prot · FU09103 · 1971-12-31 00:00:00 — Ritsem- och Kaitumprojekten' § 1 Justerades protokollet för . § 2 Meddelande ang. arbetets ordnande under återstoden avvårsessionen Hen TALMANNEN yttrade: Cirka 60 talare är förhandsanmälda tUl debatterna angåendeåterstående utskottsbetänkanden. Beträffande åtskUliga ärenden ärtalarlistorna dock ännu långt ifrån fullständiga. Det är därför omöjUgt attange hur många timmar kammardebattema och kommer att pågå.Inhämtade uppgifter om beräknad taletid visar emellertid att det inte blirnödvändigt att ytterligare förlänga vårsessionen. Däremot kan det ännu intebedömas huruvida kväUsplenum behöver anordnas även . § 3 Föredrogs, men bordlades åter näringsutskottetsbetänkande nr 27. § 4 Ritsem- och Kaitumprojekten Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 26 i anledning av förnyad behandling av Kungl. Maj:tsframställning i statsverkspropositionen om anslag för /72 tillstatens vattenfallsverk jämte motioner. I sitt betänkande 1971:15behandlade näringsutskottet propositionen 1971:1 bilaga 15 såvitt gälldepunkten l.F:l under kapitalbudgeten (: Kraftstationer m.m.) samt motioner med anknytning därtiU, avseende dels , delsKaitumprojektet, Sedan kammaren återförvisat ärendet tillutskottet för ytterligare utredning, avgav utskottet nu nytt betänkande iämnet, Maj:t hade (punkten I,F:l) föreslagit att 2, tUlKraftstationer m, m, för /72 anvisa ett investeringsanslag av975 , 3, bemyndigaKungl, Maj;t att fr, o, m, /72 medge attteckna borgen intill sammanlagt för varje budgetår, 4, bemyndigaKungl, Maj;t att vid inrätta två tjänster för byråchefi Ce 1, Yrkanden angående det ipropositionen angivna hade framförts i motionerna 1971:277av m, fl,, vari hemstäUts 1. att riksdagenskulle besluta att anslag förknippade med det s, k, inte skullebeviljas, 2. att riksdagenunder förevarande punkt skuUe för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av , 1971:278 av hen m, fl,, vari hemställts 3, att riksdagenmed upphävande av riksdagsbeslut skulle besluta att något intrång iStora Sjöfallets nationalpark för reglering av Autajaure-Sitasjaure ochbyggande av Ritsems kraftstation ej skulle medges, 4, att riksdagenskulle besluta att några anslag förknippade med det s, k, ejborde beviljas, 5, att anslagetför /72 under förevarande punkt skulle utgå med ett iförhållande tiU Kungl, Maj;ts förslag med minskat belopp av973 . 1971:432 av m, fl,, vari hemställts 1. att riksdagenmed upphävande av riksdagsbeslut skulle besluta att något intrång iStora Sjöfallets nationalpark för reglering av Autajaure-Sitasjaure ochbyggande av Ritsems kraftstation ej borde medges, 2. att riksdagenskuUe besluta att några anslag förknippade med det s, k, ejborde beviljas, 3. att riksdagenunder förevarande punkt skulle för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av , 1971:1071 av i m, fl,, varihemställts att skuUe avslå proposition 1971:1, bUaga 15, i vad dengällde det begärda anslaget för . Det av statens vattenfallsverkplanerade behandlades i motionerna 1971:153 av herrar Stridsman och i Ilolmgården,vari hemställts att skulle uttala sig mot ett genomförande avKaitumprojektet, 1971:1058 av herrar och , vari hemställtsatt skulle uttala att någon utbyggnad av Kaitum för kraftändamål ejborde komma tiU stånd. Utskottet hemställde 1, att 1. som sin meninggav Kungl, Maj:t tiU känna vad utskottet anfört beträffande , 2. beslutade om ensådan ändring av sitt tidigare bemyndigande för Kungl. Maj:t att medge intrångi Stora SjöfaUets nationalpark som framgick av vad utskottet anfört, 3. med bifall iövrigt tUl Kungl. Maj:ts förslag tUl Kraftstationer m. m, för /72anvisade ett investeringsanslag av . Ritsem- och Kaitu mprojekten d) skulle avslå motionerna 1971:277, 1971:278, 1971:432 och Nr 103 1971:1071, 4. att riksdagenbemyndigade Kungl, Maj:t att fr, o, m, /72 medge statensvattenfallsverk att teckna borgen intill sammanlagt förvarje budgetår, 5. att riksdagenbemyndigade Kungl, Maj:t att vid inrätta två tjänsterför byråchef i Ce I, 6. att