig i deolika länderna runt om i , Det är bara denna pårrUnnelse jag velat göra i anslutningtUl anförande . Fra i (s): Jag förstår att det kan råda en visstveksamhet, ty som utrikesministern sade kan det ena gången bli fråga omstuderande i , nästa gång i eller osv. Ä andra sidan anserjag det oriktigt att först lämna en hjälp som inger vissa förhoppningar och somgör att människor kan bedriva studier tUl en viss gräns men sedan intefortsätta med dem. Då kan ju sägas att detta kanske skulle fä sådanakonsekvenser att man tvekar inför alla beslut om att ge stöd. Det är riktigt,men jag tror ändå att man räknat med att denna grupp skulle kunna studera framtUl examen, och då är det väl en bättre väg att låta dem genomföra dessastudier där de är än att här i ta emot greker som redan påbörjatstudier i andra länder och där gått vid högskola eUer universitet ochsom skuUe komma hit för att börja på nytt. Jag har sett vUka svårigheter detmedför. Det vore nog en mycket effektivare hjälp att ge stödet tUl dem där deär. Jag hoppas att svaret inte betyder att man helt har sågat av Nr 33 möjligheterna att fortsätta hjälpen. ' Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs, men bordlades äter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 14 16, finansutskottets betänkande nr 1, skatteutskottetsbetänkanden m 1, 7 och 12, justitieutskottets betänkande nr 2,socialförsäkringsutskotlets betänkanden nr I - 3 samt jordbruksutskottelsbetänkanden m 4 - 6. § 7 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningen nr62, § 8 Herr förste vice talmannen meddelade attfinansutskottets betänkande nr I saml skatteutskottets betänkanden nr I, 7 och12 i nu nämnd ordning uppföres främst bland två gånger bordlagda ärenden påföredragningslistan för kammarens nästa sammanträde. § 9 Interpellation nr 63 ang. hemuppgifterna i Ordet lämnades på begäran tUl HerrSTÅLHAMMAR (fp), som yttrade: Anvisningama om elevernas hemarbete, såsom deframställts i Läroplan för grandskolan respektive skolstadgans bestämmelser omhemuppgifter, ger möjUghet tUl skUda tolkningar av hemuppgifternas ställrUngoch betydelse i skolan. Det medför stor osäkerhet hos den enskilde läraren ochskolledaren om i vUken utsträckning hemuppgifter får och skaU ges. Variationerna mellan olika ämnen och skolor kan också bUavsevärda, beroende på oklarheten i anvisningarna. En följd av detta är, attelever i samma ämne och årskurs men från skilda klasser kan ha mycket olikamängd hemuppgifter, trots att kurs- och timplanerna är identiska. I , m. m. 1969 s. 69 f. heter det; "Huvuddelen av det med skolan förbundna arbetet skalleleven utföra på skoltid. Lektionerna skaU användas för aktiv inlärning. Detta gäUer såväl inlärning av allmänorienterande stoff som färdighetsträning i läsning, skrivning, räkning och främmande språk. Eleverna bör få individuell handledning i skolan i naturliga arbetssituationer och med tiUgång tUl lämpUga läromedel. Med en sådan intiktning av arbetet i skolan blirtraditioneUa hemuppgifter för eleverna av underordnad betydelse. Delta är ocksåväl motiverat på grund av det förhällandet, att man i timplanerna fastställt ettså stort veckotimtal för elevernas undervisning i skolan, att de bör få användaövrig tid för rekreation. Hemuppgifter bör följaktligen i störstamöjliga utsträckning vara frivilliga för eleverna. Skolledningen har ett ansvarför att detta också blir förverkligat. De friviUiga hemuppgifterna kan innebärasåväl individueUa åtaganden som grupp- åtaganden.De förra behöver inte genomgående avse bokliga studier med inlärningav vissa fakla och övning av färdigheler. De kan också beslå av iakttagelser,referat av dagsakluaUteler, beskrivningar av miljöer, uppfölj- ning ochredovisning av händelser, underhäUningsprogram, förevisningar, De senare kan bestå i att en grupp genomför en intervju, ett studiebesökeUer samlar in studiematerial för fortsatt arbete i skolan," Skolstadgans5 kap. 2 § föreskriver: "Huvuddelenav elevernas arbete bör utföras under lektionerna. Hemuppgift mä icke givastUl dag efter söndag, helgdag eller hel lovdag. Uppgifterna böra fördelas jämntpå övriga arbetsdagar." Med hänvisnmg tUl det anförda viU jag anhåUa om kammarenstUlstånd att tiU herr utbildningsministern få stäUa följande fråga; Är statsrådet viUig att klarlägga i vUken utsträckninghemuppgifter skall ges i ? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr 64 ang. möjUghetema tillutbildning för sekreteraryrket Ordet lämnades på begäran tUl HerrWIKSTRÖM (fp), som yttrade; står sekreterarskolan hosKursverksamheten vid under statlig tUlsyn, Detta gereleverna rätt att uppbära de studiemedel som för de allra flesta av dem utgörföratsättningen för att kunna skaffa sig den önskade yrkesutbUdningen, Stiftelsen vidStockholms universitet, begärde att sekreterarskolan fortfarande ochfr. o, m. den skulle fä stå under statlig tUlsyn. Sekreterarskolanhar aldrig begärt eller åtnjutit något statsbidrag. I beslut lämnade emellertidKungl, Maj ;t ansökningen utan bifall. beslut får omedelbara ochaUvarliga konsekvenser för elever och personal. Förberedelsearbetet för nästaläsår har kommit långt. De blivande eleverna mäste nu meddelas att de inte kanpåräkna studiemedel. Det medför att alla elever vUkas föräldrar inte kan ta påsig hela kostnaden mäste avanmäla sig eUer avstå från en tUltänkt utbildning.Det torde gäUa ca 2/3 av omkring 250 elever. Merparten av dessa torde i ställetsöka sig tUl fUosofiska fakulteter och därvid för en mer osäkerutbildning utnyttja de studiemedel som nu förvägrardem, Sekreterarskolan mäsle med kort varsel avskeda lärare, meddela firmorutomlands att praktikantplatserna ej kan utnyttjas på grund av beslutet,avbeställa de platser i familjer som inbokats m. m. Därtill kommer de storainvesteringar som huvudmannen gjort i fräga om lokaler, undervisningsmaterialm. Den mestbetänkliga konsekvensen av beslutet blir dock att skolan i fortsättningen kommer att bU mycket skevt rekryterad, främst av ungdomarmed förmögna föräldrar. En annan mindre önskvärd konse- kvens bUr den, att många ungdomar med ett klart dokumenterat yrkesutbildningsintressetvingas välja en annan utbUdningsform, i de Nr 33 flesta faU sannoUktuniversitetsstudier. Skolan vänder sig nämligen enbart tUl ungdomar med godavitsord från gymnasiet. Detta sammanhänger med de stora krav, som mäste stäUaspä elevernas språkkunskaper. Efter en intensiv utbUdning iSverige skall nämligen eleverna kunna fullgöra uppgifter i engelska, tyska eUerschweiziska firmor och organisalioner , som fortsattUtbUdning meddelas i dessa länder. Det mäste också betraktas som anmärkningsvärt urarbetsmarknadssynpunkt att strypa en skola som avlastar universiteten och ger250 ungdomar årUgen en kvalificerad sekreterarutbUdning med åtminstone halvastudietiden förlagd utomlands tUl en kostnad som så gott som helt täcks av denuvarande studiemedlen. Inför en vidgad Europamarknad och inför de ökade kravsom inte minst i språkhänseende kommer att stäUas pä de anstäUda ärdet svårt att förstå det framsynta i beslutet. Kravel på ökade färdigheter ihuvudspråken har frän näringslivets sida ökat , inte minstbehovet av personal med kvaUficerade kunskaper i tyska och franska. Förnärvarande kan inte samhällel erbjuda nägon motsvarande utbildning, varförargumentet att utbUdningen skuUe vara överflödig då samhället tiUgodoser den iandra former inte kan gäUa. Från skolans start har under de åtta verksamhetsåren1 650 studenter deltagit i den ettåriga utbildningen. Skolans elever har varitefterfrågade och lätta att placera på en arbetsmarknad som ställer höga krav päfärdigheter och prestationsförmåga. De har mer än väl kunnat hävda sig ijämförelse med studerande frän andra utbUdningsanstalter, även akademisktutbUdade sekreterare med sekreterarexamen. Av aUa