prot · FU09117 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . Ang. semesterersättningen för ledighet vid barnsbörd § 2 Herrtalmannen meddelade att fröken enligt tiU kammaren inkommetläkarintyg var sjukskriven . Fröken erforderUg ledighet från riksdagsgöromålen. § 3 Ang. semesterersättningen för ledighet vid bamsbörd Herr socialministern erhöUordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den 15 oktoberintagna fråga, nr 300, och anförde; har frågat mig om jag avser att tainitiativ tUl ändring av bestämmelserna så att en kvinna som utnyttjar denlagliga rätten tUl sex månaders ledighet vid barnsbörd också får rätt tUlsemesterersättning och icke som endast . Rätten tlU semester anknyter 1 princip tUl det arbete somhar utförts i arbetsgivarens tjänst. Med arbetad tid hkstäUs enligtsemesterlagen i viss utsträckning tid, då den anstäUde av närmare angivnaanledningar varit frånvarande från arbetet. En av dessa s, k. privUegieradefrånvaroanled-lungar är att en kvinna avhåUer sig från arbete i samband medhavandeskap eller barnsbörd. Frånvarotid UkstäUs i detta faU med arbetad tidupp tiU . En förlängning av 90-dagarstiden diskuterades ingående av1960 års semesterkommitté. Bakgrunden tUl diskussionen var bl, a, en jämförelsemed de bestämmelser som gäller om uppsägningsskydd vid havandeskap ochbarnsbörd. Kommittén fann inte fog för att föreslå någon förlängning. Dennauppfattning delades av statsmakterna då semesterlag beslutades. Frågan om semesterrätten på grund av ledighet förhavandeskap och barnsbörd har samband med de frågor som famUjepolltlskakommittén utreder. Vidare pågår det nu en utredning i ett samnordisktutskott om åtgärder för harmonisering av semesterlagstiftningen i de nordiskaländerna, där frågan också aktuahseras. (vpk): Först vih jag tacka statsrådet förtUlmötesgåen-det att skjuta på svaret tiU , då jag inte hade möjlighet attvara närvarande . Ang. säkerheten mot demonstrationer vid filmförevisning Sedan vUl jag tacka för själva svaret, av vUket framgåratt det föreligger en differens mellan rätten till prlvUegierad frånvaro ochrätten till semester i detta fall. Det var felaktigt att man inte kom tillbättre resultat semesterkomrrutté, I svaret framhåUs dock att fråganom semesterrätten på grund av ledighet för havandeskap och barnsbörd också harsamband med de frågor som famihepolitiska kommittén utreder.Saken har även aktualiserats i det samnordiska utskott som nämns i svaret. Vad jag, frågade om behöver statsrådet alltså inteaktuahsera därför att problemet redan är föremål för utredning. Det är därförmin förhoppning att dessa utredningar snabbt skall ge resultat och attstatsrådet då på något sätt vUl medverka tUl att vi får en bättretingens ordning och en parallelUtet meUan rätten tUl semester vid ledighet förbarnsbörd och den vanliga lagliga rätten till semester. Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang, isäkerheten mot demonstrationer vid filmförevisning Herr justitieministern ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den26 oktober intagna fråga, nr 323, och anförde: har frågat mig vUka åtgärderjag är redo att vidta för att trygga aUmänhetens säkerhet mot allmänfarUgademonstrationer vid fUmförevisnlng. Polisen har tiU uppgift attupprätthåUa aUmän ordning och säkerhet. I denna uppgift ingår att lämnaallmänheten skydd när den allmänna ordningen och säkerheten hotas eUer störs.En aldrig så omfattande och effektiv polisinsats kan dock Inte aUtld förhindraatt enskUda personer råkar i fara eller skadas. Den poUsiära beredskapen föratt trygga aUmänhetens säkerhet i situationer av det slag som avses i frågansynes tillräckhg. Några särskUda åtgärder från min sida anser jag därför intevara påkallade. HenKOMSTEDT (m): Jag ber att få tacka herr justitieministernför svaret på min fråga. Denna är föranledd av att det har visat sigatt det kan vara farhgt, för att Inte säga hvsfarligt att gå på bio.Händelserna i har ju visat att samhällets tolerans motextremistgmpper, vUka