riksdagenmed bifaU tiU motionerna 1971:153 och 1971:1058 som sin mening gav Kungl. Maj:ttiU känna vad utskottet anfört rörande . Reservation hade avgivits av herrarRegnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), SjöneU (c)och MöUer i (fp) samt (), som ansett att utskottetunder 1 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifaU till motionerna 1971:277, 1971:278, 1971:432 och 1971:1071 till Kraftstationerm.m, för /72 anvisade ett investeringsanslag av 973 300 000kronor och därvid uttalade att det föreslagna och däravföranlett intrång i icke skulle komma till stånd. Till detta betänkande hade fogats särskilda yttranden 1, avherr (), 2, avfru (vpk). Hen REGNÉLL (m); För att inte i onödan upprepa argumenten fråndiskussionen skall jag håUa mig tUl kompletteringar och tiUbedömningar av vad som skUjer det nya, det s, k, modifierade, förslaget fråndet förkastade. beklagade en av socialdemokraternas talesmänherr , att inte teknisk och vetenskaphg expertis stod till riksdagensförfogande. Helt utan konsulter har vi väl inte varit. Utskottet har haftsakkunskap inkaUad, och jag hänvisade för min del till seminarier i regi avSällskapet riksdagsmän och forskare. Våra parlamentariska former tillåter tyvärr inte attkonsulter går upp i talarstolen här. Det skuUe väl annars i och för sig varitdet mest praktiska. Men jag har tagit fasta på hen uttalande ochsamlat in ytterligare besked från expertis, sådant som de redan skrivit eUersådant som de varit vänUga att ställa till mitt förfogande just för dettaändamål. Jag börjar med ekonomin. I en bok om miljöfrågor somkommit ut i vår under titeln finns bl a. en uppsats av enmedarbetare vid vid här i ,BertU . Han ger en för oss pohtiker nyttig översikt övermiljöekonomins teori och praktik och diskuterar vUka miljöskador som ärmiljöekonomiskt mest oacceptabla. Inte oväntat betecknas oåterkaUeliga skador som de mestoacceptabla och inte oväntat nämner som första exempel påoåterkalleliga skador just reglering av älvar, TiU god ledning för vår debatthar han tagit med engrafisk framställning, ett förslag till modell som avser att beskriva vad hankaUar och dess konsekvenser stäUda i relation tiU tvåalternativa aktiviteter. När man studerar modellen, vilket jag hoppas att många avkammarens ledamöter kommer att göra, bhr man verkligen betänksam. Nå, säger man kanske, här har RegnéU jagat upp en uddaekonom som kan anlitas som slagträ i debatten. Var skulle vi hamna, säger mankanske, om vi började krångla tiU de ekonomiska reaUteterna genom att räkna medsamhälleUga kostnader, upprätta "nyttokostnadskalkyler" och sysslamed andra besynnerligheter. Min replik bUr då: är sannerUgen inte ensam omsitt resonemang när han kräver att man tar hänsyn inte bara tiU företagsekonomiskaomständigheter utan ser det hela i ett vidare perspektiv. Låt mig för attstyrka det påståendet hänvisa till att professor redan tidigt varframme med de idéer, som han har sammanfattat i boken på miljön,eller tiU professor arbete Människor, företag och regioner,där det starkt betonas att man i en realistisk lönsamhetsberäkning måste tahänsyn också tUl miljövården. Jag kan också erinra om att IndustriförbundetsverkstäUande direktör vid flera tillfäUen, bl a. vid eninternationell konferens nere i , gjort uppmärksammade och mycketpositiva inlägg i mUjödebatten, Allt mer har man inom industrin blivit medvetenom att lönsamhetskalkyler i kronor måste bedömas och konigeras med hänsyn tiUnegativa sidoeffekter. Den msikten och den ansvarskänslan borde hgga ännunaturligare till för beslutsfattare inom den offentliga sektorn. Jag har sökt att mobihsera forskare och tekniker, somskulle kunna ge ytterligare besked om möjligheterna att bemästra de miljöskadorsom svaveldioxiden ställer tiU med och som naturhgtvis är ettbekymmer för oss som ibland hänvisar till oljekraftverk som ett av alternativentill att exploatera Ritsem. Visserligen tycker jag kanske att jag redan i debatten den12 maj gav underlag för påståendet att man - därtUl nödd och tvungen - skallkomma att kunna bemästra problemet med utsläpp av svaveldioxid. Jag hänvisadetiU uppsatser pubUcerade av Nordforsks miljövårdssekretariat iHelsingfors, och jag refererade till erfarenheter, som en delegation frånIngenjörsvetenskapsakademien hade gjort vid ett besök iRuhrområdet, Jag har läst mera och hört mig ytterhgare för medtekniker, Alla har vi kunnat ta del av en uppsats av en österrikiskfysikprofessor, som stod att läsa i majnumret av , som vi får iegenskap av riksdagsledamöter. Jag kan också hänvisa tUl en uppsats i nr 18 , där det finns en mycket instruktiv artikel omsvaveldioxid. Den har följande underrubrik: "Vården av miljön behöver intevara en ekonomisk belastning för samhället." Det är synd att man inte, herr talman, kan tUlämpa dentekniken att man lägger bUagor tUl kammarprotokoUen. Hade man kunnat det,skulle jag ha funnit att det var på sin plats att lägga den artikeln som bilagatill dagens debattprotokoU. Inte så långt från detta hus bedrivs faktiskt avsvavhng avrökgas i inte så liten skala. Det är som tillämpar den svenskaBahcoprocessen I 20 megawatts instaUation. Merkostnaden per kubikmetereldningsolja, som håUer svavel, anges vara ungefär 14 kronor.Reningseffekten bUr sådan att utsläppen reduceras till av vadde skuUe ha varit utan denna s, k, S02-skrubber. Är sådanrening möjlig också vid värmekraftverk? Jag lät den frågan gå till det svenska företagetsindustriavdelning, och där visade man sig imponerande snabb i vändningarna.Daterat har jag här ett brev, där man anger kostnaderna för attenhgt den vid tillämpade metoden ta bort huvuddelen av bådestoft och svaveldioxid i rökgaserna från ett 500 megawatts värmekraftverk, idrift , dvs. i det närmaste kontinuerUgt. Man.harsatt avskrivningama tiU och räntefoten tiU . Summerade drift- och kapitalkostnader ger en merkostnad av6 kronor å 6:50 per ton olja och procent svavel eller ca perkilowattimme. Den extra kostnaden, , för att så gott som fullständigteliminera stoft och svaveldioxid kan jämföras med att överföringskostnaden frånRitsem till konsumtionsområden i MeUansverige kan sättas till . I debatten talades om de "utomordentligarisker för vår kraftförsötining " - det varindustriministerns formulering - som ett nej tiU Ritsem skulle Innebära. Vi somviU säga nej till exploateringen menade att det finns alternativ. Jag har fortfarande med önskemål itankarna frågat professorn i ångteknik vid tekniska högskolan, ,som varit vänlig att ge mig en sifferspäckad promemoria. Den bekräftar förstvad som sades i debatten : ett utbyggt Ritsem skulle ge mindre än 10procent av den årliga ökningen märk väl den årliga ökningen -,1976, då produktionstiUskottet programmerats in. Ritsems bidrag tUl den totalaenergiförsörjningen då skulle uppgå tiU omkring . Det framgårredan av näringsutskottets betänkande, VUl verkUgen industriministern eller andra ansvariga göragäUande att vi arbetar med så smala marginaler att bortfaUet av en tiondel avårstillskottet ett enstaka år respektive ungefär av denberäknade totalproduktionen det år när Ritsem skulle träda i funktion skulle innebära"utomordentUga risker för vår kraftförsörjning"? Om så är fallet,måste man tyvärr beteckna planeringen som synnerligen dålig. Professor har ett alternativ. Jag lämnar gärna kopiorav hans uträkningar tiU alla intresserade och skaU här bara presenteraslutsatserna av ett förslag som han har att bygga ut fjärrvärme i ,, och . Jag läser direkt från hans promemoria: "Om de föreslagna utbyggnaderna av fjärrvärme väljesi stället för Ritsem blir Investeringengynnsammare Arbeten i kustdistriktet mer bestående Sysselsättningsvärde avsamma storlek som i RitsemfaUet KontinuerUgt arbete i kraftstationerna Bättremiljö i Ritsem BättremUjö i fjärrvärmestäderna Långtidsbesparing av bränsle i fjärrvärmestädernaMöjlighet att få kraft över vid torrår Möjlighet att vid vattenbrist fyUavattenförräden Arbetenapå fjärrvärmenät och fjärrvärmestationer kan förläggas till resp. och ca40% lokalt tiU industrier i Nonland och till