prot · FU0999 · 1971-12-31 00:00:00 — för attslippa ifrån en del av kostnaderna för husbehovsbränslet, att begära AMS-bidrag de kan få ända upp tUl av kostnaderna om de anUtar fristäUdarbetskraft när de röjer upp i sina skogar. Om man därtill skuUe lägga attdetta blev helt skattefritt, skulle de faktiskt förtjäna hela denna kostnad,plus fällning av veden, och det tycker jagar att gå för långt. Det sägs att man tar till vara sådant virke som inte harnågot värde, men jag tror inte det finns någon markägare som springer ochsamlar pinnar och kvistar för att använda som bränsle. Nej, de brännerklenvirke, som har ett visst värde. Detta är skillnaden. Det finns även en annan möjlighet för den som har sittskogsskifte beläget intUl en landsväg, ett samhäUe eUer intill en sjö, nämUgenatt söka bidrag för att över huvud taget kunna sköta miljövården. Jag vUl inte håUa med om att bestämmelserna har varitoförändrade , utan de har modifierats tiU förmån förskogsägarna. Och som sagt: jag tror att det här virket inte är så svårsäljbartsom i Bäckmora påstår. Med dettavill jag kort och gott yrka bifall tUl utskottets hemställan. Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. sade att utskottsmajoriteten inteviU vara med om att skapa orättvisor. Jag tycker att detta är en sunduppfattning, men samma uppfattning har reservanterna försökt ge uttryck för.Det finns bestående orättvisor som vi vill försöka avskaffa. Det har visat sig under en långföljd av år trots att utskottet har skrivit välvilUgt och Uksom vädjat tillbeskattningsmyndigheterna att i större omfattning ta hänsyn till dessaförhåUanden, att det fortfarande uppstår vissa skUlnader i beskattningen,beroende på i vilket taxeringsdistrikt man bor. Detta kan inte vara riktigt, ochdet är en av huvudanledningarna till reservationen. HerrCARLSSON i (c): Som gammal taxeringsman måste jag säga ettpar ord till . läste ur kommunalskattelagens bestämmelser ochanvisningarna tUl den. Jag vill erinra om att det också finns enbestämmelse i kommunalskattelagen och i anvisningarna som säger att förmån avringa värde icke skall beskattas, såvida denna förmån icke överstigen ett värdeav . Det kan vara kaffe eUer annan förmån på arbetsplatsen, det kanvara varurabatter osv. , som i slutet av sitt anförande blevskogvaktare och gav råd åt skogsägarna, hur de skall hantera den här näringen,borde veta att det vid gallring och röjning och hyggesrensningar uppstår"skräpvirke" och att det är detta virke som man ofta tar reda på.Ingen kan sälja det inte ens hen därför att det inte har någonavsalumarknad. Det blir emellertid snyggt i skogen efter en röjning, och detfinns många människor som värdesätter detta, men sådant virke representeraröver huvud taget inget värde. Det är den saken, , som vi diskuterari den här frågan. HerrWikner säger att det finns möjligheter att få rättelse på detta. Skattefrihet för fritt bränsle från egen fastighet m. m. är möjligtmen då skall man inte bara ha en läpparnas bekännelse och som baratala om att man skall vara generös i sin prövning. Då bör också den här platsen vara mer generös i sin bedömning av hur man skaU se pådessa frågor och inte göra stora omvägar över AMS osv. Det är inte den frågandet gäller. I detta anförande instämde (). Hen (): Då jag talade om orättvisor gällde detorättvisor mellan oUka näringsidkare, och den som driver jordbruk är väl ocksånäringsidkare. När det gäller att få mera enhetUga bestämmelser så har vi junu fått och genom detta får vi möjligheter till mera enhetligabestämmelser. Sedan kan jag tala om som en kuriositet att det faktisktfinns ägare till jordbruksfastigheter som av snålhet inte röjer upp och gaUrari sin egen skog utan går till bolaget och får gratis ved. Då går det nästan förlångt. Jag kan poängtera att jag själv är anställd inom , såjag vet vad jag talar om. Vi bör väl ändå fordra både röjning och gallring ävenom det inte ger något resultat i pengar räknat. Om man vill ha något vederlagför detta arbete finns ju - som jag sagt