vittnesbörd att döma frånnäringsUv, myndigheter och skolväsen har skolan fyllt ett stort behov. Med hänvisning tUl det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr utbUdningsministern få ställa följande fråga; Anser statsrådet att det finns tUlfredsstäUandemöjligheter tUl utbUdning för sekreteraryrket, särskilt med hänsyn tUl behovetav internationell praktik? Denna anhäUan bordlades. § 11 Interpellation nr 65 ang. planeringen förlokalisering av miljöfarUg anläggning, m. m. Ordet lämnades på begäran tUl (), som yttrade: offentUggjordesvattenfaUsverkets och planer på en stor oljehamn vidTörnsholmarna nägra kUometer söder om i . Alternativtföreslås en hamn vid LUla Fläskö något söder därom. Hamnen är avsedd somförsörinings-hamn för . Handläggningen av frågan är anmärkningsvärd. De nämndamyndigheterna har enligt uppgift inte haft nägon kontakt med berörda lokala organ,bortsett från en rådfrågning hos lotsarna, och inte ens talat med har haft att göra med frågan men inte rådgjort med berörda länsmyndigheter. Ur miljösynpunkt kan man hysaaUvarliga betänkligheter mot föresla gen förläggning. Dels Ugger de berörda platserna i en synnerligen vacker skärgård med rikt fågelliv och relativt längt in i , dels är det ringa avstånd tiU det område väster om som avsatts för fritidsbe byggelse och frUuftsUv. I området vid närbelägna Stora Uttervik är t. ex. stora investeringar gjorda för fritidsbebyggelse. Ett stort antal semester hus har uppförts, och en av länets två stugbyar för uthyrning är där etablerad inom ett planlagt område för sammanlagt ca 1 700 fritidstom ter. Den föreslagna etableringen utgör sålunda ett betydande hot mot den planläggning och satsning frän länsmyndigheternas sida som gjorts inom detta område för fritidsvistelse. Man frågar sig också om det kan vara riktigt att etableraen miljöfarUg anläggning av detta slag innan riksplaneringen är färdig. Detborde i princip vara lämpligt att koncentrera oljemottagningshamnarna så mycketsom möjUgt. borde kunna försörias med erforderUg olja från någonnärbelägen oljehamn genom utnyttjande av pipe-Unes eUer mindreoljetransportfartyg, självgående eUer bogserade. Härvid kan eUerOxelösund komma i fråga. Lämpligast synes vara, då avståndet förytterUgare oljetransporter i farleden in till är betydligt kortarefrån än från . är därtUl en utomordentUgtvälbelägen och som regel isfri djuphamn. Dessutom finns i OxelösundutomordentUga förutsättningar för utbyggnad av hamnen vid behov och föranläggning av erforderUga lagringsutrymmen. Med stöd av vad jag anfört hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr kommunikationsministern få stäUa följande frågor: det vara lämpligt att planering för lokalisering av miljöfarUganläggning sker utan kontakt med berörda länsmyndigheter och markägare? VUl statsrådetmedverka tiU att alternativa möjUgheter utreds för förläggning av oljehamnavsedd som försörjningshamn för , varvid i första handOxelösundsalternativet undersökes? Denna anhållan bordlades. § 12 InterpeUation nr 66 ang. regleringen avalkoholförsäljningen vid en anslutning tUl EEC Ordetlämnades på begäran tUl HeirWIKLUND i (fp), som yttrade: Genom olika bestämmelser är försäljningen i av alkoholdryckertämligen detaljerat reglerad. Försäljningen av de starkare av dessadrycker är därtiU monopoliserad. Här åsyftade bestämmelser kan anses i huvudsak socialpolitiskt Det är angeläget att de kontakter med EEC, som nuupptagits som ett led i blivande förhandlingar om en eventuell svenskanslutning i en eller annan formtUl EEC, leder tUl framgång. .Bland en del grapper, som är Nr 33 positivatUl tanken på en EEC-anslutning, finns emellertid ett behov av T\Aaopn denatt bilda sig en klar uppfattning om i vilken män de begränsningar i örnars1971 marknadsföringen av alkoholdrycker, som nämnda och andra bestämmelser t. ex. konsumtionsbegränsande skatteåtgärder sålunda innebär, kommer