prot · FU09125 · 1971-12-31 00:00:00 — Ang. erfarenheterna av viss social forskning Men detta behov aktuaUserades nu på ett alldeles särskUt sätt, Iträngseln med andra viktiga riksdagsfrågor debatterades dock dennafråga just Inte alls I . har beslutet om det sociala forskningsinstitutet följtsupp genom ett avgivet betänkande om mål. Inriktning och organisation och en lagd proposition på grundval av dettabetänkande. Jag ber att få tacka socialministern för det snabba ochutförliga svaret på min Interpellation, som föranletts av vad jag berörde,nämhgen det starka behovet av hjälp från den sociala behandlingsforsknlngentill de olika sociala hjälporganen och ett översiktligt, offentligt och auktoritativtbesked om vad som är under utveckling inom området för denna forskning. Bakomlåg dock också - det vUl jag gärna erkänna - en viss undran över hur det kan bhmed samordningen mellan de forskningsaktiviteter som bekostas påutblldnlngshuvudtlteln och dem som socialministern har inflytande över viasamarbetskommittén och forskningsanslaget under soclalhuvudtlteln. Interpellationssvaret ger god orientering och brakompletterande Information om nuläget rörande den sociala forskningen och ävenom den sociala behandlingsforsknlngen mot bakgrunden av stencllen Forskningsprojekt,undersökningar m. m. på det sociala området 1967-1969. Huvudsyftet med minInterpellation är därmed uppnått. Jag har dock behov av ett klargörande på en speciell punktI svaret. Av slutet I andra stycket på s. 3 får man Intrycket att vissaundersökningsprojekt gäUande bl. a. åldringsvård, social rehabUitering inomett bostadsområde och försöksverksamhet rörande vården av alkoholmissbrukareär aktuella för anslagsstöd. Men det framgår Inte fullt tydUgt om sådant stödverkligen redan har bevUjats lill dessa projekt. Sedan har Jag aUtså, särskilt efter läsningen avbetänkandet om organisationen av och målsättningen för , funderat rätt mycket över hur man mer reglerat tänker tillgodose detnaturliga behovet av samordning mellan verksamheter vid och övrig social forskning, främst då den som socialministern tarbefattning med både I Initialskedet och då slutprodukten I sinom tid kommerfram. Man bör ju effektivt undvika dubbelarbete, något som bl, a,forskningsberedningen i den rapport om samhällsforskning, sorn åberopades avutbildningsutskottet i dess betänkande nr 11 rörande social utbUdning ochforskning, understryker. Jag har Inte vid studier av organisationsbetänkandetavseende forskningsinstitutet eller av riksdagstrycket rörande den här frågankunnat hitta nägot slags kopp-llngsschema avseende relationen meUan socialaforskningsaktiviteter under respektivesocialdepartementet. Jug vill gärna säga att Jag Inte frågar för atl jag är uteefter att påyrka resursöverföringar mellan departementen rörande den socialaforskningen ulan för att just förebygga dubbelarbete. Jag är för övrigt fulltövertygad om att det pä forskningsområdet 1 stort oeh kanske särskilt pä detsociala forskningsområdet är enbart nyttigt med konkurrens och aktiviteter frånolika håll för att driva på forskningen. Men detta utesluter Ju Intesamordning. Hur skall den ordnas? Är del t. ex. tänkt att professorn I socialpohtikskall knytas till samarbetskommittén? Jag frågar därför att i propositionen 141om det sociala forskningsinstitutet, som vi alldeles har fått påriksdagens bord, talas om denne professors anknytning tUl samhällsvetenskapligafakulteten vid , till läranådet vid I . Man väntar sig att det ocksåskuUe sägas någonting om att han naturligen även borde ingå såsom ledamot avsamarbetskommittén. Slutligen, herr talman, en liten detalj. betänkande om forskningsinstitutet refereras tUlsamarbetskommittén för social forskning och dess utredningsgrupp förresursinventering, som också socialministern I sitt svar omnämner. Ibetänkandet sägs att gruppen beräknas bli klar med sitt arbete nu Islutet av 1971, står det - men I Interpellationssvaret nämns senare delen av1972, Är det senare beskedet riktigast? Jag frågar om den här saken som ettytterUgare uttryck, herr socialminister, för den iver Jag känner för attforskningsresultat skall komma fram Inom rimlig tid, en som säkertsocialministern också bär inom sig. Den Ivern drivs väl av den övertygelse mankan se formulerad I en inskrift på I ; "Forskningfrämjar varje framsteg." VI måste alltså främja