prot · FU09135 · 1971-12-31 00:00:00 — Först efter en ändring I tryckfrihetsförordningens2 § kun man således fu etl fullständigt sekretesskydd oeh etl fullständigtskydd för den personligu integriteten. Det är intressant atl notera att , när hondiskuterar dessa frågor, gör det cndust med tanke på den offentliga sektorn.Men vi har minst lika personorlenlerad information I dalabanker på den privatasekloin, och det fliins därför anledning att I den kommande lagstiftningenInte enbart replera den offentUga sektorn utan jämväl den privata. Jag har velat framföra dessa synpunkier just med tunke påden lidsaspekt som drur upp i sin Interpellation, och jag tror Inteatt det föreligger nägon risk för utt några större olyckor skall hända päinlegritetsskyddsomrädet. Trots alt det , sedun etl untal år tillbaka, på t,ex, finns regibler över den muntulsskrivna befolkningen medinformation som åi offentlig har del Inte redovisats något full där någonenskild människa har råkul lllu ul därför utt mun har gått över från ettmanuellt system lill ett muskmellt. Del måste här varu en avvägning mellaneffektivitet och integritet, och det finns Ingen anledning till att den offenthgu sektorn pu något sätl skulle uvstå frun alt nyt tia den Ang. dataregistreringen av medborgare Ang. dataregistreringen av medborgare modernateknik som ADB Innebär, Vidare sitter med i en nyligen tillsaltutredning, som bl. a. har att syssla med samordning av de statliga dalabankerna så får möjlighet att även i det utredningsarbetet göra en Insats. Jag måste säga att vad Jag frågade om handlade om de statliga databankerna, eftersom det är dem herrfinansministern är ansvarig för. De andra frågorna tar vi upp I andrasammanhang, oeh Jag underströk särskilt att en av de saker som kan bil -och Ivarje fall är betänklig ur den kanske dåligt informerade allmänhetenssynpunkt är just sammankopplingen av de stora statliga databankerna med storaenskilda avnämare av typen oeh försäkringsbolagen. Sedan sitter Jag faktiskt Inte I den utredning som skalldiskutera sammankopplingen av de statliga databankerna, utan I en annan somheter , men del är kanske en mindre viktig upplysning. HerrHUGOSSON (s): som är så Intresseradav de här frågorna, har följt med i det som hänt vet hon att ficktilläggsdirektiv , som innebar utt offentlighets- oehsekretesslagstlftnlngskommlttén när det gällde datafrågor skulle se det helagenerellt. Inte bara för den offentliga sektorn utan Jämväl för den privata.Utifrån lagstiftningssynpunkt, oeh framför allt ur Integritetssynpunkt, finnsdet enligt min mening Ingen som helst anledning att göra någon skillnad mellanden offentliga sektorn och den privata. Jag kan Inte heller se att det är någotfel 0111 det kan ske elt utbyte av datainformation mellan å ena sidan denoffentliga sektorn, ä andra sidan den privata sektorn, om man nämligen skapar fullgottsekretesskydd för medborgarna. exemplifierade med atl FörsäkringsaktiebolagetSkandia får information. Ja, del är väl utomordentligt värdefullt urförsäkringstagarnas synpunkt, ty därigenom erhåller försäkringstagarna bättregarantier för att det inte uppstår några fel I lörsäkringsregislret. Det ärdärför man har lagt upp försäkringsnumren efter folkbokföringsnumren. Men det ur alldeles uppenbart - oeh dår delar Jagfullständigt uppfuttning - att vi måste ha en lugsliftning oeh ettkontrollorgan. Om det skall kallas för dalaombudsmun eller dalabankslnspektlonspelar Ju här Ingen roll. Men Jug vill understryku utt ur lagstiftningssynpunktskall vi Inte ha en särskild lagstiftning för den offentliga sektorn oeh enannan lagstiftning för den privata sektorn, utan det gäller att finna någonform av lagstiftning som täcker hela fältet. Överläggningen var härmed slutad. Herr utbildningsministern ordet för att besvara () framställdaInterpellation, nr 195, oeh anförde: har frågat mig dels i vilkenutsträckning förändringar inom det gymnasiala skolstadiets struktur ochrekrytering till olika linjer oeh kurser hur påverkal förutsättningarna för denform av relativ betygsättning .som Infördes i gymnasiet oeh faekskolan ,dels om man kan tolka vad som sägs I de senast utgivna anvisningarna om"kraven pä godtagbart yrkeskunnande" och "de kunskaper ochfärdigheter, som undervisningen avser att meddela" så, att en gränsmellan "godkända" oeh "Icke godkända" kunskaper ochfärdigheter de facto skall finnas och markeras I betygen, dels vilkaerfarenheter som har gjorts beträffande den Information hemmen, somförutsatts ersätta betygen under vissa terminer I samband med att antaletbetygstUlfällen minskat, dels ock om Jag avser att förelägga deförslag förändringar av nu gällande betygsprlnelper, som kan bli resultatetav utredningsarbete, och när I så fall detta kan beräknasske. två första frågor har behandlats Ipropositionen 159 är 1970 angående gymnasieskolan. Vid de överväganden av detframtida betygssystemet som pä min företrädares uppdrag sker inom skolöverstyrelsenmåste hänsyn lus bl. a. de senaste årens förändringar inom gymnasieskolan.De omedelbara förändringar som beträffande betygsättningen skett I samband medgymnasieskolans Införande har varit betingade av önskemålet att skapa ett såenhetligt regelsystem som möjligt I den nya skolformen. Erfarenheterna av ett reducerat antal betygstUlfällen Ifackskolan oeh gymnasiet är alltför begränsade för att man skall kunnadra nägra generella slutsatser av dem. Erfarenheten av minskningen av antaletbetygstillfällen, främst då inom , samlus in avskolöverstyrelsen. Fråga om ändring i regler för betygsältningen har tidigareredovisats för . Jag ser ingen anledning att gå ifrån en sådanhandläggnings-form. Någon tidpunkt för en redovisning av de förändringar, somkan bli resultatet av utredningsarbete, är det nu Intemöjligt att ange. Ang. betygssystemet inom skolväsendet HerrRICHARDSON (fp): Jag ber utt få tacka utbildningsministern för svaret. Enligt praxis brukar ju en Interpellant kommentera detsvar han fått genom att förklara sig mer eller mindre nöjd med det och därmedså atl säga betygsätta det. Om Jag nu skulle försöka det, så känner jag miglitet tveksam om vilken betygsprincip Jag skall använda. De relativa betygen ärJu de vanliga men referensgruppen vi har Ju sammanlagt bara 19statsråd I hela landet - är onekligen I minsta laget och för övrigt identiskmed klassen. Jag får därför hälla mig den gamla typen, den med bokstäverfrån A till C. Jag kommer då fram följande. De två första frågorna är över huvud taget Inte alls besvarade. Ang. betygssystemet inom skolväsendet Utbildningsministernhänvisar de allmänna ordalagen i en proposition från - Just deallmänna ordalag som Jag ville ha förtydligade och dessutom UUskolöverstyrelsens betygsutredning. Den vlnkUngen kan Inte ge några poäng, herrstatsråd. Det tredje problemet har heller Inte blivit belyst, detfinns ändå Inget svar att ge, eftersom erfarenheterna är alltför begränsade,heter det. Det kanske är så. Men jag hoppas att det inte skall dröjalänge förrän vi får klarhet I hur Informationen hemmen fungerar. Och Jagfrågade faktiskt Inte enbart om gymnasium och fackskola, utan min frågaInkluderade även . Det är egentligen bara på fjärde frågan som jag har fåttett ordentligt svar, men bara på en del av den. Om jag sammanfattar det helafinner Jag att slutresultatet är skäligen magert. Ett BC vore väl det mesträttvisa betyget, men man skall ju ta hänsyn till förmildrande omständigheter,och kanslihuset kan väl Inte vara någon särskUt bra arbetsmiljö, så jag skallväl sträcka mig till ett B? men då vill jag oekså säga, att det är tur förutbildningsministern att det gamla flitbetyget är avskaffat, ty svaret tyderverkligen inte pä att utbildningsministern har lagt ner någon större möda påden här uppgiften. För att sedan övergå mera seriösa kommentarer kanjag nämna, att jag efter det att InterpeUationen framställdes har resonerat meden del studierektorer om hur man skall tolka skolstadgans uttryck"godtagbart yrkeskunnande" och "de kunskaper oeh färdigheter,som undervisningen avser att meddela". Det är