prot · FU0977 · 1971-12-31 00:00:00 — att dennya lagen skulle träda i kraft , E. motionen 1971:1215 av herrTuresson och fröken , i vUken motion hemställts att rUcsdagen vidbehandling av Kungl, Majts proposition 1971:12 skulle besluta att ekonomiskplan skulle ha det innehåll som angavs i 18 § andra och tredje styckena ibostadsrättskommitténs förslag tUl bostadsrättslag. I samband med propositionen hade även behandlats denfristående motionen 1971:332 av m. fl. A. att med avslag på motionen 1971:1215 antog 3§ i det vid propositionen 197 1:12 fogade förslaget tiU bostadsrättslag, B. att med avslag på motionen 1971:1212, såvittavsåg försäljning av bostadsrättslägenhet på offentlig auktion och införande av offentlig kontroll av överlåtelse av bostadsrätt, dels antog10, 12 och 37 §§ i förslaget tiU bostadsrättslag, delsbiföll propositionens förslag att offentlig kontroll inte skulle införas, C. att med avslag på motionen 1971:1214, såvittavsåg förverkande av nyttjanderätt tUl bostadsrättslägenhet, antog 33 § första stycket i förslaget tUl bostadsrättslag, D. att med avslag på motionen 1971:1212, såvittavsåg rätt att bilda bostadsrättsförening, antog 40 § i förslaget tUl bostadsrättslag, E. att med avslag på motionen 1971:1212, såvittavsåg rätt för fysisk person att förvärva flera bostadsrätter, biföll propositionen i denna del, F. att med avslag på motionen 1971:1212, såvittavsåg rätt för bostadsrättsförening att dels upplåta bostadsrätt åt juridisk person, dels upplåta lägenhet med hyresrätt, biföll propositionen i denna del, G. att med avslag på motionen 1971:1213, såvittavsåg innehållet i lägenhetsförteckning, antog 47 § i förslaget tUl bostadsrätts lag, H, att med avslag på motionen 1971:1213, såvittavsåg rätt för bostadsrättshavare att av styrelsen erhåUa vissa uppgifter,antog 50 § i förslaget tUl bostadsrättslag, I, att antog förslaget tUl bostadsrättslag i vadförslaget ej omfattades av utskottets hemställan under A-D och GH samt i vadförslaget ej heUer avsåg ikraftträdandebestämmelsen, J. att med avslag på motionen 1971:1211 antog 65§ punkt 6 i förslaget till lag om ändring i utsökningslagen, K, att med förklaring attövergångsbestämmelsen till förslaget till lag om ändring i utsökningslagen intekunnat oförändrad godtagas - för sin del antog bestämmelsen med bUaga tillutskottets betänkande angiven lydelse, L, attriksdagen antog förslagen till 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi utsökningslagen i de delar som ej omfattades av hemstäUan under J och K, 1. lag om ändringi lagen om ekonomiska föreningar, 2. lag om ändringi lagen om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändringi lagen om införande av nya jordabalken och 4. lag om ändringi civilförsvarslagen, i vadförslagen ej avsåg ikraftträdandebestämmelserna, M. att - med förklaring attikraftträdandebestämmelserna tUl lagförslagen inte kunnat oförändrade godtagas med bifaU till motionen 1971:1214, såvitt nu var i fråga, för sin del antogbestämmelser med i bUaga tUl utskottets betänkande angiven lydelse samt i vad deej kunde anses besvarade genom vad utskottet i betänkandet anfört och hemställticke föranledde någon åtgärd. Bostadsrättslag, m. m. Vid A. i utskottets hemställan Ij beträffande frågan om innehåUet i ekonomisk plan avherrar (), Carlshamre (m) och (), vUka ansett attutskottet under A bort hemstäUa, att med förklaring att propositionen intekunnat oförändrad bifaUas i anledning av motionen 1971:1215 för sin del antogi reservationen angivet förslag tUl lydelse av 3 § i förslaget tillbostadsrättslag, att motionen 1971:1215, i vad den inte omfattades avreservanternas hemställan under 1, inte föranledde någon åtgärd. Vid B i utskottets hemställan 2) beträffande frågor om förbud mot försäljning avbostadsrätt på offentlig auktion och om återinförande av offentlig kontroll av över låtelse av bostadsrätt av herrar () och (vpk), vUka ansett att utskottet under B bort hemstäUa, 1. att ianledning av motionen 1971:1212, såvitt avsäg försäljning avbostadsrättslägenhet