tidigare möjligheten att begäraAMS-bidraget på . i Bäckmora (c): Bara en kort repUk till . Detdrastiska exempel beträffande skogsvården som han tog fram föranleder mig attställa en fråga: Hur sköter sin uppgift som skogsvårdskonsulent?Hur kan sådant förekomma där är ansvarig skogsvårdskonsulent? Hen (): Till detta vill jag bara ha sagt att detibland är väldigt svårt att lära gamla hundar sitta. Hen i Bäckmora (c): I det senaste citatet som anfördevill jag bara kort och gott instämma. Det är precis vad vi borgerliga erfarit iskatteutskottet också. Hen (): Jag avsåg inte i Bäckmora närjag talade om gamla hundar, men i detta ärende är han kanske någonting däråt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Bäckmora m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan henEriksson i Bäckmora begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i Nr 99 Studiesocialt stöd till utländska studerande betänkandetnr 33 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Bäckmorabegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: § 6 Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 12angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Studiesocialt stöd till utländska studerande Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 29 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition angående studiesocialt stöd tillutländska studerande jämte motion. Genom en dagtecknad proposition, 1971:81,hade Kungl. Maj:t, under åberopande av propositionen bilagt utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslagit att 1. antagavid propositionen fogade förslag till a) lag om ändringi studiehjälpsreglementet (1964:402), b) lag om ändringi studiemedelsförordningen (1964:401), 2, godkänna de riktUnjer för gäststipendier till utländskastuderande som föredragande statsrådet förordat. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "På grundval av förslag frånkommittén för utländska studerande dras i propositionen upp nya riktlinjer förbehandUngen av utländska medborgare i i studiesocialt avseende, IenUghet med nu gällande principer föreslås att studiestöd skall utgå till densom är inlemmad i det svenska samhäUet. Detta innebär bl. a. att den sominvandrat under sådana omständigheter att det klart kan förutsättas att hankommer att stanna kvar I , t. ex. barn till invandrare som erhålUtarbetstillstånd eller flykting, skaU kunna få studiestöd som svenskmedborgare. I övriga fall föreslås att det skall krävas minst två årssammanhängande vistelse och förvärvsarbete. En särskild delegation inomcentrala studiehjälpsnämnden skaU avgöra ärenden om studiestöd för utländskamedborgare i . De nya principerna föreslås bU tillämpade fr. o. m. den1 . I propositionen föreslås vidare enbetydande utökning av antalet gäststipendier för utländska studerande. /73 föreslås 100 nya gäststipendier. Studiesocialt stöd till utländska studerande I propositionen behandlas även frågan om behovet avkunskaper i svenska hos de utländska studerandena." 1 samband med propositionen hadeutskottet behandlat en i anledning av propositionen väckt motion 1971:1434 avhen m.fl., vari hemställts att vid sin behandUng avproposition nr 81 skulle besluta 1, atti skrivelse till Kungl, Maj:t hemstäUa a) att förslagförelades höstriksdag om en utvidgning av de studierådgivande ochkurativa insatserna för utländska studerande, b) att enutredning tillsattes med uppgift att framlägga förslag rörande den framtidautformningen av utländska medborgares studiemöjligheter i i enUghet medvad som angetts i motionen, 2, att uttala att som vUlkor för rätt till studiestödborde för annan än flykting och övriga i propositionen exemplifierade grupper Uksom i nuvarande praxis gälla att vederbörande skulle ha vistats och förvärvs arbetat i av . 