prot · FU09152 · 1971-12-31 00:00:00 — 1970 sades alt avsikten var altsenare återkomma tiU frågan om fraktkostnader och frågan om ekonomisk insatsfrån statens sida. Ett förslag härom är det som vi nu behandlar. Fraktstödet har i den föreliggande propositionen knutitstiU den reguljära färjetrafiken och avses främja den regionala ochnärmgspolitiska utveckhngen på Golland. Stödet skaU utgå för transporter/rj«Gotland. Dessa transporter - de som går via färjorna - utgörs liU stor del avjordbruks- och Uvsmedelsprodukter samt produkter från verkstadsindustrin. EngenereU lösning, som innebär ett ekonomiskt stöd för allt färjetransporteratgods från Golland med undantag för militära transporter, har valts. skall följa kostnadsutveckUngen för lastbUstrafikenfrån och därmed ges den insyn som bl. a. taxesättningen kräver. Nedsältnuigen av godstaxan sker . Det gälleri det här fallet alltså en taxa, som är baserad på det totala antal längdmetersom godsfordonet lastbil eUer släpfordon upptar av färjans däck. Sålundammskar avgiften från tiU på UnjenVisbyNynäshamn och från tiU på Unjen VisbyOskarshamn.PersonbUar kommer i fortsättningen att kunna transporteras från fastlandet tiUGotland för mot . Personbiljelten sänks från42:50 kronor liU . På Golland registrerade bilar och bosattapersoner erhåUer här dessutom 50 procents rabatt. Vad gäller lastbUar sker nedsätlningen på bekostnad avstaten. beräknas detta stöd kosta . Vad gällerpersonbilar har man funnit utrymme för en reducering påföretagets bekostnad, och därutöver liUskjuler staten . Det betyder ipengar för statens del . Del har även genomföretagsekonomiskt utrymme befunnits möjligt att göra sänkningar avpassageraravgiften . Totalt blir aUtså statens insatser 2,1mUjoner kronor . Jag ber, herr talman, att helt få tiUstyrka propositionenangående transportstöd vid viss Unjesjöfart från Golland. Men som här har framgått är inte utskottet enigt på alladessa punkter. Vad gäller yrkandet om stöd för transporter till , somframförts i reservationen 1, vill jag anföra följande. Pris- och karteUnämndens undersökning har visat altpriserna på hvsmedel hvsmedel utgör ca hälften av det intransporterade godset-inte överstiger motsvarande priser på fastlandet. Detsamma gäller en stor delövriga konsumtionsvaror. Byggnadskoslnaderna hgger på samma nivå Transportstöd vid viss linjesjöfart från Transportstöd vid viss linjesjöfart frän som ilandet i övrigt men är lägre än i och i storstadsområdena. Vissaprodukter går in tiU den "tillverkande industrin" på ön och går sedanvidare i bearbetad form till fastlandet. Dessa transporter omfattas ofta avtransportavtal, som avser såväl in- som utgående gods och rabatteras för totaltransporterad godsmängd. Elt fraktstöd för ingående färjegods skuUe endast ibegränsad omfattning komma allmänheten och näringsUvet på tiU del. Ivissa faU skuUe ett fraktslöd till kunna vara tiU nackdel för företagpå ön. Fraktkostnaden för transporter tUl ön fungerar ju som någon form avtuUskyddsmur. Reservanterna vill ha en utredning om stöd för transportertill . Utskottets majoritet anser - mot bakgrund av vad jag redan harnämnt - att en särskild skyndsam utredning här inte är befogad. Vidare har i reservationen 3 yrkats på en höjning avstödet från . skulle aUtså inte vara tillräckUgt.Jag förslår atl det skulle finnas önskningar om större stöd även om stödet förfärjetransporterna vore . föreUggande förslag om 50 procentsreduktion innebär att exempelvis kostnaden för transporter från liUStockholm kommer atl motsvara fraktkostnaderna som belastar den som vUl fraktavaror till från exempelvis , norra eUer södra kan man kräva högre statliga insatser, men detta är en försöksverksamhetsom skall omfatta , och man