prot · FU0934 · 1971-12-31 00:00:00 — Ja, det tiUhörmina grundläggande principer att vara mycket försiktig med löften, innan jag ärhelt säker på att ett projekt är i hamn. Jag har sagt nej tUlett mycket stort antal delegationer, som har sökt upp mig i kanslihuset, trotsatt jag har vetat att det funnits mer än 50 procents chans att svaret skullebli ja. Det är ett uttryck för den försiktigheten. Den ålade jag mig också uppei norr, och jag tänker fortsätta med det. Det kommer även att varasvårt att hitta ett exempel på att jag lovat någonting på förhand utan att varasäker på att det kunde uppfyUas. Och här är det ju fräga om uppskov. Vadjag sedan vUle säga tUl var, att han har tänkt i bänken. Det somhan sade om indexregleringen var ju föga mer än den typ av justeringar som vihar gjort . Frän tid tUl annan har vi justeratskatteskalorna och grundavdragen i varje särskilt faU, bl. a. med hänsyn tiUprisstegringseffekterna. Men vi har alltid haft valfriheten, möjUgheten attvälja om vi skaU använda pengarna för att göra en justering av skatteskalornaoch grundavdragen, för att höja pensionerna eller för att hjälpa de sämreställda på något annat sätt. Detförslag vi undfägnades med under valrörelsen, det som är så stoltöver för att det skulle vara något slags innovation, innebär att skatteskaloroch grandavdrag årUgen automatiskt skulle justeras med hänsyn tiUprisstegringseffekterna. Detta är en omöjlig politik om man vUl föra eneffektiv stabiUseringspolitik. I har man indexreglering av lönerna.Jag har haft mänga samtal med min danske kollega, där han utvecklat vUketelände detta ställer tUl för honom. Viktigare är emeUertid att man frånsägersig valfriheten i varje särskUt fall. Den bristande valfriheten kommer i så faUatt gå ut över de mindre inkomsttagarna. Beslutarman bara att man skaU se över detta frän tid tUl annan, behåller man den grundläggandevalfriheten när det gäUer hur man skall använda de pengar man har tUlförfogande för reformer. Är detta ståndpunkt, är den fulltrimlig. Men avser man den automatiska anknytning årUgen tUl något slagsindexbelopp, som så ensidigt har drivits i viss borgerUg press, då är det ett förslag som intepå något sätt gagnar de mindre inkomsttagarna i samhäUet. i (vpk) kort genmäle: Fru talman! Det är inte alls något Udande för mig att gåupp i talarstolen och tala om ; det är mig tvärtom en storglädje att finansministern och statsministern givit mig det här tUlfället atttUlbakavisa de lögner som så ivrigt framförs i den socialdemokratiska pressen. HenPalme refererade tiU , där man pubUcerat falska artiklar omvad en ledamot av denna kammare skuUe ha sagt på Om vUl stäUa frågan direkt tUl honom kan han svara. Redan under valrörelsen tog jag för min del på partietsvägnar mycket bestämt stäUning mot ;s lönepolitik. , alltsåsamma vecka som konflikten började, gjorde jag ett uttalande som distribueradesvia Tidningarnas Telegrambyrå. Vi försökte också få det infört som annons iAftonbladet, men det vägrades oss av den nya redaktionsledningen. Det är ettmycket kort uttalande. Jag skall be att få föredra det: "Såväl LO som tjänstemannaorganisationerna har allanledning att driva en aktiv lönepolitik som ger reallöneförbättringar.Inriktningen måste därvid vara att lägga tyngdvikten vid de lägst avlönade. Varje facklig organisation måste ha full rätt att vidtastridsåtgärder. Den lönepolitiska Unje som bedriver är dock inteacceptabel för de många vanliga löntagarna. Detta gäller också många avakademikerna. Att gä på procentUnjen och därmed medverka tUl att de grupper somredan förut har topplöner får kraftiga lönehöjningar bidrar tUl att ytterUgarevidga klyftan mellan hög- och lågavlönade. De grapper med relativt låga lönersom finns inom kommer med en sådan politik att hamna i ett ännu sämreläge. Även metod att räkna med nettolöner efter skatt måstekritiseras." Detta sades aUtså samma vecka som konflikten började, ochdet visar den ståndpunkt som vårt parti har fört fram och som vi fortfarandehar. () kort genmäle; Vad man kan konstatera efter är väl ändå att ett löfte gavs och att det löftet gavs tUl folket dämppei närvaro av de socialdemokratiska riksdagsledamöterna i detta område och enhel del kommunalmän. Publiciteten i detta sammanhang försvaras avregeringsorganet med att nägon lyckades trycka en minislägga i näven påherr ; man riktigt ser hur motvUlig mot publicitet var. Vad som är rätt i detta sammanhang överlåter jag givetvisåt historieforskningen att avgöra. () kort genmäle; Det har, herr statsminister, aldrig stått någonstans attvi vid minsta förändring av penningvärdet skulle vidta en justering avskatteskalor och grundavdrag. Det faller på sin egen orimlighet, bl. a. avtekniska skäl; vi kan inte göra om tabeUema , även om vi varje månadkan avläsa en penningvärdeförsämring. Hur räknar man då ut skatten? Eftersom jag blivit uppmanad attfatta rrug kort vUl jag inskränka mig tiU att säga, att det förefaller som omstatsministern har tänkt i bänken och äntUgen insett innebörden av förslaget idet avseendet. Hen () kort genmäle: Jag vUl instämma i den rekommendation tUlstatsministern, som väl låg i ord, att läsa våra motioner innanhan avger omdömen om deras innebörd. . Sedan vUl jag konstatera att det finnsett fundamentalt misstag i Han säger att vi måste ha valfrihet. Ja, just det vi måste havalfrihet. Med den Unje som vi förordar är det och även regeringen som får valfriheten att verkligen bestämma skatteawägningen ochbeskattningens höjd i oUka inkomstskikt. Men med den metod som regeringenförordar blir inflationen diktator både för regering och riksdag, och då fuinsdet ingen valfrihet för dessa organ. Idetta anförande instämde (). i har det jubesvärUgt i denna fräga. Han läste upp ett längt uttalande som, sävitt jagförstår, författades inom det när det redan hade börjatblåsa. Men i början förekom det förstasidesrubriker i Ny Dag av det slag somstod att läsa t.ex. : "kämpar men vad gör LO?" Detvar inte precis ett avståndstagande från . Men jag tar fasta pådessa uttalanden man viU komma bort från detta sitt förflutna. Hen ville först göra gällande att jag inte lovatnågonting utan varit så tystlåten, och sedan att jag hade lovat någonting, Isjälva verket var jag försiktig - som jag alltid är i sådana här sammanhanginnan jag är absolut säker trots det mycket klara material som då förelåg.Men vUken tolkning som än är den riktiga och jag Ugger väl närmare tUl attveta det än är det väsentUga vUka resultat som kommeratt nås. Och det vet vi ingenting om aUra minst . Herrar mittenbröderna dementerade egentligen varandra. Vadherr sade är ju ingenting annat än att man vid utformningen avskattepolitiken skaU ta hänsyn tUl prisstegringseffekten och väga in dennabland andra ting. Det har vi aUtid gjort såväl vid skattereformerna 1952 och1956 som vid senare tUlfällen. Vi har aldrig fränsagt oss valfriheten. Vi kan användadenna summa pengar tUl att justera skatteskalorna med hänsyn tUl inflationen.Vi kan använda den tUl att förbättra viUkoren för pensionärer, höja bostadstiUäggeneller göra någonting annat av väsentUg betydelse för låginkomsttagare ochbarnfamiljer. Vi har aldrig klavbundit den ekonomiska politiken tUl någonautomatik. Menar inte mera med sitt förslag än detta, är det intemycket att säga om det. Det är bara en allmän opinionsyttring, att man måstetaga hänsyn tUl detta. Under en hel valrörelse har jag inte kunnat fatta annat änatt man, om det skaU vara en innovation från sida - och det tycker jaghar bekräftats av avser att bygga in ett automatisktregelsystem i skattesystemet som innebär att skalor och avdrag automatisktjusteras med hänsyn tUl prisutvecklingen. Annars är det ju ingen innovation.Annars är det ingenting med förslaget. Har tagit avstånd från dennatanke, är det ett stort framsteg. Då kan vi bortse från om det tänks i bänkeneller tänks nägon annanstans. Vi är ense om en fråga, som alls inte äroväsentUg för de mindre inkomsttagarna i detta samhälle. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: Jag förestäUer rrUg att ordet innovation begagnades av henWedén apropå finansministerns påstående att vi skulle bU praktiskt tagetensamma i världen om vi införde detta system. Jag återkommer tUl att denbeskrivning som vi har givit av detta förslag i motioner och i andra sammanhangär den som jag har försökt utveckla. Vi kan inte hålla pä att räkna omskattesystemet vaqe månad. Det är riktigt att man kan göra den avvägning somstatsministern pekar på, om man så att säga underlåter att konigera grandavdragoch skalor och i stäUet använder pengarna för andra reformer påsocialpoU-tikens område eUer på ett annat område. Vad vi säger är att man inteborde överiäta tUl finansministern och regeringen att ingripa och företajusteringar av skalor och avdrag. Jag påminner om betydelsen av att justeragrundavdragen med hänsyn tUl människor som har små inkomster. Det går jufortfarande att skaffa de nödvändiga medlen för en upprustning avsocialpolitiken eller för andra åtgärder genom att låta ta stäUningtUl den nödvändiga inkomstförstärkning som det då blir fråga om. Statsministern försöker så att säga krypa ur situationengenom att göra gäUande att jag skuUe komma med en nykonstruktion. Jag hävdaratt jag nu för i denna fråga exakt samma tal som jag har fört i denna frägaunder valrörelsen och i samband med skattediskussionen . Hen () kort genmäle: Jag viU instämma med hen FäUdin. Den valfrihet när detgäUer awägningen meUan beskattningens höjd och oUka reformer vUkenstatsministern här talade om finns ju under aUa omständigheter. Den kommer attfinnas, fast pä ett mindre slumpartat sätt, i det system som vi har förordat.Vad som däremot kommer att betagas är valfriheten att awäga enrättvis beskattning. Hen Sträng hade en svag positionförut, men jag tycker nog att vikarierande finansministerskap pådenna punkt inte har stärkt regeringens position. HerrBOHMAN (m) kort genmäle; Jag kan ansluta mig tUl även idenna avslutande replik. Statsministerns inlägg gör på mig ett ovanligtförbryllande intryck. Skatterna skaU ju inte drabba den enskUde skattebetalarenhårdare blott därför att inflationen sänker vederbörandes standard. Som det nu är skaU aUtså den enskUde först drabbas avprisstegringarnas verknUigar och sedan, när han försöker kompensera sigdärför, skaU han däratöver drabbas av en skattehöjning som är automatisk ochsom genomförs utan något beslut. Det är en orimlig konstraktion somvi har här i och den beror på våra våldsamt höga marginalskatter. Dettahar inte ett skvatt att göra med indexreglering av löner, herr statsminister! Jag behärskar inte det utländska skattefältet Uka bra somfinansministern, men hur är det i ? Jag stäUer den frågan tUlherr finansministern,som bör veta det här bättre än statsministern. Har man inle där infört etlsyslem med indexreglering, eller håller man inle i varje fall på att diskuteradetta? Vi bör nog undersöka det närmare. Men om man ännu inte haransett sig behöva införa detta i utlandet, beror det pä att man där inte harsådana marginalskatter på de vanUga inkomstnivåema som vi har i värt land. Det tycks vara svårt att få åtminstone herrarWedén och att förstå vad saken gäUer. Tänk er att vi under ett givet år har en starkinkomstutveckUng, som skapar ett köpkraftsöverskott i samhället! TiU följd avskattesystemet kommer en del av detta köpkraftsöverskott att torkas upp avskatterna. Har man en indexreglering av skatteskalorna, som så attsäga betalar tUlbaka tUl skattebetalarna vad de annars skulle ha varit tvungnaatt betala i skatt, försvagas finanspolitiken. ViU man inte ha en starkinflation, måste man vidtaga andra åtstramande åtgärder, t. ex. en höjning avmomsen, som då drabbar vanliga inkomsttagare betydUgt härdare än den skärpningav progressivitet som följer av att man inte justerat skatteskalorna. Ett sådant här arrangemang försvårar alltså utan varjetvivel en effektiv stabUiseringspolitik, och det är därför som det icke hargenomförts i något land. Såvitt jag vet har man haft principdiskussioner omdetta i , men inte någon annanstans. En sådan indexreglering innebär i stället för en inbyggd stabiUsator i konjunkturpolitiken får endestabilisator. Det andra ostridiga argumentet är fördelningsargumentet.Det tredje är det ekonomisk-politiska argumentet. Om priserna imder har stigit med 10 procentoch man justerar skatteskalorna därefter, mäste det innebära en skattesänkning,som framför allt gagnar dem som har en högre marginalskatt, alltså en högreskattebörda. Det kanske finns rättviseskäl för det. Har man automatik, måstepengarna betalas ut. Har man inte det, utan väger in denna möjlighet blandandra tänkbara ting, har man möjUghet att välja, om man skaU använda pengarnatUl förmån för lägre inkomsttagare eUer använda dem för att justeraskatteskalorna. Detta är det fördelningspolitiska argumentet, som är avsärskUd betydelse för mindre inkomsttagare. Detta har förstått, och därför uttalar hansig med försiktighet och säger att man fär göra justeringar frän tid tiU annan.Han vUl inte avsvära sig valfriheten. vUl man byggain en automatik, skapa ett fast regelsystem. Detta anser jag varafinanspolitiskt och fördelningspolitiskt olämpligt. Jag är ledsen att jag har måst ta så ianspråk för dessa relativt elementära påpekanden, men det nödgades jag tUl avherrar och . Vi använde en del av valrörelsen tUl att tala om dessasaker. Jag tar emellertid fasta pä att i det här fallet är svagarei anden än de andra båda herrarna. Det beror möjUgen eUer Nr 34 troligen eUer säkerUgen pä att herrFäUdin har närmare tUl de mindre , , inkomsttagarna. -------------------- Fru andre vice talmannen anmälde att anhålUt att tUl protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tUlytterUgare replik. Pä förslag av fra andre vice talmannen beslöts att den fortsatta överläggningen skulle uppskjutas tUl . § 6 Interpellation nr 68 om åtgärder tiU stöd åtturistnäringen Ordet lämnades på begäran tiU HerrEKINGE (fp), som yttrade; har en stor del av densvenska turistnäringen råkat ut för ekonomiska svårigheter, som dess väne ökatpå ett oroväckande sätt . De som i första hand har drabbats avdessa svårigheter är de hotell, restauranger och liknande anläggningar, vUkasvarar för den turistande aUmänhetens efterfrågan på övernattning, förtäringoch annan boendeservice kombinerad med möjUgheter tiU rekreation, motion,sysselsättning och avkoppling. De rådande kreditrestriktionerna skapar specieUasvårigheter för denna bransch beroende på att den arbetar under säsongbelonadeförhållanden. Nödvändiga investeringar för att bl. a. kunna svara mot de alltstörre krav som ställs har i vissa fall icke kunnat göras, och behovet avtUlgängUgt kapital för marknadsföring i säsongutjämnande syfte har icke ståtttUl förfogande i behövlig utsträckning. Även de företag, som genom oUka åtgärder sökt anpassa sigtiU utvecklingens krav och som normalt sett skulle ha möjUghet att klara siggenom den vågdal näringen befinner sig i, har genom den senaste tidenskonflikter pä arbetsmarknaden råkat ut för icke förutsedda svårigheter. GenominstäUandet av persontägtrafiken samt den övriga strejk- och lockoutsituationenhar avbestäUningar på gjorda bokningar komrrut i så slor omfattning och oftavid en så sen tidpunkt att de ekonomiska återverkningarna för vederbörandeanläggning icke kunnat undgås. För de företag inom branschen som erhålUt statliga lån för ny-, tiU- eUer ombyggnad i formantingen av lokaUseringslån eller hoteUgarantUän måste nu i många faU börjaamortera och erlägga ränta pä lånen. TiU detta kommer att dessa företagdessutom måste betala en förhåUandevis hög ränta på de bankgarantier de måsteha icke minst beroende på verksamhetens säsongmässiga karaktär. Andra problem som i dessa sammanhang bör observeras är attdessa anläggningar ofta finns i glesbygderna där arbetstUlfäUena är få och därvarje personaUnskränkning eUer nedläggning får svåra återverkningar både förden direkt berörda personalen och för den övriga verksamheten och servicen påorten. I den allmänna strukturförvandlingen inom näringslivet har ett verksamtmedel varit att åstadkomma tUlräckligt stora och bärkraftiga Dessa möjUgheter ärbegränsade inom här ifrågavarande bransch a. beroende på attanläggningarna är spridda på relativt små företag 34 över hela landet. Men dåäven dessa små anläggningar har en uppgift att Onsdaeen den fylla måste de gesmöjlighet att överleva. Med hänvisning tUl vad somhär anförts får jag anhåUa om kammarens --- tiUstånd att tUl herrimikesministern få stäUa följande fråga; beredd vidtaga åtgärder för att underlätta för deturistanläggningar, som råkat i ekonomiska svårigheter genom kreditrestriktionernaoch genom de förluster den ogynnsamma väderlekssituationen i början avsäsongen samt konflikterna på arbetsmarknaden orsakat, och vUka åtgärder kan iså faU ifrågakomma? §7 InterpeUation nr 69 om inventering av behoven på datateknikens område Ordetlämnades på begäran tUl Hen (), somyttrade; utgör i förhållande tiU sin folkmängd överlägsetstörsta datamaskinanvändare. Inte minst har utvecklingen varit snabb inom denoffentUga sektorn. Datateknikens explosionsartade utveckling har också börjatsätta sin prägel på väsentUga delar av vårt vardagsUv. Vi möter datatekniken iolika skepnader på verkstadsgolv och kontor, inom banker och försäkringsväsensamt inom statlig och adrrunistration. Denna nya teknik aktuaUserar ursåväl samhällets som den enskUde medborgarens synpunkter många frågeställningaroch problem. De risker som datatekniken och databanksuppbyggnaden medför medhänsyn tiU den enskUdes personliga integritet är exempel på nackdelar, sommåste undanröjas. Regeringen har också tiUsatt två utredningar offentUghets-och sekretesslagstiftningskommittén samt kreditupplysningsutredningen meduppgift att snabbt framlägga förslag tUl lagstiftning och andra ätgärder föratt komma tiU rätta med de problem, som ett aUtför ohämmat utnyttjande avdatateknikens möjligheter kan skapa pä känsliga områden. DatateknikensutveckUng inrymmer emellertid också starkt positiva drag, om datamaskinernaanvändes på rätt sätt. Genom denna kan många människor befrias från mekaniska,trista och mtinmässiga arbetsuppgifter. kan man förutse att det meddatamaskinernas hjälp kan uppnås effektivitetsförbättringar på många områdeninom planering, administration och produktion av en storleksordning, som kommeratt ha ett avgörande inflytande på den framtida välståndsutvecklingen. Detmåste ur näringspolitisk synpunkt framstå som i högsta grad angeläget att i egenskap av avancerad industristat aktivt deltar i den fortsatta ytterst snabba utveckling, som kan förväntas på det datatekniska området. Detta gäUer såväl utnyttjandet av datateknikens möjligheter på oUka områden som en aktiv satsning pä oUka delområden när det gäUer forskning, utveckUng och produktion inom elektronik sektorn. Det är också helt klart att staten här mäste spela en framträdande roll genom att fömtse behov, dra upp riktUnjer, 117 Nr 34------------- samordna, styra knappaforskningsresurser samt vara beredd att själv eUer Onsdaeen den- ' samverkan med andra intressentergä in med kapital. ---- ' ~ ' sporadiska debatt kringdessa frågor som ägt ram i -------------------- vårt land har många näringspolitiska frågestäUningaraktuaUserats. Exem pel på dessa är; Den offentUgasektorn (stat och kommun) är redan nu den största uppköparen av datamaskineroch datasystem. Hur skall man kunna åstadkomma en ökad samordning pä dettaområde, och i vilken utsträckning är det riktigt att använda en samordnadoffentUg upphandling i industripoliliskt syfte? Bristen påstandardisering inom olika delar av dataområdet utgör en konkurrensbegränsandefaktor av stor betydelse, som alltför ofta verkar tiU den dominerandetiUverkarens fördel. VUka åtgärder kan samhället vidta påstandardiseringsområdet? Hur skaU skolankunna möta det breda utbUdningsbehov som finns för att göra den enskildeförtrogen med datatekniken, som aUtmer kommer att sätta sin prägel pä vårtvardagsliv? VUka åtgärderkan stat, kommun och landsting vidta gemensamt för att utnyttja de möjlighetersom datatekniken kan antas erbjuda när det gäller undervisning, sjukvård ochhälsovård? VUka forsknings- ochutvecklingsinsatser bör staten göra pä det datatekniska området när det gäller såväl systemutveckling som kompo- nenttUlverkning? VUken roll kan exempelvis spela i detta sammanhang? statsverksproposition anförde industriministernföljande; "Inom departementet genomfördes en undersökning avden svenska elektronikindustrins utveckling och av förhåUandena på den svenskaelektronikmarknaden. Efterföljande överläggningar med bl. a. representanter förelektronikindustrin gav vid handen att vissa statUga åtgärder kan varapåkaUade. Med anledning härav övervägs en systematisk inventering av aktueUaoch förutsebara behov inom datateknikens område." Med hänvisning tUl vad som anförts hemställer jag omkammarens medgivande att tUl herr industriministern få framstäUa följandefråga; Är statsrådet vUUg att inför redovisa hur långtförberedelserna för den systematiska inventeringen av aktueUa och föratsebarabehov inom datateknikens område har fortskridit samt att informera om när eneventueU utredning kan komma tUl stånd på detta ur näringspoUtisk synpunktcentrala område? Derma anhållan bordlades. § 8Kammaren åtskUdes .