1, att riksdagenskulle antaga de vid propositionen fogade förslagen till lag om ändring istudiehjälpsreglementet (1964:402) samt lag om ändring istudiemedelsförordningen (1964:401), 2, att riksdagengodkände de i propositionen angivna riktlinjerna för gäststipendier tillutländska studerande, 3, att motionen1971:1434 inte föranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivits av och frökenBergström (båda fp), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, attriksdagen med bifall tUl motionen 1971:1434 a) i skrivelsetill Kungl. Maj:t skuUe anhålla att en utredning tillsattes med uppgift attlägga fram förslag rörande den framtida utformningen av utländska medborgaresstudiemöjligheter i i enlighet med vad reservanterna anfört samt attförslag förelades höstriksdag om en utvidgning av de studierådgivandeoch kurativa insatserna för utländska studerande, b) uttalade att som viUkor förutlännings rätt till studiestöd borde för annan än flykting och övriga ipropositionen exempUfierade grupper gälla att vederbörande skuUe ha vistats ochförvärvsarbetat i . HenMUNDEBO (fp): har detta år fått mottaga en lång rad märkUgaoch dåligt genomtänkta propositioner från . Vi skall nubehandla en av dem, ett förslag tiU nya riktlinjer för studiesocialt stöd tUlutländska studerande. Det är ett väl känt faktum, att gällande regler medför enrad problem. De är administrativt svårhanterliga, de tolkas olika på oUkaorter, de har lett tUl sociala problem för studerande och bUvande studerande.Det har därför länge varit en aUmän uppfattning bland dem som sysslat med dessa frågor bör förbättra studiestödet och de kurativa åtgärderna och få klarareriktlinjer för hanteringen. tillsattes en kommitté meduppgift att se över reglerna för det studiesociala stödet till utländskastuderande. Den kommittén presenterade ettbetänkande, som mötte ovanUgt stark kritik, EgentUgen var det inte ettbetänkande utan två. Betänkandet bestod av två delar. Två av utredningens ledamöter redovisade en uppfattning,den tredje ledamoten en annan. Uppfattningarna skilde sig inte bara ienskildheter utan också i de grundläggande värderingarna. En enda klar Unjekunde utläsas ur remissvaren, ett missnöje med utredningsresultatet, en önskanom ny fördjupad utredning. Regeringen har emeUertid stannat för att följamajoritetens linje eUer rättare sagt en Unje som går längre och som kankritiseras med än större skärpa än utrednuigsmajoritetens förslag. Regeringens förslag innebär en del administrativaförändringar, i några fall förbättringar, i flertalet faU försämringar jämförtmed nuvarande läge. Regeringens förslag innebär också en skärpning av nuvarandepraxis i behandUngen av de utländska studerandena. Det är förvånande, eftersomman inte redovisar några allmänna och principiella överväganden som grund förden skärpningen. Det finns, som också har framhåUits i debatten kringpropositionen, ingen måldiskussion om vilka principer som skall gälla för utländskastuderande eller om betydelsen för svenskt utbildningsväsende av att vi ocksåhar utländska studerande vid våra universitet och högskolor. Det finns ingeninventering av gruppen utländska studerande, deras sociala situation ochstudiesociala villkor. Det finns inte heUer några förslag för att lösa desociala, kurativa, utbildningsadministrativa och utbildningsmetodiska problemsom de utländska studerandena innebär, inga resonemang om konsekvensernaav nu framlagda förslag. Vi har i en motion kritiserat regeringens förslag. Dekritiska synpunkterna är egentligen så många och så starka att ettavslagsyrkande skulle vara förklarligt. Men vi har stannat för att summerakritiken i tre punkter, 1, Vi anser att enförnyad utredning i huvudfrågan är nödvändig. Den utredningen bör bl a, ha tilluppgift att framlägga förslag rörande den framtida utformningen av utländskamedborgares studiemöjUgheter i , 2, Vi anser vidareatt som villkor för rätt tUl studiestöd bör för annan än flykting och andra angivnagrupper liksom nu gälla att vederbörande skaU ha vistats och förvärvsarbetet iSverige av icke som regeringen nu föreslår, 3, Vi anser att höstriksdagen bör få förslag omutvidgning av studierådgivande och kurativa insatser för utländska studerande. Låt mig bara kort