själva inte respekterar andra medborgares självklararättigheter, verkligen behöver aktuahseras. Att det finns grupperingar medolika uppfattningar i vårt samhäUe är riktigt, och så skall det vara. Men detmärkUga är att många av dessa grupper begär en mycket stor tolerans frånsamhället men själva har en förmåga att visa mycket stor intolerans. Får man ingetgehör för fredhga demonstrationer, drar man sig inte för att ta tUl livsfarligametoder. Man kritiserar och det med all rätt att krigförande staterutsätter befolkningen i andra länder för giftgas, men man drarsig Inte själv för att använda sådana medel I en biograflokal i motfredhga samhäUsmedborgare. Det är klart att det aUtld kan diskuteras vad som är dåligfilm. Låt oss också anta att det kommer filmer som är utomordentligt dåUga. VIskall emellertid då överlämna till svenska folkets omdöme att avgöra om så ärfallet. Jag tror att svenska folket då kommer att reagera mycket kraftigt motsådana fUmer. Tidningarnas Insändarspalter har ju klart givit belägg föratt allmänheten reagerar mycket våldsamt mot de tendenser som kommit tilluttryck i . Reaktionen är kanske på sitt sätt i överkant. m. riksdagsledamöter har skymtat i sammanhangen, har aUmänheten ibland fåttden uppfattningen att man därmed har tagit ställning för de metoder som hartUlämpats, Min fråga är föranledd av att om man även i fortsättningenskall falla undan för gatans parlament och dess våldsmetoder, risk uppstår föratt även andra grupperingar i samhäUet uppfattar detta så att man kan ta lageni egna händer. I så fall skulle vi hamna i ett läge som vi verkligen Inteönskat. Då är frågan om vi även i fortsättningen kan kalla vårt land för endemokrati. Jag tror att svenska folket väntar sig en offentUgdeklaration från landets justitieminister om huruvida han är beredd att vidtaåtgärder, eller om även I fortsättningen de våldsmetoder som kommit till användningskall tolereras. Äv justitieministerns svar framgår inte attjustitieministern tänker vidta några åtgärder. SkaU jag tolka svaret så attjustitieministern därmed också accepterar de våldsmetoder som har kommit tUlanvändning? Ang. säkerheten mot demonstrationer vid filmförevisning Frågan gäUde tryggande av allmänhetenssäkerhet vid demonstrationer, i detta speciella fall vid fUmförevisnlng, Jag vUl gärna säga att det förekommit överläggningarmellan mig och poUsledningen med anledning av att det harframförts farhågor för att demonstrationer skuUe kunna förekomma, vUka kundeäventyra församhngsfriheten samt aUmän ordning och säkerhet. På grundval avpolisledningens bedömningar har jag funnit att den organisation som vi i daghar är tillräckhg för att pohsen skall kunna trygga aUmänhetens säkerhet, i denutsträckning som man rimligen kan begära. Den bedömningen har visat sig hålla. Att det sedan har inträffatincidenter av den natur att aldrig så många poliser inte skulle ha hjälpt,hgger i själva den situation som kan inträda i det enskUda fallet. HenKOMSTEDT (m): Frågan är stäUd med anledning av en aktuellhändelse, men det betyder inte att det här bara gäller film. Det kan gällateaterföreställningar eller vad som helst där åsUcter framförs som somligapersoner inte kan tolerera. Man kan säga att hela detta problem hör Uiop med den rätt till Ang. kompensation till ungdomsorganisationer för vissinformationsverksamhet mötesfrihetsom vi har i det här landet och som väl bör accepteras av alla grupper. Vissamänniskor begär att samhäUet skaU visa stor tolerans mot minoriteter ochextremistgmpper, var dessa än förekommer, men det är väl samhäUets uppgift attta itu med det problem som uppstått. Allmänheten har det intrycket att desom makten haver inte visar något intresse för den saken. Tyvärr är det så att när små grupper skriker högt ochlänge, så uppfattas de ofta som om de vore stora. Så är nu inte fallet, ochdärför borde justitieministern vidta sådana åtgärder att de medborgare isamhället som inte på något sätt har deltagit i sammanhanget inte behöverutsättas för de