attberöras av dessa förhandlingar. Samma behov av klarläggande föreligger medavseende på friheten för statsmakterna alt lagstiftningsvägen företa andraeller ytterUgare begränsningar av alkoholförsäljningen, som nykterhetsläget iSverige frän tid tUl annan kan påkalla. Det kan erinras om att EEC-ländernaenligt uppgift bUdat en gemensam marknad för vindrycker. Handelsministern har utsett en grupp avföreträdare för oUka departement att bereda frågor av betydelse förEEC-förhandlingarna med ambassadör som ordförande. Med hänvisning tUl vad som här anförts får jag anhåUa omkammarens tUlstånd att tUl herr handelsministern fä stäUa följande fräga: På vad sätt kommer möjligheterna att fortsätta nuvarandesocialpoU-tiskt motiverade regleringar av alkoholförsäljningen att utnyttjasvid en önskvärd anslulning i en eller annan form av till EEC? Denna anhållan bordlades. § 13 Interpellation nr 67 ang. tiUämprungen av principernaför vapenexport Ordetlämnades på begäran tUl FruTHEORIN (s), som yttrade: är på mänga sätt en kluven stat.Motsättningarna mellan de båda delarna Öst- och Västpakistan har funnitssedan kom tUl 1947. Konflikterna har ofta legat under ytan men vidolika tUlfäUen komrrut i öppen dag. tycks motsättningarna hablivit så slarka att risken för en urladdning förefaller överhängande. valdes en , vars försiasammanträde skulle ha ägt rum . Enligt uppgift den 2mars har president uppskjutit nationalförsamlingens sammanträdetiUs vidare. Presidenten upplöste regeringen "medhänsyn till den politiska situationen som råder i landet", Enligl tidningsuppgifter i den 27 februarihar konflikten med främst om Kashmirområdet trappats upp , och sä sent som förekom uppgifter omatt pakistanska truppkoncentralioner skuUe ha marscherat upp mot den indiska gränsen. Regeringen har i konselj beslutat att getUlstånd ät export tUl av 4 skolflygplan av typ 105 att användasför utbildningsändamål. Dessa kan som bekant ocksä fungera som fuUgoda flygplanför attackändamäl. Med hänvisning tUl vad jag här har anfört ber jag fåställa följande fråga tiU herr handelsministern; Nr 33 Anser regeringen att med denutveckling som händelserna tagit de Tisdagenden i enexport av krigsmateriel tUl detta land stär i överensstämmelse med principernaför vapenexport? Denna anhåUan bordlades. § 14 Anmäldes och bordlades revisorers berättelse över verkstäUd granskningav tUlstånd, styrelse och förvaltning revisorers berättelse över verkställdgranskning av tUlstånd, styrelse och förvaltning /70 styrelsens för Stiftelsen över stiftelsens verksamhet . § 15 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 94 () tUl herr utbUdningsministemangående riktlinjerna för utdelning av statUga konstnärsstipendier: Står det i överensstämmelse med riktlinjerna för utdelningav StatUga konstnärsstipendier att sådant kan utgå som stöd för antisemitiskpublicistik? Nr 95 () tUl herr inrikesministern angåendeberedskapsarbetenas omfattning: Är statsrådet med hänsyn tUl den aktuella situationen päarbetsmarknaden beredd att redogöra för vUka åtgärder som planeras för attupprätthäUa beredskapsarbeten i tiUräcklig omfattning? Nr 96 () tiU herr jordbruksministernangående ifrågasatt anläggande av oljehamn vid : Anser herr statsrådet att planerna på anläggandet av enoljehamn på en av öarna vid inloppet tUl i står i godöverensstämmelse med planeringen för naturvårdens och friluftslivets utvecklingi området? Nr 97 () tiU herr utbildningsministernangående riktUnjerna för utdelning av statUga konstnärsstipendier: Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att förhindra att statliga konstnärsstipendieroch bidrag utgår tiU personer vars verksamhet är a. på att sprida antisemitisk hatpropaganda genom sådana tidskrifter,vars innehåll kännetecknas av äreröriga nidteckningar och , systematiska överskridanden av aUagränser för pubUcistisk verksam- § 16 Kammaren åtskildeskL 16.22.