uppenbart att man ganskaallmänt tolkar dessa uttryck på det sätt som jag har framställt det IinterpeUationen, att det alltså de facto skall finnas en gräns mellan"godkända" och "Icke godkända" kunskaper och färdigheter.Då utbildningsministern nu Inte tar avstånd från sådan tolkning utgår jag Ifrånatt den är riktig. Även om svaret pa min Interpellation inte precisstimulerar debatt vill Jag ändå passa på att framföra några synpunkter oehdå allra först nägot beröra den debatt som förts . Den debattenhar tyvärr Inte baru varit förvirrad utan också ylUg och lättsinnig. Jag skallInte falla för frestelsen alt försöka plocka billiga poäng genom att pä sammasätt förenkla problemen. Därför vill jag slå fast, attbelygsproblemet är oerhört svårt oeh att det helt enkelt inte finns någon frånalla utgångspunkter bra lösning och heller Inte kommer att finnas nägon, hurmånga betygsutredningar man än tillsätter. Det är Inte bara så, att det ärsvart alt finna ett praktiskt fungerande system utan alltför mänga negativaeffekter, utan detta är ett sväri problem rent teoretiskt. Det förhållandet att det för ett antal är sedun Inrättudesen speciell forskarprofessur I s, k, skalmetodik vid statenssamhällsvetenskapliga forskningsråd vittnar sä gott som något om attpsykologerna av facket själva uppfattar problemet som utomordeniligi svårt.Alltför inungu debuttörer bortser tyvärr frun detta. Det finns i,o,m, de somvill ull experter skall avstå frän en vetenskaplig terminologi, ett krav somväl aldrig reses gentemot företrädare för exempelvis medicinsk eller naturvetenskapligforskning. Därmed är doek Inte sagt alt belygsutredare oeh andra Inte skall vinnlägga sig om ett enkelt språk och sä långt del är möjligtuvstå från elt svårtlllgängUgt fackspråk. Men att begära att de Ilättbegrlpllghetens intresse skall helt ge upp sin vetenskaps elementära kravpä terminologisk klarhet är att gä för långt. Ett annat beklagligt Inslag I betygsdebatten är detförhällandet att många - däribland inte minst politiker - Inte vlU Inse ochdärmed accepterar vissa realiteter utan hänger sig ät diverse undanflykter eUeraUinänt välmenande oklarheter. Verkligheten är Ju Inte alltid behaglig. Jagvill peka på tre sådana faktiska förhållanden. För det första finns det Ingetbetygssystem som helt saknar negativa sidor. Kravet på rättvisa I betydelsenJämförbarhet mellan eleverna kan t. ex. Inte förenas med förväntan att betygenskah, som det heter I något sammanhang, vara "ett medel att sporraeleverna i deras arbete". Detta senare kan omöjligt gälla för alla elever.Det finns många andra liknande målkonflikter, som borde klarläggas. För det andra Innebär det grupprelaterade betygssystemet Isjälva verket en rangordning av eleverna I vad avser prestationerna I ämnet Ifråga. Det är bättre det är åtminstone hederligare - att öppet erkänna dettaän att söka smussla undan det. Man spårar faktiskt en viss vacklan t. o.m. i officieUa dokument och I uttalanden från högsta ort. Det innebär också attdet relativa betygssystemet upplevs som mera hetsande och pressande än ettmåhelaterat. Och subjektiva upplevelser är också realiteter att räkna med. För det tredje är konkurrensen i skolan ofrånkomlig sålänge det finns betydUgt fler sökande än platser I de skolor eUerutbUdningsanstalter som eleverna eftertraktar. Ett avskaffande av betygen ochinförande av Inträdesprov skulle givetvis avskaffa betygskonkurrensen menIngalunda konkurren.sen om platserna. Det skulle bara ta sig andra former,kanske Uka otrevliga eller t, o, m. värre. Det skulle sannolikt också leda Ullandra mindre tilltalande företeelser, kanske särskilda träningskurser för Inträdessökande.En allmän övergång studlelämpllghetsprov kan för övrigt också få sammakonsekvenser. Uppfinningsrikedomen tycks Inte ha några gränser i sadunusummunhang. Det kan oekså förtjäna uppmärksammas att konkurrensen ivåra svenska skolor är en mild västanfläkt Jämfört med den som rader i skolornaI många soeiallstlska stater, t. ex. oeh . Försökenatt framställa