beröra ett par omständigheter.Regeringsförslaget innebär en klar försämring för de nordiska studerandena. Ettbifall till regeringens och utskottsmajoritetens förslag innebär alltså attriksdagen nu beslutar om en försämring och gör det i klart medvetande om attdetta blir resultatet. Riksdagenskall , något , behandla avtalet rörande Studiesocialt stöd till utländska studerande 2* protokoU 1971. Studiesocialt stöd tiU utländska studerande kulturelltsamarbete mellan de nordiska länderna, 1 det avtalet sägs bl, a. attavtalsparterna skall vidga möjligheterna för studerande och andra hemmahörandei ett nordiskt land att utbilda sig och avlägga examen vid de övriga nordiskaländernas utbildningsanstalter. skaU aUtså som man antar kulturavtaletfatta ett beslut som klart strider mot andan i det avtalet. De studierådgivande och kurativa insatserna för utländskastuderande är synnerligen knapphändiga man kan nästan säga obefintliga. Också utskottsmajoriteten finner att en ökad satsning pådessa områden är angelägen. Den ansluter sig dock till regeringens bedömningatt reglerna väsentligt bör skärpas, varigenom desociala och kurativa problemen ökar. kan den något sangviniskt säga att utbildningsmyndigheterna får framlägga förslag till nästa budgetår.Det innebär att dessa förslag då kommer att få vägas mot mängden av andraangelägna förslag och att de inte i något avseende kan börja gälla förrän fr.o, m. den 1 juU . Man vet alltså att det inte fungerar nu men skärperreglerna och ökar problemen och säger att vi senare får pröva en förstärkningav resurserna. Vore det inte rimhgt att först förstärka resurserna? Jag yrkar bifaU till reservationen. I detta anförande under vilket herr förste vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - instämde herrarHamrin, i AUngsås, i och (samtliga fp). Fröken (): Reservanternas huvudsakliga yrkande är ju,som vi hörde av , att det bör tillkomma en ny utredning beträffandedet studiesociala stödet till utlänningar som kommer tiU för attstudera. Men som också redogjorde för här har ju dessa frågorpenetrerats av en kommitté, som icke kunde komma överens om hur man skuUehandlägga detta. Kommittén bestod, som sade, av tre personer menden kom fram tUl två förslag. Den kunde således inte enas om något vettigt ochanvändbart förslag. Vidare har ju remissinstanserna framfört en hel del olikaförslag. Många remissinstanser har kommit med helt nya och självständigaförslag till kommittén. Det ligger aUtså bakom denna proposition en sortsallaktivitet som kanske är av ovanUgt slag. Vi kan ändå säga att detta ärendehar penetrerats och att det inte är riktigt som nu säger att deticke har tUlräckUgt utretts innan det framlagts i en proposition. Föredragande statsrådet fastslår i propositionen atträtten tUl studiestöd för utländska studerande i från något av de tvåstudiesociala systemen inte skall göras beroende av regleringar ellerkvotsystem. och en del remissinstanser har ju diskuterat att manborde inrätta något slags kvotsystem eller en reglering på annat sätt avtiUströmningen av utländska studerande. Men det kan inte vara den riktigavägen. Vad man bör ha som riktmärke, vUket också är riktmärket förpropositionen, är att den faktiska anknytningen till skaU vara detavgörande villkoret för att utlänningar skall få tillgodogöra sig destudiesociala förmånerna. Det sägs i reservationen att gäUande praxismed krav vistelse i bör fortsätta. kritiserar mandet nuvarande systemet. Man menar att det år som gäller som karenstidlämpligen kunde bibehåUas men understryker nödvändigheten av att desom skall studera här i har en grundUg utbildning i svenska språket.Jag tycker inte att dessa två tankegångar korresponderar med varandra. Förutsättningen för att de skaU kunna få en grundUganknytning tUl och lära sig svenska språket så att de kan använda sigav det i studierna är ju att de vistas här innan de påbörjar sinstudieverksamhet. I propositionen föreslås ju att även utlänningar som inte ärgäststuderande skall kunna få studiemedel