på offentlig auktion och införande av offentlig kontrollav överlåtelse av bostadsrätt, i skrivelse tUl Kungl, Maj:t begärde förslagtill ändring och komplettering av förslaget tUl bostadsrättslag i enlighet medvad reservanterna anfört i detta hänseende, samt 2. att motionen1971:1212, såvitt nu var i fråga och i vad den ej omfattades av hemställanunder 1, inte föranledde någon åtgärd. Vid D i utskottets hemställan 3) beträffande frågan om rätt attbUda bostadsrättsförening av (vpk), som ansett att utskottet under D bort hemställa, 1. att ianledning av motionen 1971:1212, såvUt avsåg rätt att bUdabostadsrättsförening, I skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde förslag tiUkomplettering av 40 § i förslaget tUl bostadsrättslag i enlighet med vadreservanten anfört härom, samt 2. att motionen 1971:1212, såvitt nu var i fråga och i vad den ej Bostadsrättslag, m. m. omfattades av hemställan under 1, inte föranledde någon åtgärd. Vid E i utskottets hemställan 4) beträffande frågan om rätt för fysisk person attförvärva flera bostadsrätter av (vpk), som ansett att utskottet under E bort hemstäUa, 1. att ianledning av motion 1971:1212 skulle anhåUa om förslag tUl komplettering avförslaget tiU bostadsrättslag med bestämmelse om inskränkning i fysisk personsrätt att förvärva flera bostadsrätter i enlighet med vad reservanten anfört,samt 2. att motionen1971:1212, såvitt nu var i fråga och i vad den ej omfattades av hemställanunder I, inte föranledde någon åtgärd. Vid H i utskottets hemställan 5) beträffande frågan om rätt för bostadsrättshavare attav styrelsen erhåUa vissa uppgifter av herrar i (fp), (), () och (), vUka ansett att utskottet under H bort hemstäUa, 1. att -med förklaring att propositionen inte kunnat oförändrad bifallas i anledningav motionen 1971:1213, såvitt nu var i fråga, för sin del antog i reservationenangivet förslag till lydelse av 50 § i förslaget tUl ny bostadsrättslag, 2. att motionen1971:1213, i vad den ej omfattades av utskottets hemstäUan under G och ireservationen under 1, inte föranledde någon åtgärd. Vid J i utskottets hemställan 6j beträffande frågan om utmätning av bostadsrätt av herrSjöholm (fp), som ansett att utskottet under J bort hemställa, att - med förklaring att propositionen intekunnat oförändrad bifaUas med bifaU tiU motionen 1971:1211 för sin del antogi reservationen angivet förslag tiU lydelse av 65 § punkt 6 i förslaget tUl lagom ändring i utsökningslagen. TUl detta betänkande hade fogatsett särskilt yttrande i anledning av frågan om rätt att vägra förvärvare avbostadsrätt medlemskap i förening (11 §) av (). Hen i (fp): Jag har begärt ordet i första hand i egenskapav en av reservanterna tiU det betänkande av lagutskottet som vi nu behandlar.Det kanske må tiUåtas mig att börja med att ge en allmän bakgrund tUl de mångaproblem som den nya bostadsrättslagen innefattar. RiktUnjerna av för bostadspolitiken förutsätteratt aUmännyttiga och kooperativa företag, grundade på självkostnadsprincipen,skaU spela en viktig roll för bostadsmarknaden i aUmänhet och för prissättningeninom denna marknad. Dessa företag kan göra detta i samma mån som de står för del av nyproduktionen av flerfamiljshus. En ny bostadsrättslagstiftningtiU ersättning lag om bostadsrättsföreningar bör då få en sådanutformning att utvecklingen av en rationell Bostadsrättsföreningarnas arbete bör därför stimulerasgenom att detta arbete får bedrivas under så stor frihet som möjligt och iviktiga avseenden efter vad föreningarna själva finner bäst. Genom den särskilda lagstiftningen om denna typ avekonomiska föreningar, som ju utmärks av att de ägnar sig åt upplåtelse avlägenheter åt medlemmar med nyttjanderätt dvs. vad som justkaUas bostadsrättsföreningar måste man tUlse att uppkomsten avekonomiskt osunda företag förhindras och att bostadsrättsinnehavarnasberättigade intressen tryggas. Detta är särskilt angeläget både från allmännasamhälleliga synpunkter och av hänsyn tiU den bostadssökande allmänheten. Mot nu antydda