uppenbara risker som förehgger, när de agerande inte ens drarsig för att använda giftgas. Jag vänder mig mot påståendeatt det skulle brista i fråga om intresset. Jag förklarade ju för i sådana situationer där det kan befaras att allmänhetens säkerhet kankomma att äventyras tar vi upp överläggningar med polisen och hör efter om..ensådan beredskap kan upprätthållas att pohsledningen och det är ju därfackmännen finns - bedömer den som tUhäcklig för att i möjligaste mån tryggaallmänhetens säkerhet. I de situationer som har uppstått under den senaste tidenhar det ju också varit möjligt att med ett mycket stort antal poliser i och försig klara den mötesfrihet som vi viU slå vakt om. Att det sedan inträffar enIncident som av andra grunder omöjliggör förestäUnlngens fortsättande är ju enannan sak. Överläggningen var härmed slutad. §5 Ang. kompensation till ungdomsorganisationer för vissinforma-tionsverksiimhet Statsrådet erhöll ordet för att besvara herrBjörks i (c) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr330, till herr utbildningsministern, och anförde: i har frågat chefen förutbildningsdepartementet om han är beredd att verka för att landetsungdomsorganisationer på något sätt kompenseras för den ökadeinformationsverksamhet, som..organisationerna genomfört i samband medövergången till statligt aktivitetsstöd. Enligt fastställd ärendefördelningankommer det på mig att besvara frågan. Jag vill först erinra om att en grundläggande princip förstatens stöd till ungdomsorganisationerna är att detta ges i sådana former attorganisationerna har största möjliga frihet att använda de erhållna bidragenenligt egna prioriteringar inom aUmänt angivna ramar. Bidragsreglerna har avdenna anledning byggts upp på generella faktorer, såsom medlemsantal, spridningi kommunerna m, m,, och inte direkt gjorts beroende av vUka utgifter av olikaslag som organisationerna har för sin Uppgifter av det slag som i nämner kananses ingå i den allmänna verksamhet som staten stöder genom anslaget Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Det är organisationernasjälva som får bedöma om man i ökad utsträckning vill satsa erhållna medel påinformation. i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Det var raskt handlat. Det är ju så att många ungdomsorganisationer genom det nyaaktivitetsstödet kommit att få ganska betydande merarbete för dennainformationsverksamhet. Man har fått mera arbete än man hade räknat med. Statsrådet säger att organisationerna har frihetatt använda dessa pengar som man behagar. säger vidare att det kananses ingå i den verksamhet som staten befrämjar genom bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Det är riktigt att man kan räknaså, men frågan är om man borde det eftersom detta är en ny form av stöd. Jagtycker att man borde kunnat gå in med någon form av extra kompensation för detarbete som man uträttar ute i landet för att föra ut det nya stödet. Jag anserdet specieUt viktigt just nu att samhäUet på ohka sätt uttalar sin uppskattningoch sitt stöd för sådan verksamhet som ungdomsorganisationerna nu regelbundetbedriver för att föra ut denna ökade informationsverksamhet. Jag hade nog hoppats på ett något mera positivt svar frånstatsrådet sida när det gäUer att ungdomsorganisationerna skuUe hakompenserats ytterhgare för detta arbete. Ang. kompensation till ungdomsorganisationer för vissinformationsverksamhet När det gäller att uttala uppskattning avungdomsorganisationernas arbete tror jag inte att synpunkterna awlker frånvarandra. Men det var inte riktigt det som frågan gällde, ! Detkonstaterades ju I att man kunde tänka sig att detadministrativa arbetet kunde beräknas öka vid ett genomförande av reformen. ansåg att detta ökade arbete inte motiverade någon större höjning avanslaget tlU ungdomsorganisationernas centrala verksamhet än med 100 000kronor. Detta blev också beslut. Vad beträffar den Information som frågan egentligengäller, är det säkert riktigt att organisationernas insatser för