fjärrvärmestädernaskommuner." Professor alternativ och hans sätt att väga det motRitsemprojektet förefaller mig stämma bra överens med den modell som ekonomenThorngren ritat i den artikel jag tidigare nämnt. Utöver med ekonomer och krafttekniker har vi när vi skallta ställning tiU naturUgtvis anledning höra med naturvetare,främst ekologer. En sådan är förre intendenten som ärverksam som FN:s och expert på ekologi i . En artikel av honomfinns i den bok. Delat ansvar, som jag redan nämnt. Där heter det på s. 80: "Statsmakternas visade kaUsinnighet ochbrist på förståelse för naturvårdens krav och deras ovUja att lyssna påargument har inom snart sagt varje sektor av planering och exploatering, somhelt eller delvis berör förnyelsebar och levande natur, medfört onödigförstörelse av för ett modernt samhäUe omistUga värden. Mycket är för aUtidförstört, annat torde gå att återstäUa på lång sikt och med stora kostnader. Desenaste decenniernas förvaltning av levande naturtillgångar kommer attför framtida generationer svenskar framstå som den stora vanvårdens tid." På nästasida läser vi: "utsätts hjärttrakterna i StoraSjöfallets nationalpark och delar av Sareks nationalpark för en omfattandeförstörelse i regi. De enastående värdefulla sjökedjornaSitasjaure- Satisjaure och Tjaktjajaure Rittakjaure med kringUggande områdenförändrar helt karaktär, storartade urskogar och myrar med unik fauna bUröverdämda eller utsätts för förstörelse. . .Det är omöjligt att komma ifrån denuppfattningen att här har begåtts inte bara en vandalism utan också en kortsyntdumhet som man nu synes vara på väg att upprepa i Kaitumjaurekomplexet inomSjaunja fågelskyddsområde." har jag mest talat om ekonomi, teknik ochnaturvetenskap. Socialdemokraterna menar att man bör begränsa sig tiU detta.Håll er till sakliga argument, sades tUl oss gång på gång i debatten den 12maj. Från socialdemokratiskt håll gjorde man sig i förra debatten lustig överatt jag citerat en skald. Hur skulle det gå, frågade man, om sådana fickpåverka viktiga beslut? En socialdemokrat sade också: Den tekniska utvecklingengår så snabbt, och vi måste anpassa samhäUet därefter. Av fm ,motståndare tiU exploateringsprojektet, fick han repliken; Jag tycker man skallanpassa tekniken till människan i stället. Kanske är det djupast sett den viktigaste skUjelinjen somgår här i debatten . Vem har rätt? Det är ett humanistiskt problem. Enhumanist, historieprofessorn i , medlem av forskningsberedningen,svarar så här: "Ett av de intressantaste dragen i 1960-taletsmiljövård är den utomordentligt snabba opinionsförskjutning som ägt rum. Enopinionsmätning 1969 visade att förklarade sig acceptera en höjdkommunalskatt, om pengarna användes till en förbättrad vattenrening. Intemindre än av de tUlfrågade ansåg det önskvärt att svenska folket iframtiden avstår från den årUga standardökningen tiU förmån för åtgärder motmiljöförstöringen," Jag har som stått tUl budssedan den 12 maj sökt följa den befogade maning som då riktades till oss: Hörmed vetenskapare och tekniker! Vad jag hört och delvis redovisat här ärefter min bedömning ett massivt besked om att det ursprunghga förslaget varhelt orimhgt. Men gäller detsamma beträffande det s, k, modifierade förslaget? Naturligtvis har vi inom oppositionen skyldighet att pånytt gå igenom varje post för sig. Jag har försökt göra det - och då ocksåstött mig på den granskning av alternativ som vi har gjort inomvårt parti och är nu framme vid summeringen. awisade så sent som det nuaktuella förslaget för dess otUlfredsställande lönsamhet. har man lyckats fånäsanöver vattnet genom att hänvisa till att kostnaderna har stigit för annansorts elproduktion. Långtidsbedömningen måste ha varit fel antingen för 18månader sedan eller också , Företagarvinsten i det gamla projektet varungefär ; det betyder per svensk. rör det sig kanskeom några ören. Kan vi avstå från dem? Så katastrofargumentet industriministerns tal omutomordentliga risker för vår kraftförsörjning om inte Ritsem träder i funktioni slutet av 1976 