huvudmotiv, som ligger tUl grand för denproposition som vi behandlar, har lagutskottet inte funnit anledning att riktanågon erinran. Inte heller har utskottet någon annan mening än departementschefenrörande behovet av att bostadsrättslagstiftningen, utan att dess grunddragändras, genom ny utformning nu anpassas tUl rådande förhållanden.Bostadsrättsföreningarna har ju ökat i antal och uppgick /68 tiU 8 300.DärtiU har deras verksamhet förändrats. Bara i undantagsfaU bUdas numera dessaföreningar av de blivande bostadsrättshavarna själva. Det är i stället HSB ochRiksbyggen eller enskUda byggnadsföretagare som tar initiativet, och dettasammanhänger med att det numera sällan är fråga om förvärv av bebyggdafastigheter. Det övervägande antalet föreningar uppför själva sina hus, ochdärtiU har utvecklingen gått emot allt större byggnadsprojekt. Produktionstidenär då lång, och finansieringens slutliga ordnande kan dra ut på tiden.Bostadsrätt genom förhandsavtal upplåts därför i allmänhet inte längre föreeller i samband med inflyttningen utan först sedan byggnadsföretagetavslutats. Bostadssökande får därmed inte insyn i företaget förrän på sentstadium. Det bör , som departementschefen framhåUer, eftersträvasatt bostadsrättsinnehavarna tUlförsäkras en god och tidig insyn i föreningarnasangelägenheter och ett stort mått av trygghet i besittningen av sinalägenheter. A andra sidan bör detta, som redan betonats och enligt sakensnatur, Uksom på föreningslivets område, i stort ske endast med sådana lagligamedel som inte aUtför mycket begränsar föreningarnas rörelsefrihet. Det äralltså här fråga om en minimilagstiftnlng inom det avsnitt av bostadspolitikensom bostadsrättsföreningarna täcker. Denna lagstiftning bör ha ettutvecklingsfrämjande, trygghetsskapande och insynsgaran-terande syfte. Den bostadsrättslag, som alltså nu skall ersättas av en nysådan lag, har karaktären av ett komplement tUl lagstiftningen om ekonomiskaföreningar. tog i sitt förslag till ny lag in storadelar av lagstiftningen om ekonomiska föreningar, så att bostadsrättslagen fickinte mindre än 172 paragrafer. Departementschefen ansåg att detta blev en förohanterlig lag, och det förslag till lag på 79 paragrafer vi nu behandlar ärdärför en helt fristående speciallag, som dock här och där gör hänvisningar tUllagstiftningen om ekonomiska föreningar. Lagutskottethar tUlstyrkt propositionen. På enskilda punkter finns Bostadsrättslag, m. m. Bostadsrättslag, m. m. dock endel reservationer med anledning av motioner. På ett par punkter, fru talman,varav den ena är praktiskt högst betydelsefull har utskottet enhälligt beslutatföreslå ändring av föreslagen lagtext. Den första lagändringen jag syftar påhar upptagits såsom delyrkande i motionen 1214 och gäller lagensikraftträdande. För de nödvändiga stadgeändringarna och arbetsomstäUningarna iövrigt inom de rikskooperativa bostadsorganisationerna, som är en följd av dennya lagstiftningen, har det ansetts behövUgt att denna träder i kraft den 1juli 1972 och inte som enligt propositionen . Utskottet harenhälligt tUlstyrkt detta yrkande. Som konsekvens därav följer att ipropositionen föreslagna följdändringar i viss annan lagstiftning också börgälla fr. o. m. den 1 juH 1972. Vidare har lagutskottet eUer rättare sagt dessföredragande vid sin granskning av propositionen funnit att ett mindreförbiseende, som ansluter sig tUl förslaget tUl ändring av 65 §utsökningslagen, bör rättas tUl. Denna ändring avser skydd mot utmätning ibostadsrätt i vissa fall, ett nytt och viktigt slag av besittningsskydd somsäkerligen kommer att få en stor betydelse. Förbiseendet gäUer emellertid endetalj i det här sammanhanget. Enligt propositionen får utmätning i vissa faUinte heller ske i andelsrätt I förening som Inte är bostadsrättsförening elleri aktiebolag, om andelsrätten är förenad med besittnings- eller hyresrättavseende lägenhet. Samma inskränkning i utmätningsmöjligheten bör, enligtutskottet och också enligt vad lagrådet vid underhandskontakt meddelat, ikonsekvensens namn även gälla när fråga är om andelsrätt av samma art ihandelsbolag. Utskottets ändringsförslag avseende här relevantaövergångsbestämmelse i utsökningslagen återfinns på s. 86 längst upp ibetänkandet och motiveras av utskottet på s. 55, andra stycket. Utskottetsställningstagande i denna detaljfråga är också enhäUigt. Jag tUlåter mig, fru talman, att också beröra några avreservationerna. Själv står jag tUlsammans med några utskottskamrater för enreservation, nr 5, vid utskottets hemställan under H. För att garanterabostadsrättshavare god insyn i rådande ekonomiska förhållanden ochförutsättrungar för ekonomiseringen och förvaltningen av den fastighet där hanhar bostadsrätt bör det vara tUl fördel att i lagen inskrivs en rätt för denneatt få skriftlig uppgift, grundad på lägenhetsförteckningen, om främst summanav grundavgifter för alla bostadsrätter I fastigheten. Jag vill inte påstå attdenna reservation berör en fråga av den aUra högsta angelägenhetsgraden, menjag har likväl ansett mig böra ansluta mig tUl reservationsyrkandet. Reservanterna bakom yrkandet i reservationen 2 under B Iutskottets hemställan syftar tUl att komma tUl rätta med de överpriser somibland kan förekomma vid överlåtelse av bostadsrätt på orter med bostadsbristoch där sålunda säljarens marknad råder. Detta tUlstånd råder som bekant inteÖveraUt i landet utan finns på bristorterna, dvs. i huvudsak de storatätorterna. Jag skulle tro att knappast någon i mera ansvarig stäUning harannan mening om det förkastliga I att skaffa sig oskäliga vinster genomförsäljning till överpris av bostadsrättslägenheter och önskvärdheten av attkomma tUl rätta med denna olustiga företeelse. Frågan är bara hur detta skaUgå tiU. Reservanterna vill återinföra priskontrollen på detta område. Det är ennågorlunda rimlig uppgift att utforma en lagstiftning härom vi hade ju ensådan 19421968 men det är mycket svårt att få en sådanlagstiftning effektivt tUlämpad, eller rättare sagt att hindra att denkringgås. Vi vet hur det kan vara med hyresregleringslagens efterlevnad. föreslog inte några generellalagbestämmelser om vad som skall få tas ut vid överlåtelse av bostadsrätt.Kommunförbundet har dock enligt en redogörelse i kommittébetänkandet aktualiseratfrågan om någon form av priskontroll på orter där hyresregleringen gäUer.Departementschefen berör den här saken på s. 86 i propositionen. avstyrktes av nästan aUa remissinstanser, bl. a. medmotiveringen att erfarenheterna av prisbildningen utan laglig kontroll på dettaområde ännu är otillräckliga. Till de remissorgan som avstyrkte hörde HSB, Riksbyggenoch Bostadsgaranti. De två förstnämnda organen hänvisade tUl att av dem utgivnaprisrekommendationer efterföljts I betydande omfattning. , och ansåg att frågan om prövning avöverlåtelseersättningen bör närmare utredas, en ståndpunkt som jag tycker harrätt mycket fog för sig. Det finns nämligen inte någon samlad statistik förhela kontrollagstiftningen och inte någon erfarenhetsanalys rörande den tid dåvi hade en kontrollag. Departementschefen har inte ansett sig böra föreslå enpriskontroU, För egen del vill jag gärna och med ett visst eftertryck hänvisa till bostadsrättsföreningarnas möjlighet att påverka prisbUdningen vidbostadsrättsöverlåtelse genom att de enligt 44 § punkten 8 uttryckligen harrätt att i stadgarna bestämma de grunder som skaU gälla för överlåtelseersättningenoch också hindra medlemskap om angivna normer för ersättningen inte följs. Enviss återhållande effekt kan väl också det fölhållandet ha attöverlåtelsevinster i vissa fall kan underkastas vinstbeskattning. Jag har av dessa skäl stäUt mig på utskottets ståndpunkt.Jag har gjort detta också därför att departementschefen, som alltså inte ansersig böra medverka tiU ett återinförande av en priskontroll, uttalatatt utvecklingen på det här området bör följas med uppmärksamhet och att omnågon markant höjning av prisläget inträffar, frågan härom bör tas upp på nytt.Detta uttalande har utskottet understrukit. Jag viU gärna vid det här tiUfälletstarkt betona allvaret i detta uttalande. Inför man i varje faU inte förnärvarande priskontroll bör man inte heller hindra den särskUda form förförsäljning i speciella situationer som offentlig auktion förutsätter. Beträffande reservationen 4 vid E i utskottets hemstäUanav , så är yrkandet så uttunnat i jämförelse med den ursprungUgavpk-motionen nr 1212 att jag bara vlU hänvisa tUl vad utskottet anfört,nämligen att inskränkning av enskild persons innehav av bostadsrättslägenheterkan ske genom föreskrift i vederbörande förenings stadgar och dessutom att dettorde vara svårt att i en allmän lagregel dra upp gränser för tUlåtligupplåtelse av flera lägenheter tUl en fysisk person, i varje faU enligtreservationsyrkandet. Bostadsrättslag, m. m. 8 protokoU 1971. Bostadsrättslag, m. m. Slutligen vill jag gärna uttala sympati för vad fmLundblad anfört i ett särskUt yttrande tUl förmån för sådana personersmöjligheter att förvärva bostadsrätt som av sociala skäl är i behov av en mereller mindre radikal sanering av sin bostadssituation. Utskottet har dock på s.49 i sitt betänkande gjort uttalanden som klart talar i samma riktning som denav angivna. Genom flera bestämmelser i den nya lagen söker förövrigt lagstiftaren stärka de bostadssökandes och bostadsrättsinnehavarnasställning och tUlgodose deras intressen. Jag viU med detta, fru talman, yrka bifall tiUreservationen 5 vid H i lagutskottets hemstäUan och i övrigt bifall tUlutskottsmajoritetens yrkanden. HerrSÖDERSTRÖM (m): Det här betänkandet bygger ju på propositionen12 , som i sin tur bygger på betänkandet Bostadsrätt, SOU 1969:4, somavgavs av den tiUsatta bostadsrättskommittén och som innehåUer förslagtUl ny bostadslag. Liksom i alla andra fall, skulle jag vilja säga, hardepartementet gjort vissa ändringar man har följt den tradition somindustriminister i debatten om näringsutskottets betänkande nr 13 ifredags betecknade som "vanlig misshandel av en utrednings förslag". Jag skaU i fortsättningen begränsa mitt inlägg tUl attomfatta frågor som berör de reservationer där mitt namn återfinnes. Det gäUer då först föreslagna bestämmelser om"ekonomisk plan". Utredningens förslag fogat tUl propositionen sombilaga 1 framgår av 18 § på s. 181 och skiljer sig härvid markant från detförslag som framgår av propositionens 3 §. Detta har föranlett en motion nr1215 avherr och fröken vari de yrkar att ekonomisk planskall ha det innehåll som anges i utredningens 18 § andra och tredje styckena.Som motivering framhåUes att de uppgifter som fås ur en ekonomisk plan ärvärdefulla för en bedömning av föreningens ekonomiska förutsättningar och attutvecklingen går mot ett byggande av allt större enheter, vilket gör enutförlig teknisk-ekonomisk redovisning av byggnadsobjekten minst lika viktigsom förut. Härtill kommer att en uttunning av planen kan försvåra en bedömningav oskäliga avgiftshöjningar som kan ha förekommit. När departementschefen har frångått utredningens förslagpå denna punkt är hans motivering enligt mitt sätt att se ganska förvånande.Han säger bl. a. att "en enskild bostadssökande numera i regel inte harnågon reeU möjlighet att själv göra en bedömning av företagets soliditet pågrundval av uppgifter i en ekonomisk plan. Såväl frågan huruvidabyggnadskostnaderna och avgifterna kan hållas inom de gränser vilka har angettsi planen som spörsmålet huruvida lägenheterna med hänsyn tiU bostadsmarknaden påorten kan upplåtas med bostadsrätt när de har färdigställts är oftast av såkomplicerad natur att de undandrar sig bostadsspekulanternas bedömning. "Detta står på s. 77 i propositionen. 1 samband med upplåtelsefrågorna säger departementschefenpå s. 97: "Inte heller behöver det för varie lägenhet anges vUkaekonomiska skyldigheter som kan komma att åvUa bostadsrättshavaren." StäUesäger departementschefen: "För den bostadssökande är det tUl fyllest atthan får tUlgång tUl detaljerade uppgifter rörande en viss lägenhet, när detblir aktuellt för honom att binda sig tUl lägenheten." Översatt i klartextvill jag säga att detta betyder, att en enskild sökande behöver man inte ta någonhänsyn tUl. Hans förståndsgåvor medger kanske Inte att han kan tUlgodogöra sigen redovisning. Han skaU nöja sig med att godta vad överheten påstår att detskall kosta honom ända tUl dess att han av samma överhet får ett nytt beskedom att nu kostar det så och så mycket mera. Då har han bara att betala det ochse glad ut, ty nu är han dels bunden tUl lägenheten, dels har överheten aUtidrätt. Jag tycker att detta är en felaktig syn på problemet. Omvi bara gör en jämförelse med andra områden kan vi komma till en helt annanslutsats. Om jag går in i en affär och vill köpa en vara, så vill jag veta vadpriset är. Jag nöjer mig inte med att expediten säger att vi får se vad detkostar om en månad, och då skickar vi räkning på det. Och om jag tar enanställning är jag heller inte nöjd med att få vänta en månad eller två för attfå veta vad jag får betalt; det viU jag veta vid anställningens början.Exemplen skulle kunna mångfaldigas. Hur rimmar detta för övrigt med den debatt som förspå alla områden om ökat medinflytande och ökad demokrati? Hur rimmar det t. ex.med propositionen 1971, där föreslår att skallbevilja ett särskilt anslag på för vidgadsamhällsinformation, som bl. a. skall "täcka individens samlade informationsbehov"?Är inte dessa problem av så komplicerad natur att de undandrar sig, intebostadsspekulanternas men de svenska individernas bedömning? Och räcker detInte också i detta faU med att individerna får tillgång tUl detaljerna när deså småningom blir aktuella för honom? De flesta remissinstanserna har dessutom tlUstyrkt detförslag som kommittén lagt fram, men det bryr sig departementschefen hellerinte om. Utskottsmajoriteten har delat departementschefens uppfattning ochavstyrkt motionen 1215, men det är intressant att studera motiveringen härförpå s. 45 i utskottets betänkande. Där talar utskottet om de kompliceradetekniska och ekonomiska frågorna, som gör att den enskUde får begränsademöjligheter att göra en reell bedömning på grundval av en ekonomisk plan somdelges honom på ett tidigt stadium, när han överväger om han skall teckna avtalom en lägenhet. Om man jämför detta avsnitt med vad som sägs i samband medbehandlingen av motionen 1212 på s. 41 i utskottets betänkande, där de s. k.byggmäs-tarföreningarna nämns, så kan man där läsa att "de blivandebostadsrättshavarna knutits till föreningarna genom förhandsavtal och ianslutning därtUl betalat förskott på blivande grundavgifter. De har däremotinte antagits tUl medlemmar i föreningen förrän i samband med att bostadsrättupplåtits, vilket i regel skett sedan husen har färdigställts ochslutfinansieringen ordnats. Detta har inneburit att det kan ha dröjt avsevärdtid, , innan de som nyttjat lägenheterna i huset kunnat övertaföreningen och få inflytande på dess verksamhet. Med hänsyn tUl attbostadsrättshavarna på ett tidigt stadium binder betydande kapital i föreningenmåste detta system anses i hög grad otUlfredsställande." Bostadsrättslag, m. m. Bostadsrättslag, m. m. Jag delar helt denna slutsats. Men det ärockså därför som jag anser det helt otUlfredsställande att lagförslagetutformas så som föreslås. kommer ju en bostadsaspirant att få gå ovetandeunder innan han exakt får veta vad han åtagit sig ekonomiskt.Om det är oförsvarligt när det gäller vissa s. k. bostadsföretag, är detoförsvarligt när det gäller alla bostadsföretag. Därför viU jag yrka bifall tUlreservationen 1. Med den motivering som utskottets ordförande anförde ochäven i övrigt anser jag att det är fullt logiskt att även yrka bifaU tUlreservationen 5, när man yrkat bifall tUl reservationen 1. Jag ber att fåavsluta med detta yrkande. HenISRAELSSON (vpk): TiUgången tiU en godtagbar och människovärdigbostad borde vara en mänsklig rättighet och en rättighet som det ytterst ärsamhällets ansvar att tUlförsäkra varje människa i vårt samhälle. påbörjades en bostadspolitikmed en dylik social syftning. Rimlig standard tUl en rimlig kostnad var då detofficieUa målet.