när de går på kurser i svenska. Desom kommer hit som invandrare och kanske börjar studera i Sverigefår redan nu genom arbetsmarknadsverket en kortare utbildning i svenska, ochdet är mig bekant att den utredning som sysslar med invandrarfrågorna tiUhösten kommer att lägga fram ett förslag som ger invandrarna ytterligaremöjligheter att få en riktig utbildning i svenska. Ur flera synpunkter måste det vara en fördel att man fårbo i och så att säga bU inlemmad i det svenska samhället.Man gagnar inte utlänningarna med att införa så Uberala regler att de skullekunna komma in i studiemedelssystemet utan vidare så snart de anlänt tiUSverige. 1969 beviljades det studiemedel till 1 400 utländskastuderande, av dessa har fått studiemedel endast en gång, dvs, dehar avbrutit sina studier efter en eller två terminer. Det säger oss att deinte haft tillräckliga språkkunskaper och tillräckUg anknytning tUl det svenskasamhället för att kunna tillgodogöra sig studierna på rätt sätt. Det är alldeles klart att den kurativa verksamheten ärmycket viktig. Den är viktig även för svenska studerande. En utbyggnad av denkurativa och rådgivande verksamheten är naturligtvis angelägen, och utskottethar särskilt understrukit vad som framkommit vid remissbehandlingen om att detär nödvändigt med en utbyggd kurativ verksamhet på det här området. I enUghetmed vad statsrådet har uttalat förutsätter utskottet att de äskanden som deansvariga myndigheterna kommer med skall få enpositiv behandling i statsverkspropositionen. sade att dessa önskemål då kommer att vägasmot många andra saker. Men statsrådet har ju så klart uttryckt den meningen atthan väntar sig att myndigheterna i sina petita skall komma med förslag och då skall behandla dessa välvUligt. Om reservanternas förslag skuUe gå igenomoch besluta att denna förstärkning skaU ske , så skulleju i alla fall de studerande inte vinna mer än högst en termin. Så talade om att man skaU skaffa framresurserna, I den ekonomiska debatten i går märkte vi inte några som helstansträngningar från den meningsriktning företräder att öka destatsfinan- Studiesocialt stöd tiU utländska studerande Studiesocialt stöd till utländska studerande Bifall tiU reservanternas förslag om att proposition skaUföreläggas höstriksdag leder inte till något skyndsammare resultat änett beslut i överensstämmelse med utskottets förslag. När det gäller handläggningen av studiemedelsärendena harremissinstanserna, inte minst centrala studiehjälpsnämnden, pekat på att detkan uppstå vissa differenser och ibland kanske orättvisor genom att dennahandläggning hittUls har skett ute på de lokala studiemedelsnämnderna. Maj;t föreslagit att denna handläggning skall ske centralt inomcentrala studiehjälpsnämnden. Detta kommer att bli till nytta för utländskastuderande och som vi hoppas leda till större rättvisa. Genom att man nu kommer att tillsätta en delegation inomcentrala studiehjälpsnämnden, en delegation som skall bestå även av människorsom är insatta i utbildningsfrågorna, personer från invandrarmyndigheternasamt elevernas organisationer kommer att skapas garanti för att dessa ärendenkan handläggas centralt på ett helt annat sätt till stöne nytta för deutländska studerandena. En fråga som säkert kommer att bU besvärUg förmyndigheterna är att, som det nu är och kommer att förbU i fortsättningen,vissa utlänningar får studiemedel - om de har en nära anknytning,familjeanknytning, om vederbörande är gift med en svensk eUer är barn tillInvandrare som är etablerad i , Här rör vi oss naturligtvis med en frågasom kan bli besvärlig och som jag tror småningom måste tas upp, och det är vadsom är äktenskap eller inte. Det är ju inte bara bland de utländska studenternautan även bland de svenska på det sättet att allt fler bor tillsammans utan attha legaUserat sitt förhåUande, Det är naturligtvis en fråga som kan leda tUlbesvärligheter när man prövar dessa ärenden. Men jag är övertygad om att det påett eller annat sätt måste bU en prövning på detta område. