prot · FU09124 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag för min del vUl bara kort och gott säga att vadminoriteten I har sagt är Ingenting annat än att mankraftigt vill understryka värdet av att den här frågan kommer till behandhng,och man fortsätter med att säga att bör uppdra åt utredningen om denkommunala demokratin att framlägga förslag I ärendet. Detta Innefattasockså I utskottets betänkande. VI I utredningen om den kommunala demokratin har mångafrågor att behandla, och vi har alltså även denna fråga att ta ställning till.VI kommer - som också sade - att så snart det överhuvud taget är möjligt framlägga förslag I detta väsentliga ärende. Och jagvill personligen säga att jag föredrar att man får en utredning om och översynav reglerna för Insyn i kommunala bolag och stiftelser i en parlamentariskutredning. Jag har inte samma önskan som reservanterna att Kungl. Maj;tensidigt skall föra fram förslag i insynsavseende. Jag föredrar således, herr talman, vad som är sagt frånutskottets sida, och jag vill klart understryka det slora I den här frågan ochdet angelägna I att snara åtgärder kan vidtas för ökad Insyn. Insyn i kommunala bolag och stiftelser HenMOLIN (fp): sade att den här debatten harpågått , och det är riktigt. Det är också så att debatten harIntensifierats . Men det är klart att om man säger alt debattenhar pågått , så blir det naturligt att ställa frågan: När anser dåutskottets talesman att tiden är inne för att framlägga förslag till åtgärder? VI hörde atl frågan senast behandlades för ett och etthalvt år sedan, under vårriksdagen 1970. Uppenbarligen menade man Inte haft anledning att låta sig påverka av den debatt som hurförekommit om hur verksamheten i de statliga och de kommunala bolagen går till.Men när det gäller den statliga sidan har man Ju t. o. m. haft en känsla av atldet skulle behövas regler för hur företagens styrelser skall kunna få Insyn i kommunala bolag och stiftelser Insyn Iverkställande direktörens verksamhet. Min fråga är emellertid: Är att säga att riksdag kommer att få konkreta förslag om hurInsynen I och kontrollen av de kommunala bolagen skall förbättras? Från folkpartietssida har vi I våra motioner presenterat ett stort antal konkreta uppslag.Frågan är, i : Får vi ett förslag 1972? HerrJOHANSSON I (s): Tiden är Inne när utredningen om denkommunala demokratin har genomfört sina utredningar och lagt fram sina förslag,som då kommer att gå ut på remiss till bl, a. de olika kommunerna oeh de bådakommunförbunden. Härigenom uppnår man att även de kommunala Intressena fårmöjligheter att anlägga sina synpunkter på denna fråga utöver de synpunktersom kan komma fram I utredningen genom att det där finns företrädare för dekommunala Intressena. frågade om Jag väntade mig förslag under 1972.Mitt svar är: Nej, det väntar Jag mig inte, ty utredningen kan Inte bil färdigmed sina förslag till dess. Om detta torde kunna övertyga sig genomsamtal med representant I utredningen, som är närvarande ikammaren i detta nu och som det alltså bör varu möjligt utt kontakta i ärendet. Får Jag dessutom tillägga att vi följer denna diskussionmed mycket stort intresse, men det är tidsödande att göra dessa utredningar.Dessutom begär Ju oekså oeh undra då och då all vi skall prioritera andrafrågor. gäller det de kommunala bolagen, vid ett annat tillfälle gälldedet utt få fram förslag om beslutande kommundels-räd. Det är litet svårt lör enutredning att prioritera allt på en gång. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fi., oehförklarades den förra propositionen vara med övervägande ju besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes oeh godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandt'tnr 41 röstar Ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstning.sapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 7 Föredrogs betänkande nr 42 I anledning av motionangående budgetarbetet Inom nybUdad kyrklig samfäUlghet. Utskottets hemställan bifölls. § 8 Rätt för kyrkoförsamling att bevilja anslag till mission och u-landshjälp Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 43 i anledning av motion om rätt för kyrkoförsamling atl beviljaanslag till misslon och u-landshjälp. i (m): Det här ärendet gäller en förändring av 2 §lagen om församllngsstyrelse för att kyrkoförsamling skulle få kompelens att geanslag av uttaxerade medel till kyrkuns misslon och u-landshjälp.Församllngsstyrelselagen, som begränsar kyrkoförsamllngarnas rätt I det häravseendet, är nu tio är gammal. Det har verkligen skett mycket på dessa tio år.Världen har krympt. Den fattiga världen har kommit oss allt närmare, och nästanvarje dag kryper den genom TV-rutan In I vardagsrummet I tusentals svenska hem.Det borde vid det här laget vara så att u-landshjälpen vore en angelägenhet förvar människa I det här landet. 1 varje fall ser kyrkan missionen och delInternationeUa biståndet som en Integrerande och ofrånkomlig uppgift.Man kan Inte längre tänka bort missionen från kyrkans verksamhet. Detta harockså manifesterats I stora offer till misslon och u-landshjälp, och detmanifesterades också vid det stora världskyrkomötet I 1968, där manframförde mäktiga appeller till världens ohka kyrkor och regeringar. Det komäven till uttryck vid kyrkomötena och 1970. Vid det senare tillfälletenades man om atl skriva tUl Kungl. MaJ:t och begära en ändring just av 2 § Iförsamllngsstyrelselagen för att därmed vidga kompentensen förkyrkoförsamllngarna att ge anslag tUl misslon och u4andshjälp. En sådan ordninghar man i de evangeliska kyrkorna i liksom också I den finska kyrkan.Det är beklämmande att konstatera att vi som var värdland för världskyrkomötet1968 ännu Inte hunnit dit. Utskottet erinrar om att den kyrkokommunala kompetensen ärsamordnad med den borgerliga kommunala kompetensen och alltså knuten lokalttill kommunen. Men parallellen mellan kyrkoförsamllngen och kommunen är I dettasammanhang Inte relevant. Kyrkoförsamllngen har sin särart. Kyrkoförsamllngenrepresenterar en gemenskap över gränserna; den Ingår I en världsvid gemenskap -det ligger I kyrkans väsen. När man säger att den borgerliga kommunen Inte heher harnågon möjlighet att ge anslag av skattemedel till u-landshjälp är det Inte heltsant, ty staten kan så att säga på de borgerliga kommunernas vägnar anslå dessamedel. Men kyrkoförsamllngarna har Inte något sådant gemensamt organ som kanverkställa en motsvarande uttaxering. Detta är ett underhgt förhällandejust med tanke på den ena av de I motionen Rätt för kyrkoförsamling att bevilja anslag tiU missionoch u-landshjälp Rätt för kyrkoförsamling att bevilja anslag tiU missionoch u-landshjälp åsyftadeInstitutionerna, nämligen . Dess verksamhet ärreglerad I Kungl. Maj :ts stadga av , där det I I § heter:"mlsslonsstyrelse skaU bedriva den misslon utomlands somankommer på ." I 2 § heter det: "Det åliggermlsslonsstyrelsen särskilt att med medel och personal bistå de kyrkor i Asienoch som avses I I §." Men sedan kan Inte Kungl. Maj:t tillåtakyrkoförsamlingarnas beslutande organ att anslå medel över budgeten tUl detarbete som Kungl. MaJ:ts stadga alltså ålägger mlsslonsstyrelsen.Missionsstyrelsen är ju inte något självförsörjande företag, utan den är Iekonomiskt hänseende helt hänvisad tUl kyrkoförsamllngarna. Jag menar att man begränsar hårt församlingarnasfundamentala uppgift att bedriva mission och internationeU diakoni genom dennuvarande ordningen. En vidgad u-landshjälp och missionsverksamhet återverkar ihögsta grad positivt på det kyrkliga livet i församUngarna och stämmer därförväl överens med vad departementschefen anförde I samband med lagens tillkomst,nämligen att anslag kunde komma I fråga bara för sådan verksamhet som"direkt eller indirekt" är tUl gagn för församlingens arbete. Dettaär just förhåUandet med u-landshjälpen och missionsverksamheten. har utskottet förhållit sig helt neutralt till motionenoch bara hänvisat till att