informationhar ökat med anledning av detta nya aktivitetsstöd. Men det är väl också attanta att denna information kan ske i samband med den konferensverksamhet som enorganisationsledning reguljärt bedriver för att håUa samman och stimuleraorganisationens arbete. Överläggningen var härmed slutad. Statsrådet erhöU ordetför att besvara () i kammarens protokoll för den 27 oktoberIntagna fråga, nr 332, och anförde; Fra har frågat om jag vUl redogöraför den aktuella situationen i vad gäUer barntiUsynsverksamheten, fanns det i landet 42 000 platser idaghem, 8 000 platser I fritidshem och drygt 40 000 platser i kommunaltorganiserade famUjedaghem, Kommunernas insatser för barntUlsyn har byggts ut ien successivt ökad takt. Utbyggnaden under budgetåren 1970/71 och 1971/72 beräknasomfatta sammanlagt drygt 25 000 nya platser i daghem och fritidshem. Regeringen har I en proposition som lämnats tiUtiksdagen föreslagit höjda statsbidrag tUl driften av daghem och fritidshem fr,o. m. , Statsbidraget för daghem föreslås höjt från 2 800kronor tUl per plats och för fritidshem från tUl per plats. Utbyggnaden av barnstugeverksamheten har ocksåuppmärksammats i samband med ohka åtgärder för att stärka sysselsättningen på byggarbetsmarknadenunder vintern. Inom 1968 års barnstugeutredning pågår en genomgripandeöversyn av barnstugeverksamheten. Utredningen behandlar bl, a, målsättningenför den inre verksamheten i daghem och lekskolor samt utformningen av enförskoleverksamhet, som kan omfatta alla barn närmast föreinträdet i . Utredningen skall också utforma riktlinjer för enkommunal utbyggnadsplanering av en barntillsyn som tillgodoser efterfrågan frånde föräldrar som av oUka skäl har behov av samhällsstöd I omsorgen om sinabarn. Utredningen beräknas avlämna sitt betänkande i dessa frågor i början avnästa år. FruSUNDBERG (m); I samband med budgetarbetet i våra kommunernår oss alarmerande rapporter om inskränkning av barntUlsynen, Jag tackarstatsrådet för svaret, som jag tycker andas en optimism som jaginte delar. Statsrådet säger att kommunernas insatser förbarntillsyn har byggts ut I en successl-vt ökad takt, och det kan jag hålla medom. Men det alarmerande är att man i den ena kommunen efter den andrakonstaterar att man så långt det går vill undvika skattehöjning; man sparar,och man sparar tydligen i första hand på den kommunala barntillsynsverksamheten. Jag har tyvärr inte haft tUlfälle att se den propositionsom har lagts fram , och det är möjligt att den kommer att påverkabyggandet av daghemsinstitutioner. Men jag kan nämna några exempel som gör atljag inte delar statsrådets optimism, I hade man planerat att bygga tvåbarnstugor med tre avdelningar för barntillsyn daghemsverksamhet och enavdelning för fritidsverksamhet per hem samt att bygga om en befinthgbarnstuga. Dessa planer har inte kunnat verkställas, och har man InförtanstäUningsstopp när det gäUer famlhedaghemsverksamheten. Det Innebärnaturligtvis att ingen ny personal kommer att anstäUas, men det innebär ocksåoch än värre att inga nya barn kommer att placeras i denna tUlsynsform, Jag kan ta ett exempel från , där man har 500barn placerade i famihedaghem. Man räknar där kallt med att man måste Inskränkaantalet till 380, Det är en ganska kraftig sänkning vart fjärde barn gårmiste om barntUlsynen, Enligt uppgift säger man bara att tillsynsfrågan fördessa barn får ordnas på annat sätt. Detta är bara ett par exempel. Faktum är att i kommunefter kommun diskuterar man hur långt man skah våga dra ned barntillsynsverksamheten.Jag hade hoppats att i statsrådet svar få något förslag på hur manskall förhindra nedskärningen av famlhedaghemsverksamheten, konstaterarvi att den kvinnhga arbetslösheten har ökat mest, och man kan faktiskt stäUa sigfrågan: Beror det på att kommunerna drar in barntUlsynen så att kvinnorna ävendär de kan få ett arbete inte kan ta det eftersom de inte kan klarabarntUlsynskostnaderna? Kommunerna har satsat på någonting som statsrådetOdhnoff har sagt skulle vara lönsamt