har tänkt sig en kontinuerliguppföljning, så vi får se när vi börjar summera erfarenheterna hurdet har fungerat. och fyra andra moderater argumenterar i enmotion bl. a. mot den uppgörelse som departementets förhandlare uppnått medGollandsbolaget. Motionärerna jämför de sänkningar, som bolaget fått göra iuppgörelsen, med statens satsning och säger: "I jämförelse medGotlandsbolagets egna insatser för att sänka transportkostnaderna framstårstatens satsning som ganska ringa." Statens satsning är som jag redanframhåUit 2,1 mUjoner. Är Gotlandsbolagets satsning så stor att statensframstår som ringa, då är det en fjäder i halten pådepartementets förhandlare, och då är invändningarna mot propositionen logisktsett ännu mera obefogade. Inte skall väl bara för kritikens egen skull kritiksättas in när departementets förhandlare har skött sig, ? Här föreligger också etl yrkande från vpk omförstatligande av Gotlandstrafiken. Den uppgörelse som godkände förraåret innebär att trafiktUlstånd fordras för Unjetrafik på Golland och attturlistor och frakttariffer skall godkännas och fastställas av KungL Majt.Vidare kommer en fraktreduklion liU stånd på trafikförelagens bekostnad, ochslutligen ges pris- och kartellnämnden speciellt uppdrag att följa transportkoslnadsutveckUngenför lastbUstrafiken från . Mot denna bakgrund finner jag det inte korrekt alt sägaalt statens engagemang i Gotlandstrafiken nu "stärker Gotlandsbolagetsmonopolställning", vilket framförts i vpk-motionen och yttrats av herrHallgren här . Vi bör dessutom komma ihåg att vad vi här skaU besluta omgäller en försöksperiod och alt andra åtgärder kan vidtas om delvisar sig att detta skulle bU nödvändigt. Med hänsyn tUl vad jag här nämnt kandet förslag som vpk tagit upp avslås utan vidare. Jag viU betona att utskottet förutsätter "alt redanunder treårsperioden överväganden sker beträffande stödets utformning ochtiUämpning efter försöksperiodens utgång". Dessutom förutsätter utskottetatt samråd ändock kommer liU stånd i fråga om taxor och turlistor samttrafUcens och trafikmedlens utformning m. m. Utskottet anser det emellertidinte erforderligt atl fastställa bindande former för detta samråd. I ett par motioner har det begärts skyndsam utredning ochförslag om åtgärder i syfte att skapa ytterligare hkställighet mellan Gotlandoch fastlandet i fråga om kostnader för transporter av ohka slag. Mot bakgrundav vad jag redan framhållit avstyrker utskottet ifrågavarande yrkanden. TiU sist några ord i anledning av motioner om taxorna förGotlandsflyget. Flygtaxorna har fastställts efter luftfartsstyrelsensgodkännande. har granskat Linjeflygs prispolitik på Visbyhnjerna,och den granskningen har inte föranlett någon taxeåtgärd. I delta sammanhanghar utskottet därför inte funnit anledning atl föreslå alt hos Kungl.Maj:t begära särskilda åtgärder. har vidare beslutat för fyra årsedan om full kostnadstäckning för den civila luftfartens del. Därför kaninte utskottet nu heller tiUstyrka kravet om slopande av statUga passagerar-och flygplatsavgifter. Jag ber med detta alt få yrka bifaU tilltrafikutskottets hemstäUan. Transportstöd vid viss linjesjöfart från i (fp) kort genmäle: Utskoltsmajoritetens talesman polemiseradeockså mot motioner som inte föranlett några yrkanden vid behandlingen, och detkunde möjligen vålla missförstånd på en punkt. När säger alt ettfraktstöd för transporter till kan vara tiU nackdel, viU jag svara attdet då inte gäUer det slag av fraktstöd som reservanterna begärt. Vi har begärtatt stödet skall gälla för råvaror och halvfabrikat, och där är det tUl direktfördel för gotlänningarna. Sedan tyckte jag att aUa faU lät Utet kaUsinnig när det gäller de specieUa svårigheter somgotlänningarna har. Det är beklagligt att kommunikationsministern tydUgen intehar möjlighet att närvara när hans proposition på detta område behandlas. Jagskulle gärna vilja rUcta en vädjan tiU honom - jag hoppas atl den även nårhonom att han med hänsyn till de speciella svårigheter som råder på Gotlandgenast bch sätter i gång en utredning som har till syfte att skapahkstälhghet meUan och fastlandet i transporthänseende. HerrSCHÖTT (m) kort genmäle; nämnde att vissa varor inte vardyrare på Golland än på fastlandet. Men låt mig då säga atl köpkraften påGotland torde vara mindre än på fastlandet. Det kan nämnas att mer än 50procent av öns inkomsttagare har lägre inkomst än . Vi hartidigare talat om vilka skatter de har. Jag kaninstämma i vad i sade om stödet för Transportstöd vid viss linjesjöfart från Däremot tycker jag att det är oroande när betecknarett transportstöd tiU Golland på 2,1 . Jag finner det ganskablygsamt. Vi kan bara tänka på en annan ö, som också är oss kär och som hggermellan fastlandet och . Där har man satsat långt mer. Slår man utkostnaderna för , blir det en helt annan siffra.TiUsammantaget tycker jag atl vi gjort för Utet för våra öar. Är 1954 tiUsattesen öutredning, men vi har inte fått ut så mycket av den. TiU slut ber jag att få instämma i den vädjan som herrGustafson här riktade tiU kommunikationsministern om det framtidatransportstödet tUl . Jag viU vädja till regeringen i dess helhet attägna och dess problem elt så stort intresse som det över huvud tagel ärmöjligt. Situationen på kräver det. () kort genmäle; Del har här sagts att jag skuUe ha tagit uppsaker som mte berörts i reservationen utan framförts i motionerna. Det gällerstöd för transporter till (. Jag beklagar att jag gjorde på det sättet. Men håUer i fortfarande fast vidatt det skaU vara stöd för transporter till Golland av vissa s. k.halvfabrikat, vill jag erinra om att stödet utgår per längdmeter pålastbilarna, som transporterar detta gods. Då får man konstruera om den taxasom finns, eftersom den inte är lämpligt uppgjord. Det kan ju tänkas alt detkommer att finnas vissa varor på lastbUen som inte är berättigade tillfraktstöd och andra varor som skulle vara berättigade tiU fraktstöd enUgt hertGustafsons resonemang. Det skulle bU mycket besvärligt atl praktiskt reda utdenna fråga. I stället får vi väl räkna med alt det stöd som här harlämnats för transporter från är så pass bra tiUtaget, att det bör kunnakompensera eventueUa andra åtgärder som skulle ha vidtagits i fråga omtransporter från det andra hållet. tyckte att jag tog mycket lätt på problemenför gotlänningarna, men jag är mycket väl insatt i problemen på . Jagvar med på den resa trafikutskoltet gjorde till ön, och jag har delgivits aUaproblemen med den ekonomiska situationen och sysselsättningssituationen påGotland. Men, , trafikutskottet kan inte med sina åtgärder lösaaUa dessa problem. talar också om atl detär transporterna som skaU lösa problemen, och så kommer han in på . Ja,, står färdig men sedan bron började byggashar det lagts ned industrier på i en omfattning som . Sådet här resonemanget, , om att det enbart skuUe vara trafikutvecklingenoch kommunikationerna som bestämmer den regionala utveckUngen är inte heltriktigt. Det finns andra faktorer, och som sagt faktorer som inte ligger inomtrafikutskottets område. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Herr talman! haraUdeles rätt när han säger atl den konstruktion vi har på fraktstödet nu frånGotland inte är lämphg för Det är därför reservanterna inte har kommit med något utarbetatförslag. Denna fråga måste utredas. säger atl del kan vara praktiskasvårigheter. Ja, men jag tycker förhållandena är så aUvarliga på Golland inte får låta praktiska svårigheter hgga i vägen. Vi måste nog ta ettkraftlag för att lösa frågan. Sedan är del självklart riktigt som sägeratt man inte kan lösa problem bara med atl skapa hkställighet när detgäUer transportkostnader. Jag vet att det kommer en representant för Gotlandupp i talarstolen efter oss här, och jag tror han kan vittna om vUken tyngd somtransportkostnaderna har bland de nackdelar som har på grund av sittläge. Men om det nu är så att är diskriminerat på andraområden, så är det sannerUgen inget skäl för att låta någon diskrimineringkvarstå på transportområdet. Transportstöd vid viss linjesjöfart från Under detta anförande överlog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandhngar. Hert SCHÖTT (m) kort genmäle: Jag har inte hört någon av oss som talar förreservationerna säga atl transportstödet skulle lösa aUa problem. Mendet Ugger i sakens natur att trafikstödet för delta landskap har enutomordentligt stor betydelse. När jag drog in i debatten var det bara för attframhålla att etl transportstöd på 2,1 miljoner tiU är relativtUtet om man jämför med vad vi har varit överens om att kosta på oss för attåstadkomma bättre kommunikationer tiU . Sammanfattningsvis tycker jag nogatl tar för lätt på och dess problem. HertGUSTAFSSON i Stenkyrka (c): talare här i debatten har berörtbakgrunden tiU den fråga vi nu behandlar, situation när det gällernäringspolitik, det befolkningspolitiska läget, löneläget, skatter osv. Jagkan aUtså lämna den delen och gå direkt på den fråga vi här behandlar, nämligentransportkostnaderna. Vi är väl aUa ense om att transportkostnaderna, såväl förgods- som för persontrafik, är av stor betydelse för en regions utveckUng. Dennu framlagda propositionen är därför en IjusgUmt i en i övrigt just nu ganskamörk bild. Eftersom kommunikationsministern nu kommit hit, ber jagatt få framföra gotlänningarnas tack för denna proposition. Jag tror att allasätter det största värde på atl den bUvit lagd på bord. Men det ärgivet att vi inte lUl aUa delar ändå kan vara nöjda med det lagda förslaget. I motion nr 1588, undertecknad av representanter förcentern, socialdemokraterna, och , har vissa ändringsförslagframförts. Jag vill här i korthet beröra dessa. Transportstöd vid viss linjesjöfart från TiU oUka delar av riket i övrigtbygger staten vägar, broar eller bekostar avgiftsfria färjeleder. I principmåste vägen över havet mellan och fastlandet betraktas som eUer bro. Ur kostnadsansvarighetssynpunkt finns i vårtland vägar av tre slag. Allmänna vägarhelt bekostade av staten, vUka förenar samthga regioner i vårt land utomGotland. Enskilda vägarmed statsbidrag. Enskilda vägarutan statsbidrag. väg tih fastlandet är hittiUs att betrakta somenskild väg utan statsbidrag. Eller kanske man kommer sanningen närmare om mansäger att det är en avgiftsbelagd väg. Genom den nu framlagda propositionenkommer visst statsbidrag alt utgå till denna väg. Men fortfarande kommer detinte att ur kostnadssynpunkt bli någon allmän väg. Motionärerna ansluter sig i princip till tanken atlGotlands väg tiU fastlandet bör betraktas som allmän väg urkostnadsansvarighetssynpunkt och att denna princip måtte gälla som enmålsättning för en kommande definitiv lösning av externakommunikationsfrågor. Mot bakgrund av att en sådan lösning inte synes möjligatt genomföra har vi i motionen framlagt vissa ändringsförslag. Vi konstaterar alt vägsträckan på ca 20 mU meUan ochStockholm ur kostnadssynpunkt motsvarar en vägsträcka på meUan 50 och 80 mil.Därmed passeras den gräns som gäUer för det 35-procentiga stöd som utgår liUden längst bort belägna delen av det norrländska stödområdet. Med en höjning avden föreslagna 50-procentiga nedsätlningen av godstaxan tUl skuUe ihuvudsak en jämsläUighet ernås med övre stödområde. Vi föreslåralltså att beslutar om en höjning av propositionens förslag till 65procent av färjetaxan. Vidare ansluter vi oss i princip till den konstruktion somkommunikationsministern har valt när det gäUer stöd tiU enbart utgåendetransporter. Men beträffande vissa varuslag bör det enhgt vår mening utgå stödäven liU ingående transporter. Det skulle gäUa råvaror och halvfabrikat samt t.ex. emballage som kommer till användning inom det gotländska näringsUvet ochsom inte är tillgängligt på . Detta skulle ske efter särskild prövningav något organ som Kungl. Maj;t bestämmer. Som ett praktiskt exempel på vad ett sådant fraktstödskuUe kunna innebära kan jag nämna att Klintebys fabrik, som tydUgen kommeratt slå igen, givetvis skulle ha haft utomordentligt stor hjälp om en sådanmöjlighet hade funnits därför att man då hade kunnat få in emballaget tUl eltlägre pris. Burkarna kostar ju lika mycket att frakta i båda riktningarna varesig de är tomma eller fyUda. Vi har vidare pekat på hamnkostnaderna. Det är ju kommunersom äger hamnarna vid båda landfästena. Dessa kommuner drabbas nu av storamerkostnader på grund av nödvändiga investeringar med anledning av attGotlandsbolaget kommer atl sätta in nya färjor med större längd och djupgåendeän de nuvarande. Dessa kostnader kan emellertid inte ännu överblickas.Motionärerna hemstäUer därför att uttalar alt Visbyhamn måttebetraktas som sådan i den nya väglagen omnämnd väganordningsom är nödvändig för trafikens bedrivande och vars utbyggnadskostnaderföljaktligen bekostas av staten. Det i propositionen föreslagnafraktstödsystemet föreslås bU tUlämpat på försök . Det harstarkt understrukits här tidigare av bl. a. i alt vifinner det angeläget att komma fram till permanenta grunder förstöd tiU Gotlandslrafiken. Delta måste enligt vår mening ske i nära samråd medföreträdare för . Vi föreslår därför att i skrivelse tiUKungl. Maj;t understryker angelägenheten av att avsett samråd kommer till ståndoch att formerna för detsamma skyndsamt fastställs. Jag skaU också något beröra persontrafiken. Det kommer attbli vissa lättnader i kostnaderna för resan över havet. Den kostar emellertid mycket. För en bilburen GotlandsfamUj om man, hustru och två barn över tolvår kommer en biljett tur och retur efter prissänkningen att kosta ca 280kronor. Det innebär en sänkning med . Priset innefattar hytt ituristklass i ena riktningen för den del av resan som företas . För enmotsvarande fasllandsfamilj bhr priset ca . Det innebär enprissänkning med . De priserna skaU jämföras med vad det kostar förmotsvarande fastlandsfamilj atl åka på landsvägen 20 mU. I sammanhanget kankanske noteras atl gotlänningarna som bilister inte är någon tärande del blandbilägarna. betalade gotlänningarna in ca ibensin- och bilskatter tUl statsverket och fick tiUbaka ca 12 mUjoner kronortill vägar. MeUanskiUnaden bUr ca 1 5 mUjoner kronor, som därmed gårtill andra delar av riket. Jag skaU inte uppta kammarens tid längre,även om jag skuUe önskat växla några ord med , som säger sig varaväl insatt i de gotländska problemen. Jag avstår från det och viU, herr talman,yrka bifall tiU följande reservationer som fogats till utskollsbetänkandet,nämUgen reservationerna I, 3, 4 och 5. Transportstöd vid viss linjesjöfart från I detta anförande instämde i (s). Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall liUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 1 av hert i Göteborgm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 28 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Transportstöd vid viss linjesjöfart från Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGöteborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 155Nej - 143 Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr HaUgren begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 28 punkten 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr HaUgren begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 28 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Viimer nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 145 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottels hemställan i betänkandetnr 28 punkten 5 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Virmer nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 155Nej - 145 Punkterna 6 och 7 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. finansutskottets betänkande nr 53 angående uppskov medbehandUngen av visst ärende, justitieutskottets betänkande nr 29 angående uppskov medbehandlingen av visst ärende och finansutskottets belänkande nr 54 angående tilläggsstat riksstaten för /72. Sedan kammaren bifallit utskottensframstäUningar om att ärendena skulle företas tUl avgörande efter endast enbordläggning, biföUs vad utskotten i övrigt hemstäUt i dessa betänkanden. § 22 Meddelande ang. tid för justering av återståendeprotokoll anförde: Jag fårmeddela att kammarens vid höstsessionens slut återstående ojusterade protokoUframläggs tiU godkännande . yttrade: Ärade kammarledamöter! Införavslutningen av dagens plenum kan vi nu summera erfarenheterna frånenkammarriksdagens första år och konstatera att den nya orgarusationen fungeratväl och att arbetet med undantag för den - Nr 152 kunnat genomföras på ett i stortsett tiUfredsstäUande sätt. Fredagenden stora förändringar som övergångenfrån tvåkammar- till enkammarriksdag 17december 1971 innebar och trots den väsentligt större arbetsbelastning somökningen av -------------------- antaletplenitimmar, enkla frågor och interpeUationer i jämförelse med " Genom atl överenskommelser träffatsmeUan partierna om begräns- ning avvissa debatter har planeringen av arbetet underlättats. Även om antaletkvällsplena varit större än har sena nattplena i storutsträckning kunnat undvikas. Det gångna året har gett oss erfarenheter somvisar alt om viljan finns hos alla kammarens ledamöter bör erforderligadebattbegränsningar kunna åstadkommas på friviUig väg. Allmänhetens ökade intresse för ochkammardebatterna har hälsats med tillfredsställelse. Det är angeläget attriksdagsarbelel planeras på sådant sätt alt delta intresse främjas. SpecieUtmåste massmedias möjhgheter att förmedla information från ytterligareunderlättas. Jag tackar kammarens ärade ledamöter för värdefulla ochintresserade insatser i riksdagsarbelel. Ett särskilt tack riktar jag liU deledamöter som lämnar . TiU vice talmännen ber jag alt få framföraett tack för gott samarbete och värdefuU hjälp. Jag framför också kammarenstack tUl vår sekreterare för hans förnämliga och skickliga arbete. Likaså viUjag ge uttryck för kammarens tacksamhet till kanslipersonalen, stenografernaoch vaktmästarkåren för deras mycket förtjänstfulla arbetsinsatser utan vilkariksdagen ej kunnat fungera. Jag hoppas att det föreslående uppehållet iriksdagsarbetet skaU ge kammarens ledamöter och personal möjhghet tUlavkoppling och rekreation. Med denförhoppningen tillönskar jag alla en god jul och elt gott nytt Ordet lämnades på begäran tiU HerrERLANDER, som anförde; För de vänliga ord som herr talmannen riktattill oss framför jag ett varmt tack. grundlagsändring syftade ju tUl att ge oss enriksdag, som på ett smidigare och mera effektivt sätt kunde tolka folkviljanoch vara etl instrument för densamma. erfarenheter vågar vinog hävda, atl den nya arbetar i hög grad effektivt. Den nyaulskoltsorganisalionen har visat sig fungera väl.