med sina kanske av vår kraftproduktion. Denmaktlöshetens politik godkänner vi inte. Att fullt godtagbara alternativ finnshar jag redovisat , bl a, med hjälp av professor förslag. Sysselsättningsproblemet kommer att kommenteras av andra.Diskussionen tycks här förresten redan ha varit av viss nytta. De renskötande samernas nej står fast - också här kommerandra talare att ge närmare besked. Ekologernas syn har jag redovisat med hjälp av intendentCurry-Lindahl, Man invänder kanske: har förslaget modifierats. Jagskall därför i all korthet komplettera med ett yttrande av zoologen , som har arbetat med området på bl, a, naturvårdsverketsuppdrag. Han skriver: "Vägar, tunnelsprängningar, grustäkter kommer attbli lika omfattande och totalförstörande för miljön som i det tidigareförslaget." Lägre lönsamhet, lägre kraftutvinning, kvarstående grovaskador i naturen och bekymmer för samerna har fått oss som förra gången sadenej till det helt orimliga ursprungliga förslaget att säga nej också . Vi gördet i förvissningen om att värdet av levande vatten och ursprunghg natur iframtiden kommer att bh högre än , och vi gör det med ett krav på attdagens bekymmer för sysselsättning, som det med kanske okonventionella ord heteri vår reservation, skall mötas med resoluta och skyndsamma åtgärder. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationen. I* protokoU 1971. I detta anförande instämde herrar (), Nilssoni Agnas (m), i (m) och (). i Glömminge (c): När åtminstone jag upplever behandlingen avdetta ärende så att man med kört tids mellanmm diskuterar samma förslag förandra gången är det naturligtvis svårt att undvika att upprepa vad somframhölls vid den första behandlingen, men jag skall försöka göra mitt bästa. Det förra förslaget innebar en uppdämning av bådeAutajaure och Sitasjaure. Det förslag som lagts fram har modifierats ochomfattar endast uppdämning av Sitasjaure, Man har även kommit fram till nyasiffror för kostnaderna. På grund härav kan man naturligtvis se frågan ur andrasynvinklar. Jag vill inte förneka att situationen har förändrats. Mensituationen har inte förändrats på sådant sätt att jag anser att det finns skälatt ändra sin syn på den här frågan och därmed ändra votum. Då det tydUgen var så att majoritet hade kommitatt stjälpa det förra förslaget, så remitterades det tillbaka tillnäringsutskottet. har snabbskisserat ett nytt förslagmed en totalkostnad angiven tUl ca , medan den föna ramenvar angiven tiU 154,9 miljoner. Om den här återremissen, som har ändratsituationen, kom tiU med eller utan medverkan vet jag inte, meni varje faU blev den ett faktum. Man gör nu gäUande att detta förslag innebär ett betydligtmindre ingrepp och i stort sett också mindre skador för rennäringen. Menfortfarande är meningarna oerhört delade just i fråga om hur ingreppet inaturen inverkar på fauna osv. och på samernas rennäring. Från regeringens och utskottsmajoritetens sida har manmycket kraftigt understrukit hur betydelsefuUt det är att skaffa nyaarbetstillfällen åt människorna i och ät de av anstäUdaanläggningsarbetarna m, fl Jag vill instämma i det; jag tycker också att en avde väsentligaste frågorna i detta ärende är att ge dessa människor i Norrbottenarbete och utkomst. Man har också framskjutit det förhållandet att mångaanställda i skulle stå inför risken att förlora sin pension om deskiljs från företaget före pensionsåldern, och det skulle vara mångasom inte har så långt kvar till den. När det gäller den äldre arbetskraften bördock kunna ha möjligheter att reglera sin arbetsstyrka så att ingenskaU behöva någon pensionsförlust med hänsyn till den nu praktiseradepensionsåldern. En sådan planering av arbetstiUfäUen inom verket kan och börändå skapas - för aU framtid att man inte skaU hamna i den situationen. ManskaU inte behöva bygga en anläggning, som det av naturvårdsskäl och andra skälråder så starkt delade meningar om, bara för att skaffa kortsiktigarbetstillgång och klara pensioneringen. Om jag inte är fel underrättad har VattenfaU minskat