Kungl. MaJ:t har att behandla kyrkomötesskrivelsen Isamma ärende 1 samband med betänkandet om den kommunala kompetensen ikommunalrättsutrednlngen. Fördenskull har jag Inte reserverat mig utan för denhär gången nöjt mig med ett särskilt yttrande, som jag härmed ytterligarekommenterat. Idetta anförande instämde herrar Clarkson (m) och (). FruTHUNVALL (s): i stäUde ingetsärskUt yrkande, men Jag skulle ändå vilja något kommentera hans anförande. Ingen här har väl något att Invända mot av vår krympande värld och hur och deras problem kommeross In på livet. Det är Inte heller därför att vi har någon annan uppfattningom detta som utskottet hemställer om att skall avslå motionen. hänvisar till kyrkomöte, då motioneri denna fråga väcktes. Ett utskott vid kyrkomötet behandlade motionerna ochavstyrkte desamma med hänvisning tUl att bestämmelserna om församlingskompetensområde korresponderar med motsvarande bestämmelser I kommunallagen ochlandstlngslagen, som även för de borgerliga kommunernas del stadgar enbegränsning tUl kommunens angelägenheter. Kyrkomötet avslog de ifrågavarandemotionerna. Vid kyrkomöte voterades det om denna fräga, ochäven då avslogs motionerna, men efteråt hemställde man med anledning avmotionerna hos Kungl. Maj:t om sådan ändring I lagen om församlingsstyrelseatt församling skuUe erhålla kompetens att bevilja anslag till Internationelltbistånds- och utvecklingsarbete. ligger denna fråga hos Kungl.Maj:t för prövning, vilket också framhöll. Regeringen kommer att taställning tUl denna framställning i samband med prövningen av det betänkande omden kommunala kompetensen som kommunalrättskommlttén väntas avlämna . Eftersom en sådan prövning I något avseende kan väntas,anser utskottet att vi Inte skall ta någon stäUning tUl motionen. Jag berdärför, herr talman, att få yrka bifall tUl utskottets hemställan att riksdagenavslår motionen. Hen (m): Jag känner mycket väl tlU hur fråganbehandlades vid de olika kyrkomöterna och att den föU 1968. Jag tycker dock attdet var ganska remarkabelt just att man trots ett avslag I utskottet 1970lyckades föra den tUl resultat på det sätt nämnde. Det var dettajag framhöll såsom en betydelsefull manifestation. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Föredrogs betänkanden: Nr 44 med anledning av motion om proportionella val Inomkommunala organ Nr 45 Ianledning av motion angående den kommunala revisionen Nr 46 i anledning avmotion angående den kommunala plansekretessen Kammaren biföll vad utskottet I dessa betänkanden hemställt.§ 10 Utökade politiska rättigheter för invandrare Utökade poUtiska rättigheter för invandrare Föredrogs betänkande nr 47 Ianledning av motion om utökade politiska rättigheter för Invandrare. korta utlåtande nr 47behandlar en fråga som jag tillsammans med några undra motionärer aktualiseradevid riksdag och som har tUldragit sig ett växande Intressebland olika invandrargrupper. Det gäller tanken att undersöka möjligheterna atttillerkänna här I arbetande utlänningar rösträtt. Bakgrunden till detta uppslag, som kanske verkar radikaltoch chockerande, är de nya problem som den växande rörligheten hos människornai efter kriget kan skapa. Man kan ha olika hypoteser om hur utvecklingenpå detta område kommer att gestalta sig. Men sannolikheten talar för att ettökande antal människor blir benägna att för en betydande del av sittyrkesverksamma Uv söka arbete I något annat land än sitt ursprungsland, för attsenare längre fram I Uvet återvända till detta ursprungsland. Mycket talarockså för att I väsenthg utsträckning kommer att spela rollen av mottagarland för sädana Utökade politiska rättigheter för invandrare utländskamedborgare som inte avser att definitivt slå sig ned här I landet. Om man vUl att dessa människor för det första snabbt skahanpassa sig tUl det samhälle, där de skaU verka, för detandra få någon möjlighet att påverka de samhälleliga förhållanden I vilka deblir Infogade, blir det naturligt att ställa frågan, om man inte kan bereda demrösträtt vid val till kommunala organ, vUkas beslut I hög grad påverkar derasvardagstUlvaro. Man löser knappast det problemet genom att som alternativerbjuda dem svenskt medborgarskap efter en kortare väntetid än vad som ärnormalt. Just därför att man måste räkna med att de i många fall siktar tiU atten dag återvända tUl ursprungslandet är det Inte alls säkert att ett svensktmedborgarskap innebär någon lockelse. De kan ha kvar många band till hemlandetsom de Inte vUl bryta. De kan riskera att Inte på nytt förvärva sittursprungUga medborgarskap, om de en gång avsagt sig det. Meningen kan ju intevara att främja en utveckling mot dubbla medborgarskap, vilket skuUe medföra enmängd komplikationer. Jag beklagar ahtså att grundlagberedningen redan tagitställning mot tanken på rösträtt för invandrare utan svensktmedborgarskap och att I sin tur utan närmare prövningtycks vara berett att ansluta sig tlU grundlagberednlngens ställningstagande.Utskottet har verldigen haft bråttom i denna fråga - det hade ju varit lättatt hänvisa tUl grundlagberednlngens arbete och tills vidare avstå från att taStäUning. tar man ställning redan Innan det föreUgger någon dokumentation,något utredningsmaterial, tUl belysning av problemet. VUka skälen är tillgrundlagberedningens beslut får vi aUtså inte veta. Det är klart att en kortareväntetid för förvärv av svenskt medborgarskap I och för sig kan vara en lovvärdreform. Men den löser inte hela det problem som några socialdemokrater tog upp1968 och som några centerpartister återupptog . Jag har Inget särskUt yrkande. I detta anförande Instämde fröken () och fruEriksson (s). Jag kan Instämma I resonemang om det nödvändiga I att vidga möjligheterna för invandrareatt vara med och påverka närsamhället. Den möjligheten ökas naturligtvis, omman snabbare än vad som varit fallet kan ge dem bl. a. kommunalrösträtt. Det är alldeles riktigt som det har sagts att det förslag som harannonserats från grundlagberedningen avser att lösa denna problematik genom attnaturahserlngstlden minskar från nuvarande tUl betydligt kortare tid.Detta understryker utskottet genom att poängtera att det verkligen skall bh enväsentlig förkortning av den nu gällande gränsen. Det är, som jag sade tidigare, alldeles uppenbart att manmed den reformen kommer att ge åtskilligt flera Invandrare möjligheter att varamed och påverka samhället än vad nu är fallet. Vad som är oklart är denpreciserade tid man avser att föreslå - vi får väl återkomma tUl den diskussionenden dag vi har grundlagberednlngens förslag på bordet. finnsanledning att vid det tUlfället ytterligare utveckla den problematik som herrBjörk alldeles riktigt påpekade. Jag har med det sagda, herr talman, velat understrykavärdet av att någonting sker I denna fråga, att det sker så snabbt som möjligtoch att vi, när grundlagberednlngens förslag föreligger på bord, dåockså får möjlighet att ytterligare penetrera detta väsentliga problem. Hen (): Man kan beklaga att behandlingen av problemsom ligger nära IntUl varandra blir splittrad på olika utskott och att ärendenadärför inte kommer upp till avgörande I kammaren. Jag vUl barahänvisa till att man I reciten tiU det utskottsbetänkande vi nu behandlarframhåller att ytterligare motioner förehgger vid årets riksdag, bl. a. en somgäher förvärv av svenskt medborgarskap, som behandlas av , ochen som rör Invandrarnas situation och som behandlas av utbildningsutskottet. Det är klart att dessa frågor hör samman, och Jag vUlstarkt understryka vad som redan sagts här, nämligen att det är nödvändigt attnågot görs. är en tiondel av Invånarna i . Vi måstehjälpa tUl med den anpassning som erfordras och Inte glömma att visjälva måste anpassa oss till invandrarna för att nå ett vettigt och hyggligtresultat. Alla dessa frågor hör samman, och jag har bara att beklaga att viInte kan få en debatt på en gång. Jag har ganska stor förståelse för resonemang,om han tror att han genom att följa sin hnje kan nå ett bättre resultat ängenom att föha utskottets. I viss mån kan man säga att dessa båda problem hggerIntUl varandra, men de får inte samma verkan. Det är dock möjligt att lösningenav det ena problemet inte behöver förskjuta lösningen av det andra. Jag har,herr talman. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Sänkning av rösträttsåldern Föredrogs betänkande nr 48 ianledning av motioner om sänkning av rösträttsåldern. HenAHLMARK (fp); VI skall nu under partipohtlsk enighet fatta ett beslut,som ger tiotusentals svenskar en möjlighet att påverka sitt landsstyrelse. Efter åratal av strider och voteringar slår konstitutionsutskottetnu fast att motionerna om en sänkning av rösträttsåldern tlU kommer att bifallas längre fram. Under enighet har grundlagberedningen kommit framtill att från och med den dag en svensk medborgare fyller skall han eherhon ha rätt att rösta . Den motionsom kräver just en sådan reform skall inte längre avstyrkas. Den bhr besvaradmed beskedet att grundlagberedningen helt har tillgodosett motionärernasönskemål. VI som länge har arbetat för just en sådan sänkning avrösträttsåldern är naturligtvis tacksamma för den förskjutning av opinionen somhar inträtt. Bakom kravet på rösträtt vid ligger tanken att Ju fler människorsom ges ett Inflytande över samhällets skötsel desto mer breddar rnan ocksåkänslan av ansvar för detta samhälle. De ungdomar, som på så många sätt är aktiva i denpolitiska debatten, skall nu ges förtroendet att vara med att väha riksdag, landstingoch kommunfullmäktige. inträder en rad skyldigheter försvenska medborgare. Många måste t. ex. då vara med och utbUda sig för attförsvara det här landet om det angrips. får samma människor rätten att ocksåmed sin röst på valdagen påverka landets politik. År har stödet för den linjen vuxit. Förra åretfick vi majoritet i andra kammaren men motionen avslogs av första kammaren. Från liberalt håll ser vi det beslut somskall fattas längre fram och före nästa val som en viktig författnlngspolltlskreform och som en fördjupning av den svenska demokratin. Jag yrkarbifall tUl utskottets hemstäUan. I detta anförande Instämde herrarRomanus, i och (samtliga fp). Hen (): Eftersom jag har stött tankenpå rösträttsålderns sänkande tUl hälsar jag givetvis utskottets betänkandemed tUlfredsstäUelse. Men jag vUl stäUa följande fråga: Har utskottet i sambandmed frågan om rösträttsålderns sänkande till 1 även prövat frågan om attge förmyndarlagstlftnlngen samma Innehåll? Det vore Ju orimligt att hamedborgarrätt men sakna förmyndarrätt. Jag anser det därför självklart, att skall även förmyndaråldern sänkas på samma sätt. Hen (s): Även jag känner glädje och tUlfredsstäUelseöver det beslut som kommer att fattas. Jag vill svara , att underbehandlingen inom grundlagberedningen har vi nått fram tUl den ståndpunkten attden dag man fyller skall såväl rösträtt som myndighet inträda. Detbetyder, om man så vUl uttrycka det, att rösträtten liksom valbarheten är endel av myndigheten. Hen (): Jag skaU be att fåframföra ett tack tlU utskottets talesman därför att man nu har fullföht entanke som var en förutsättning för att hela detta problemkomplex skulle kunnalösas. Hen (): Efter de tacksamhetsdeklarationer som härhar kommit fram vUljag gärna ansluta mig tUl raden av dem som uttalar en tUlfredsställelse överatt utskottet nu har kunnat redovisa vad som är på den här frågan. VIhar, som alla vet, från fört fram kravet om ensänkning av rösträttsåldern, och vi är självfaUet glada över att vi kan siktaen lösning i enlighet med de rikthnjer vi så länge har kämpat för. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 12 Föredrogs betänkande nr 49 Ianledning av motioner om vidgad rätt för utlandssvenskar att deltaga I aUmännaval. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Parlamentarisk medverkan i det statliga planeringsarbetet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 50 I anledning av motioner angående parlamentarisk medverkan Idet statliga planeringsarbetet. En angelägen utveckling avplaneringsmetoderna I samhäUelig verksamhet får inte leda tUl försvagademöjligheter för politikern att styra utvecklingen eller minska den politiskaoppositionens förutsättningar att följa planeringsarbetet. Tvärtom måsteplaneringssystemen byggas upp så att de underlättar dels styrning och insyn,dels utveckling och val av alternativ, dvs. lägga ett allt större faktisktansvar för utveckhngen hos beslutsfattarna pohtikerna. Behovet av utbyggdaresurser för prognosverksamhet och framtidsstudier är då naturligtvis stort. Dessa frågor har från folkpartihåll tagits upp Imotionerna 11 2 och 1150. har gett motionerna en mycketpositiv behandling och genom sin kraftfulla anslutning till motionernas syftefört dessa viktiga principfrågor väsentligt framåt. De är enligt utskottetsmening av största betydelse för en levande demokrati. VI har från folkpartietfunnit ett stort värde i denna enhäUlghet som Ju är en garanti för att dessaviktiga frågor som motionen tar upp förs ett stort steg framåt. Jag vill därför, herr talman, yrka bifall tUlkonstitutionsutskottets betänkande nr 50. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Parlamentarisk medverkan i det statliga planeringsarbetet § 14Föredrogs betänkande nr 51 I anledning av motionangående nya grundlagsbestämmelser I stället för § 90 regeringsformen. Utskottets hemställan bifölls. Likhet inför lagen m. m. § 15Likhet inför lagen m, m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 52 I anledning av motion angående likhet Inför lagen m. m. Hen (): Det borde väl I en demokrati utavvästerländskt mönster vara självklart att likhet inför lagen skulle gälla. Mennär även Justitieministern har gett uttryck för att likhet Inför lagen mera harett teoretiskt än ett reellt värde så måste man säga att det är betänkligt. Tyäven om vi anser en sådan likhet självklar så måste det ändå vara angeläget förriksdagen att gällande och kommande grundlagar - som har så stor betydelse förallmänheten och för rättsförhållandena I en demokrati - tillämpas på ett sådantsätt att denna likhet kan komma till uttryck. Vi skall komma Ihåg att vår rättsfilosofi har sin grund samhällssyn från tid - folk har till och med rest tillLiltzen för atl hylla hans minne, tydligen Inte för att de vet vad de hyUarutan för att man har skapat en myt om det hela - där bl. a. 11 ochsenare förmyndare, Axel , slog fast att I vårt land skulleråda herremakt, bonde- och allmogenöd och att samhällets rättstänkande skullekoncentreras till att skydda herremakten gentemot bonde- och allmogemakt.Tyvärr har den rättstUlämpningen föht med från århundrade till århundrade ochden har väl knappast förr kommit så klart till uttryck som . Man kan säga utt det är en utopi utt kräva att vi skall harätt till likhet inför lagen. Vi har aldrig haft det här i landet, oeh även iandra länder finns det vissa betänkliga förhållanden härvidlag. Men hur det änär så har man när grundlag kränkts ändå sökt att finna motiveringar som skulleliksom skyla över del brott som man har låtit kommu sig till lust I sådana härsammanhang. Jag hai- I min motion Inte försökt ge några anvisningarför grundlagberedningen utan Jag har endast tagit upp frågan om Inte tillämpandemyndigheter borde se tUl att möjligheter finns att bevaka samhällets ochmedborgarnas Intressen och det gäller även dem som räknas tillfattlgmansklassen I detta sammanhang. Jag har förut påpekat hur det gick till när Sverigesäldsta ämbetsverk, kammark(5lleglet, pä tillverkade vissa handlingaroch lämnade ut kvitton pä till kronan Inbetalda pengar, som I själva verketInte hade levererats. Vi kan i efterhand se kritiskt på och uttala förvåningöver ett sådant handlande, men vi skall komma Ihåg att förhållandena var sådana att medborgarna, om de gick emot herremakten, ställdes Införutsikten atl berövas sin egendom och sina möjligheter att överleva, dvs. lämnasalt svälta Ihjäl.