konkurrenssituationen I svenska skolor som en följd av vårtekonomiska system med fri företagsamhet och marknadshushållning är i självaverket annat än en grov verklighetsförfalskning. Det kan kanske, herr talman, synas egendomhgt att jag medden Inställning jag här redovisat har tagit upp betygsfråganInterpellatlons-vägen. Det kan förefalla som om jag på allt sätt söker finnaursäkter för den förvirring oeh alla de missförhållanden och svårigheter somförekommer - Jag tror Inte det är att ta för mycket om man talar ombetygskaos I vissa full. Även om man Inte negligerar svårigheterna oeh gör detalltför lätt för sig som kritiker, finns del dock anledning till både frågoroch kritik. Införandel av det relativa betygssystemet Inom de merayrkesutblldande linjerna oeh kurserna inom gymnasieskolan - I de yrkestekniska ämnena I strid mot vad föreslog från Ang. betygssystemet inom skolväsendet Ang. betygssystemet inom skolväsendet början - har visat sig vara förenat med problem som man Inomdepartementet uppenbarligen inte riktigt förutsett. Man kan kort och gott säga att förutsättningarna för atten sådan princip skall fungera hygghgt I mänga fall helt saknas. Centrala provförekommer Inte alls, och elevgrupperna är I många fall mycket sma och oftarätt speciella. Hur många läroplaner det finns Inom gymnasieskolan tycks Ingenriktigt veta, men det rör sig I alla fall om 500-600. Inom enbart vårdyrkessektornfinns det ett hundratal läroplaner, representerande 6070 yrkesområden. Mängakurser har endast ett fåtal elever. Så är förhållandet även Inom andrasektorer. Det finns exempelvis sekrete-rarkurser och kurser I marknadsföringmed speciell inriktning på akademiker och med ett fåtal elever. Det finns enettårig kurs I förberedande scenisk framställning med totalt 16 elever det ärden enda kursen I sitt slag I landet. Variationen I fråga om förutbildning är också oerhörtstor. En del elever kommer direkt från med mycket svaga betyg, ochdet finns åtskilliga som har akademiska studier bakom sig. Konkurrensen ärhkaledes högst skiftande; I vissa fall kan Inte kurserna fyllas, medan I andrafall bara en bråkdel av de sökande kan komma In. Tanken på en betygsättning Ienskilda kurser och klasser utifrån etl riksgenomsnitt är därför heltorealistisk och Illusorisk. 1 vissa fall finns, som jag nämnde, en enda kurs Ihela landet. Den bhr alltså Identisk med den referensgrupp som skall varavägledande för betygsättningen. Detta problem gäller emellertid inte barayrkesskolesektorn inom gymnasieskolan, utan också - om än mindre utpräglat många ämnen I de övriga sektorerna. En studierektor påstod I enartikel I Skolledaren att grundvalen för det relativa betygssystemet - kännedomenom riksgenomsnittet saknas för samtliga ämnen på tvååriga linjer oeh för 65av 75 ämnen på de treåriga hnjerna I gymnasieskolan. Att påstå att etl Ullriksgenomsnittet relaterat betyg i dessa ämnen existerar är I själva verket"vidskepelse, bluff, hyckleri, demagogi", förklarade han. Det är mot bakgrunden av detta förhållande Jag vände migUll landets utbildningsminister för utt få veta, om förutsättningarna för detbetygssystem som genomförts i hela gymnasieskolan med dess oerhördavariationsrikedom verkligen existerar. Statsrådet hänvisar mig nutill betygsutredning. Jag förstår atl det har varitfrestande att göra så, och det kan väl också I och för sig te sig rimligt. Menfrågan har genom bristande samordning och dålig överblick hamnat I ett mycketolyckligt läge genom att de organisatoriska förändringarna av gymnasieskolantidsmässigt kommit att sammanfalla med betygsulrednlngen. Situationen är I korthet följande. Maj:t uppdrog ålskolöverstyrelsen att utreda belygsfrägan. Det fannsemellertid Inget nämnt om de speciella problem som ofelbart skulle komma Isamband med Integrationen av yrkesskolan med gymnasium och fackskola. När såbetygsfrågan berördes I propositionen om denna Integration förraåret, hänvisades till detta utredningsarbete. Det resulterade Iett förslag - det kom - somskickades ul pa remiss. Förslaget Innebar en övergång ett mera måhelateratsystem. Men Innan remisstiden gått ut och ulltsä Innan SÖ tagit slutligställning oeh därmed slutfört det uppdrag som gavs av regeringen i oktober1969, utfärdade regeringen bestämmelser som innebar alt yrkesskolsektorn skulleövergå från Just ett måhelaterat betygssystem till ett grupprelulerat, dvs. mangjorde I ar precis tvärtemot vad föreslogatt man skulle göra. Resullulet kun tänkas bil atl man Inom yrkesskolesektornJust under det här läsaret får gu över till ett nytt system med de besvär ochdel trassel det innebär för atl efter ett pur år gä tillbaka ett tredjesystem, som yttermera visso bygger på samma principer som man nu heltbrådstörtat fatt lov ull överge och som dessutom visat sig fungera ganska bra. Jag vill sluta med att fråga utbildningsministern, om hantycker att delta är en Ullfredsslullande ordning. År denna brlsl på samordningförsvarlig? Är det verkligen exempel pä en god metodik I reformeringen av värtskolväsende? Ang. betygssystemet inom skolväsendet bökade sitt anförande med attskapa en viss rollfördelning, där hun själv utnämnde sig professor ellerlärare och gjorde mig elev. Efter delta kan Jag Ju inte återgäldavänligheten atl sätta betyg på frågorna, eftersom eleven som bekant Inte färbetygsätta sin lärare. Jag får frångå den delen av Inlägget. Jag utgick i mitt svar frän att , eftersomvi befinner oss i slutskedet av och är uppe I ett Intensivtbudgetarbete, har tagit hänsyn lill de svar jag under senare lid givit i en radsammanhang om betygsällning. Det väsentligaste är emellertid som herrRlehardson själv erkände att har haft ett utredningsarbete igång, där lurure, föräldrar oeh elever varit representerade i referensgrupper. Tiden för det utrednlngsurbete. som nu är föremål förremissbehandling i över hundratalet Instanser, har förlängts . Detär alltså meningen att man nu skall utnyttja denna lid för alt lokalt ute ilandet diskutera belygsfrågan i helu dess vidd för all vi om möjligt skall fåfram principer som är bra oeh vettiga oeh vilka så många som möjligt kanansluta sig. Du är del naturligt alt jag inle ger något stort och utförligtinterpellationssvar i kammaren - än mer naturligt är det att jag Inte genomhårda formuleringar binder mig för framtiden. Jag vill naturligtvis avvaktaremissomgången oeh den diskussion som glädjande nog nu kommit till stånd. Når del gäller utvärderingen uv hittillsvurandeerfarenheter har Jag frugut del ansvariga verket om man är beredd att redan nugöra etl ställningstagande. Jag hur fått svar att man anser tiden för kort.Då förutsätter Jag alt vill ha vara experters bedömningar oehinte ett fritt gissande från min sida. Jag har som förälder haft erfarenhet avden nya direktkontakten med lärarna, och denna personliga erfarenhet är myckelpositiv. Om det är den efterlyser kan Jag ge honom detlu svar,men Jag förutsätter att det är det ansvariga verkets bedömningar uv systemet isin helhet som han vill ha. 7 protokoll 1971. Ang. betygssystemet inom skolväsendet emellertidatt man behöver Innan det går att ta ställning och ge ett underlagför slutsatser. Det som var vårt problem när vi skulle genomföragymnasieskolan - det berördes också delvis av i hans inlägg -var kort och gott frågan om vi I den nya gymnasieskolan skall ha två skUdasystem eller om vi skall satsa pä ett gemensamt system även med de särskildahänsyn man naturligtvis får ta. För oss var det ganska klart att vi Inte skullespalta upp den nya gymnasieskolan på det sättet. Jag tror att det skuUe haInneburit vissa risker för den nya gymnasieskolan. Jag undrar om Inte herrRichardson erkänner att en sådan utväg hade haft vissa faromoment. Jag villsärskUt framhålla att skolstadgans bestämmelser om att betyg ej sätts om elevenej uppfyller kraven på godtagbart yrkeskunnande i ett ämne som avseryrkeskunnande I Inskränkt mening inte kan eller får ges tolkningen attbegreppen Godkänd och Icke godkänd införts för gymnasieskolans del. I andraämnen sätts enhgt skolstadgan inte betyg, om elev pä grund av långvarigfrånvaro, försummelser, handikapp eller annan särskild omständighet ej uppnåttde kunskaper och färdigheter som undervisningen avser att meddela. Denna regel erätter två äldre bestämmelser för gymnasiet.Enligt den ena skulle betyget O ges I stället för betyget I, om synnerliga skälföreligger. Enligt den andra bestämmelsen kunde rektor bestämma att betyg Inteskulle ges, om elev varit frånvarande . Man måste alltså, om vi tar de här praktiska linjerna, nåen viss miniminivå för att få betyg. Om vi tar en pojke eller fUcka förhoppningsvis på el-tele måste man för att kunna klara jobbet och för attundvika direkta risker I arbetet ha en viss minimumnivå på kunskaperna. I deteoretiska ämnena för allmän behörighet kan man Inte bara gå upp och anmäla sigför tentamen, utan man måste ha en viss minimumnivå på kunskaper även där. Jaghar I annat sammanhang lämnat besked på den punkten, men jag har velat upprepadet i detta svur för att det inte skall föreligga några missförstånd. HenRICHARDSON (fp): Jag tackar utbildningsministern för detkompletterande svaret. Skulle Jag betrakta det som en fyllnadsprövning kanskeman t. o. m. kunde tänka sig någon höjning av betyget. Det var välgörande att det blev klarlagt detta medminiminivå. Utbildningsministern antydde de problem som låg I botten av den härfrågan, nämligen kravet på enhetlighet. Man kan väl säga rent aUmänt att justenhetlighet för att Inte säga uniformitet utmärker det svenska skolväsendet.Det är självfaUet I många stycken en styrka men det kan också vara en svaghet.VI upplever det I vissa faU när det gäller enhetliga bestämmelser t. ex.beträffande statsbidraget, avsett att gälla generellt trots myeket skiftandelokala förhållanden. Jag är övertygad om att vi nu upplever samma problem genomatt vi tillämpar ett och samma betygssystem över hela skolsystemet, närsamtidigt förutsättningarna är sä skiftande I gymnusieskolan med smä kurser oehmindre Unjeavdelnlng-ar. Utbildningsministernavstod sorgfälligt från att kommentera de sista frågornasom jag ställde, de som just belyser planeringen av det hela. Personligen hadejag önskat att den här betygsfrågan hade varit klarlagd Innan vi hade kommit här situationen och att man hade övergått UU ett betygssystem av meraabsolut karaktär. Då hade man Inte behövt komma i detta dilemma, och samtidigthade man över hela linjen fått ett system som skulle fungerat bättre. Det ärändå ofrånkomligt att det varit en brist I planeringen som gjort att de härmindre gynnsamma situationerna uppkommit. Ang. betygssystemet inom skolväsendet HerrNORDSTRANDH (m): För att vi Inte skall slinka förbi svaretfrån utbildningsministerns sida på fjärde fråga, vilket vitycks vara på väg att göra , skall jag be att få ta upp den.Utbildningsministern säger I svaret: "Fräga om ändring i regler förbetygssättningen har tidigare redovisats för . Jag ser ingen anledningatt gå ifrån en sådan handläggnlngsform." Detta är naturligtvis riktigtsom ett aUmänt uttalande och det Instämmer jag helt 1. Och jag förutsätter attfrågan om betygssättning i skolorna återkommer tUl , när vi nu snartfår ett nytt system. Men jag skulle vilja Illustrera vad det är som sker trotstalet om att har tagit befattning med och förutsätts även I fortsättningenta befattning med betygssättnlngssystemet. I grundskoleproposltlonen, nr 54 år1962, uttalas av dåvarande departementschefen, att betyg I skallutfärdas vid slutet av vårterminerna I årskurserna 2-5 samt därefter vid slutetav varje termin. Det hade Ingenting att erinra emot. Men sedermerahar, utan att beretts möjlighet att avge synpunkter på frågan,administrativa beslut fattats som Innebär bl. a. att betyg skall ges Iårskurserna 3, 6 och 7 vid slutet av vårterminen och I årskurserna 8 och 9 vidslutet av varje termin samt att skolstyrelse får besluta att betyg Iårskurserna 3 och 6 skall ersättas med annan form av besked. Det är alltså betydande förändringar Ibetygssättnlngssystemet. Sedan mä man kalla det försöksverksamhet eller vad manvill.