forskningen för att främjaframstegen och detta också på det sociala åtgärds- och behandhngsområ-det. Ang. erfarenheterna av viss social forskning Jag vill gärna understryka engagemang I de här frågoma. Det är inte första gången han och jag iriksdagen diskuterar forskningens betydelse för hela det sociala området, ävenom vi kanske Inte har gjort det I denna kammare. Jag skall kommentera några avhen synpunkter och också söka besvara en del av de frågor han riktadetill mig. VI har Inom departementet haft en stark känsla av att pådet sociala området över lag behövs en genomlysning, en bättre översikt. Jagtror också man kan säga att de Inventeringar vi har gjort I oUka avseenden hargett oss ett mycket värdefuUt material. Jag -vill gärna betona att behandUngsforsknlngensjälvfaUet är en av de allra viktigaste uppgifter vi har oss förelagda när detgäUer att få bättre utgångspunkter för Insatserna. Genombrottet förheUietssynen I det människovårdande arbetet och strävan Inom såväl sjukvård somsocialvård att satsa så mycket som möjligt på öppna vårdformer ställernaturligt nog helt nya krav på vård- och behandlingsarbetet. Den inom samarbetskommittén gjorda projektlnventerlngcnvisade att mänga projekt gällde undersökningar rörande vård-oeh behandllngsmetodik.Från anslaget lill Försöksverksamhet m. m, har medel beviljats lill framförallt två undersökningar som direkt syftar till bättre behandling, samordningoeh rationalisering av arbetet ute på fältet. Till grund för undersökningarnaligger helhetssynen. Den ena undersökningen är det s, k, , somJag omnämnde I mitl interpellationssvar oeh som bl, a. är inriktat påsambandet mellan sjukvård och socialvård, den andra är försöksverksamheten medsocial samverkan på det primärkommunala planet. Ang. erfarenheterna av viss social forskning Jug vill också säga till att vi självfalletär ytterst angelägna om att medverka till att vi får en samordning till stånd,som så långt möjligt åstadkommer samlade effekter av de oUka Insatserna. nämnde att det tUl harlämnats en proposition, I vUken föreslås att ombUdas tUl ett forskning. Institutetsverksamhet skall gälla forskning på både del arbetsmarknadspolltlska och detsocialpolitiska området. Den sociala forskningen förstärks som bekant med enprofessor I socialpolitik. 1 propositionen erinras om den verksamhet sombedrivs av samarbetskommittén när det gäller samordningen av den socialaforskningen. Det är naturligt att det nya Institutet och samarbetskommitténnära samarbetar I frågor rörande den sociala forskningen. frågade om de av mig i interpellationssvaretomnämnda projekten beträffande åldringsfrågor, en undersökning rörande socialrehabilitering Inom ett bostadsområde och slutligen projektet om en vissförsöksverksamhet rörande vård av alkoholmissbrukare redan fått bidrag så kan starta de här forskningsobjekten. Mitt svar är ja - vi har i dessa trefaU bifalUt de framstäUningar om medelstUldelning som har gjorts. De inventeringar som jag talade om skaU naturligl-visockså Ugga till grund för fortsatta ställningstaganden på konkreta, bestämdaområden. Det är ju I hög grad detta som är syftet med de har gjort och som vi I fortsättningen kommer att vara engagerade 1. Jag skall därför avslutningsvis bara säga att vi I detfortsatta arbetet funnit det angeläget att den analys rörande den socialaforskningens behov, resurser och Inriktning som görs inom den särskildautredningsgruppen nu skall bilda grund för de fortsatta diskussionerna ochövervägandena Inom kommittén. Kommitténs fortsatta verksamhet är därför I höggrad beroende av utredningsgruppens arbete. I övrigt vill Jag erinra om att kommitténs uppgifter äratt tu upp frågor om undersökningar av allmänt Intresse som aktualiseras i det.socialpolitiska arbetet oeh främja samarbetet I sådana frågor mellanförvaltningen och den vetenskapliga forskningen. Kommittén skall vara enförbindelselänk mellan forskningen oeh förvaltningen, ett gemensamt forum därfrågorna tas upp allteftersom de anmäler sig. Jag tror att vi därigenom oeksåkan lämna ett värdefullt bidrag tUl samordningen. Det är genom insatser av dethär slaget som vi bör kunna äsladkomina bättre samordning och bättre samverkanpå detta myckel viktiga fäll. HerrWIKLUND I (fp): Det är Ju någonting ganska nytt med socialforskning ordnad pä det vis som vi nu resonerar om. Det är därför för