sinarbetsstyrka med . Alternativasysselsättningar som ersättning för detta projekt bör kunna skapas och måstenaturligtvis också skapas i . Man kan ju inte låta hela Norrbottensframtid vila just på byggandet av detta projekt. Vi har i vår reservationangivit områdensom skaU ge arbete på annat sätt. Parterna på virkesmarknaden inom det här området har iskrivelse till Kungl. Maj:t hemställt om åtgärder från samhällets sida för attöka den framtida virkesproduktionen. Vi anser att just de skogliga åtgärdernahar en mycket stor betydelse i detta sammanhang. Enhgt den framställning tiU regeringen som intressenternapå det skogliga området har gjort, skulle den långsiktiga ökningen av virkesproduktioneni Nonbotten om man kan åstadkomma en sådan också medföra omfattandearbetsinsatser. Skogen har en så dominerande StäUning för näringslivet i dettaområde att man måste se aUvarligt på den här åtgärden. Den bör också ha denhögsta angelägenhetsgraden. Skogen är här en väsentUg basindustri och ger framtidaarbetsmöjligheter på ett helt annat sätt än ett enskilt vattenkraftbygge som,när det är färdigt, inte ger arbete åt så många i fortsättningen. Enligt enskrivelse, som vi har tagit del av från i läntill och som är daterad , beräknasatt det för förelåg en virkesbrist i området på 1,2 miljoner kubikmeteroch att denna virkesbrist skulle vara uppe i 4 miljoner kubikmeter.Skogsvårdsstyrelsen säger också att åtgärder mot den kommande virkesbristen börigångsättas . Övriga åtgärder för att skaffa sysselsättning och arbetehar fått stort utrymme i den här debatten. Vi har också i reservationen angivitanläggande av en meUanriksväg mellan och , ett projekt som man börallvarUgt överväga. Jag skuUe tro att denna väg kommer att bli mycket aktuell idebatten och att man förr eller senare kommer att genomföraprojektet. Vi har även hänvisat till vägplanen och de arbeten somenUgt denna är angelägna och som till sin natur innebär arbetsuppgifter Uknandekraftbygget och vägen dit. Det blir så att säga ingen ändring i arbetsmiljönför dem som är vana vid anläggningsarbete. Enligt behovsplanen för tiden 19701985 över det primära,sekundära och tertiära vägnätet samt de statsbidragsberättigade vägarna istäderna för skuUe här föreUgga en totalinvestering av 530,6miljoner kronor. När man granskar de av ohka myndigheter föreslagna åtgärdernahar man svårt att riktigt ta på aUvar talet om att det skulle föreliggaprojektnöd i Nonbotten, vUket understrukits . Beträffande kostnadskalkylen för det modifierade förslagetom utbyggnad av Ritsem, som här ingående har redogjort för, är detnaturligtvis väldigt svårt för den enskUde ledamoten av att taställning och få klart för sig om den håUer efter den här sistasnabbomräkningen. Vad man fäster sig vid i kalkylen är att det inte synes hastora säkerhetsmarginaler. De sammanlagda summorna är t. o, m, avrundade nedåt,vilket ju i allmänhet inte förekommer; man brukar avrunda uppåt. Samtligakostnader synes vara angivna enligt prisnivå. Om dessa kostnader - 190miljoner kronor, som senaste kostnadsberäkning slutar på ärekonomiskt håUbara kanske inte någon vet förrän . 1 denberäkningen Ugger så osäkra faktorer som oljepriser och priser på utrustning avandra typer av kraftverk på världsmarknaden. Sakkunniga utanför gör mycket starkt gällandeatt tunnelkostnaden är för lågt beräknad och att hela är förlågt beräknat om man jämför det med andra liknande kraftverk. Man har sagt attinnerklädnad i tunneln saknas och att bergbeskaffenheten skulle vara ganskasplittrad det skuUe inte vara fast granitberg, vilket gör att man kanskebehöver ha en innerklädnad i tunneln. Man har sagt att transporterna blir dyraosv. Här står uppgift mot uppgift från de sakkunniga. Så vill man gärna föra in tankarna på frågan: Om ettföretag erhållit tillstånd av vattendomstol att bygga ett kraftverk av en vissstorlek och genomföra härför erforderliga regleringar av sjöar och vattendrag,äger då företaget att utan ny prövning av tillåtligheten vidtaga avsevärdaändringar i ett sådant projekt?