för dem, och det är beklaghgt attkonstatera att kommunerna inte tycks finna denna verksamhet lönsam. Det hadekanske funnits möjligheter tUl mer konstruktiva åtgärder; man hade t, ex,kunnat göra avgifterna avdragsgilla vid beskattningen. Vi är alla medvetna om att budgetarbetet harkännetecknats av stark återhåUsamhet med nya utgifter. Vi känner också väl tUlatt i vissa kommuner har nedskärningarna kommit att inverka på utbyggnaden avbarntUlsynen, Detta är självfallet ytterst beklagligt både när det gäUer dagenssituation och när det gäUer de behov som vi kan räkna med kommer att bli ännustörre . Men, , jag möter verkligen inte dennasituation med en aUmän optimism, jag möter den med konkreta åtgärder. Denproposition som har lagts fram ger ju kommunerna starkt förbättrademöjligheter att fortsätta att bygga ut barnstugeverksamheten, och det är bekantatt denna utbyggnad i många kommuner också hjälper tUl att höja bidragen tillfamihedaghemmen. Den föreslagna höjningen avdriftbidragen redan från måste ju ge kommunernaväsentligt ökat stöd. Vi vet genom enkäter, som har gått ut tUl kommunema, attdet finns planerade byggprojekt som kan sättas i gång, och för att underlättafinansieringen av dessa har ju regeringen beslutat om entemporär ändring av utbetalningsbestämmelserna för barnstugelånen. Kommunernakan därför nu få ut både anordningsbidrag och lån som förskott närbyggnadsarbetena sätts i gång. Det finns vidare möjhghet att bygga barnstugorsom beredskapsarbete. FruSUNDBERG (m); Jag delar statsrådets uppfattning att byggandet av barnstugor antagligen kommer att öka, men vad jag ömmar för i dethär Ang. gift- och miljöproblemen faUet ärde föräldrar som får besked att kommunen kan hjälpa dem medfamlhedaghemsverksamheten, att de måste ordna barntUlsynen på annat sätt. Och det där andra sättet, hur ter det sig i praktiken? Jagantar att statsrådet är medveten om att det finns någonting som kaUasprivata dagmammor, och marknadspriset för deras barntUlsyn varierar meUanI 5 och . Det skaU ses mot att vissa kommuner inför nyaersättningsbestämmelser med upp tUl 32 eUer per barn och dag. När maninte har råd att betala den höga kostnaden släpper man famUjen och säger:"Ordna det bäst ni kan! " Vad jag tycker är det osäkra i det här förhållandet är attde hem som famUjerna nödvändigt-vis måste vända sig tUl hite är underkastadenågon kontroll av barnavårdsnämnden. Föräldrarna vet inte vad det är de lämnarsitt barn till, I många fall är det säkert alldeles utmärkta hem, men det hadeju kunnat vara lämpligt om man, förutom utbyggnaden av barnstugorna, hadebehandlat de här frågorna och försökt hjälpa de mödrar som står Inför ensituation som för många av dem är olösUg, Och kom Uiåg att det är de med de lägre inkomsterna somhar det värst! De andra förlorar inte särskUt mycket på att betala 1520 kronortill en privat dagmamma eftersom det är den taxa de skuUe ha betalat i denkommunala barntillsynen. Men för dem som har haft en kraftigt subventioneradkostnad och kanske betalat några kronor per dag särskilt flerbarnsfamiherna -bhr det absolut omöjligt att ordna barntUlsynen, Det är resultatet av att man,som jag bedömer det, har sthrat sig blind på utbyggnaden av Institutionerna nödvändig och lovvärd men glömt bort att hjälpa kommunerna att klara av detandra för lika många föräldrar. Efter vad som framgår av statsrådets svar är det 40 000som har sina barn i famUjedaghem. Det är inte fråga om att aUa de hemmen kommeratt upphöra, men tendensen är markant och oroväckande. Jag tror att statsrådetockså på den sidan måste göra insatser, så att verksamheten inte försvinner ochbryts ner helt och håUet, Jag reagerar något mot misstänkliggörandethär av de kommunala famUjedaghemskostnaderna, Jag vUl erinra om attdagbarn-vårdarnas ersättning är ett resultat av förhandhngar meUan , Överläggningen var härmed slutad. §7 Ang. jpft- och miljöproblemen erhöU ordet för attbesvara i (vpk) i kammarens protokoll för den 22 oktoberintagna fråga, nr 321, och anförde: i