tidiglalt dra slutsatser om dess resultat. Vi får väl se , om det dä finnsunlednlng att framställa någon liknande Interpellation och göra ett försök tUlnågol_slags utvärdering av vad detta forskningsfält kan ha givit. Strängt taget skulle det Ju gå till på det sättet, atl viforskade först och fick fram vissa resultat och sedan byggde upp denvårdorganisation vi lämpligenborde ha med ledning av forskningsresultaten. Jag tänker t, ex, påhelhetsprincipen. Jag är visserhgen fullt övertygad om den principens riktighetutan forskningsrön av praktisk erfarenhet och så men det skuUe ju varaväldigt bra att ha den belagd vetenskaphgt i förväg. vill jag naturligtvis lägga till - och det är ingensärskUt originell synpunkt att det väl bhr så här, eftersom det ju gäller enexperlmenteU forskning, det är en målforskning. Det Ugger då I sakens natur forskar medan den verksamhet man söker genomforska försiggår. Man forskar ien pågående verksamhet, som man tror att man har lagt upp på ett riktigt sätt,och sedan söker man fä forskningsresultat som bekräftar att det är så. Jag vUl säga att jag är mycket tiUfredsstäUdöver beskedet om att positivt beslut fattats om anslag tiU de i svaret nämndaprojekten rörande åldringsfrågor, en undersökning om social rehabilitering Inomett bostadsområde och ett projekt som avser försöksverksamhet beträffande vårdav alkoholmissbrukare. Detta framgick inte fuUt tydhgt av svaret, tyckte jag,men vi har fått ett klart besked. Ang. erfarenheterna av viss social forskning Överläggningenvar härmed slutad, § 14 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ts propositioner nr 142 tih skatteutskottet, nr 154 tUltrafikutskottet, nr 159 och 160 tUl jordbruksutskottet, nr 162 tUlskatteutskottet, nr 163 tiU jordbruksutskottet, nr 167 tUl justitieutskottetsamt nr 174 och 175 tUl finansutskottet, § 15 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1521 och 1522 tUl finansutskottet samt nr 1523 tlUtrafikutskottet. § 16 Föredrogs och biföllsinterpellatlonsframstäUningama nr 205 och 206, § 17 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 139angående finansiering m. m. rörande vissa statliga bolag Nr 152 med förslag tUl förordning om ändring i förordningen (1922:260)om automobilskatt, m. m. Nr 164med förslag tUl lag om bestämning av volym och vUct, m. m. Nr 165 med förslag tiU lag om handel med ädelmetaUarbeten Nr 166med förslag tiU lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse,m, m. Nr 172 angående godkännande av avtal mellan och för undvikandeav dubbelbeskattning beträffande skatter pä inkomst och Nr 125 § 18 Anmäldes och bordladesmotionen nr 1524 av herrar och i anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 147 angående ändrad regional organisation av SJ. § 19Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att föhande enkla frågor framställts, nämligen Nr 363 FruAnér (fp) till herr jordbraksmlnistem angående åtgärder mottillförsel av vissa gifter tUl födan hos djur; Anser jordbruksministern att vidtagit tUlräckligaåtgärder inklusive forskning för att förhindra att aflatoxlner och andramycotoxlner via fodermedel kommer in i födan hos djur och därigenom tillmänniskor och där framkallar ökad risk för cancer? Nr 364Herr (vpk) tUl herr finansministern angående storföretagsinvesteringar i utlandet; Hur ser statsrådet på att storföretag, som de inför anställnings-och investeringsstopp i , gör stora investeringar i produktioni andra länder? Nr 365 i (s) tiU herrjustitieministern angående tidpunkten för nedläggande av fångvårdsanstalten påLångholmen; När avser Justitieministern att lägga ner ? Nr 366 () till herr finansministernangående tidpunkten för tUlsättande av utredning om beskattningen av pensions-och kapital-försäkringar : När räknar regeringen med att kunna tUlsätta den avriksdagen begärda utredningen angående beskattningen av pensions- ochkapital-försäkringar? Nr 367 () tiU hen statsministern angåendeförhandUngama meUan och EEC: Avser herrStatsministern att skyndsamt Informera om läget i förhandlingar med EEC och därigenom bereda riksdagenmöjlighet att debattera denna fråga? Nr 368 i (c) tUl herrfinansministern angående VUl statsrådet medverka tUl att deklarationsblanketterfinns tUlgängUga så att någon fördröjning av den anledningen ejuppkommer i vad det gäUer nästa års deklarationer? § 20 Kammaren åtskUdes .