har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning av de av forskaren gift- och mihöproblemen. Regeringen har vidtagit en rad oUkaåtgärder för att komma till rätta med olika gift- och mUjöproblem, GenommUjöskyddslagen kontroUeras utsläpp av föroreningar från industrier ochsamhällen. Genom den nya hvsmedelslagstiftningen kommer kontroUen av bl, a.tiUsatser i livsmedel att skärpas ytterligare. Vidare arbetarmUjökontroU-utredningen på en lagstiftning som skaU skapa förutsättningar föringripanden mot hälso- och mlhöfarliga ämnen. För att få fram detkunskapsunderlag som erfordras för att närmare bedöma viUca åtgärder som behövsinom olika områden satsar staten vatie år betydande belopp på forskning. Både regeringen och berörda myndigheter kommernaturligtvis också i fortsättningen att ingripa mot t, ex, sådana ämnen sombedöms som inte önskvärda från hälso- och miljösynpunkter. De ingripanden somgörs kommer Uksom hittUls att grundas på bedömningen av ansvariga myndigheteroch vetenskaplig expertis. Ang. gift- och miljöproblemen HenSVENSSON i (vpk): Jag får tacka för svaret, härförleden har kanske mer ännågot annat massmediaprogram väckt sensationell uppmärksamhet, och detta är Ihögsta grad berättigat. Den debatt som förs om mihö- och giftfarorna har imycket varit en skendebatt. Den har varit en dimridå, bakom vilken detetablerade samhäUets ekonomiska och poUtiska ledarsklkt har dolt sanningen. Ju högtidUgare och mångordigare lagstiftning, ju fler ochmer svällande ämbetsverk desto större miljöförstöring och förgiftning ochdesto mer möjligheter att döha sammanhangen för folk med hänvisningar tiUlagtexter och ämbetsverk. För det är ju ett faktum att kustförstörelsen,kalhyggena och föroreningarna i städerna bhvit värre Ju högljuddare denofficiella skendebatten har blivit. Man förbjuder enstaka gifter eUer tiUsatser, somkanske tio nya preparat av Uknande slag förs ut på marknaden. Man tillåter enförfalskning i stor skala av hvsmedel som gagnar stora affärsintressen menskadar både konsumenter och producenter. Man tUlåter privata forskningsinstitutatt uppträda som förment objektiva auktoriteter och att köpa och styraforskningen. Men så stiger en man upp i massmedia med densjälvständige forskarens och specialistens auktoritet - och talar om alltdetta, slår hål på myten. Han får ett entusiastiskt gensvar från en bredallmänhet. Men myndigheter och affärsintressen reagerar gemensamt och enhetligtpå den motsatta Unjen: GiUberg utmålas i sedvanUg stU som en överspändbråkmakare, och han berövas mycket riktigt den materiella grundvalen för sinspecialforskning. Jordbruksministern antyder ju i sista meningen i sitt svar -för övrigt på ett mycket fint sätt - att GUlberg inte tUlhör kategorinansvariga forskare. Var står jordbruksministern själv? Vill han knäckaaffärsintressenas grepp om mUjö- och hvsmedelsforskningen? VUl han gå fram medett specialprogram mot förgiftning och förfalskning av hvsmedel i stäUet för Ang. gift- och miljöproblemen med småskenåtgärder, som tillgrips för att dölja de stora farorna? Vill han sluthgensom regeringsmedlem bidra tUl att garanteras fortsatta medel försina forskningar här i ? gällde ju inte den fråga som ställt tUl mig eventueUa fortsatta forskning. Hade fråganstäUts så, skulle jag ha kunnat svara på den och det kanske jag kan göraändå. Den forskning som vederbörande bedriver betalas tiUsvidare av anslag från styrelsen för teknisk utveckling, en mstitution somlivhgt har tUlstyrkt fortsatta bidrag från SIDA, vUka han sannolikt kommer attfå. Denna forskning har ju Ingenting att göra med det vi diskuterar här hemma och med mUjöpolitiken, Att påstå att vi för en skendebatt om mUjövården ändatills en auktoritet träder fram och ger oss sanningen, det är väl ändå att tahtet för lätt på det här problemet. Jag kan principiellt göra dendeklarationen, att påståenden och påpekanden får på intet sätt högre valördärför att den som framför påståendet eUer påpekandet eventueUt har en titelframför sitt namn.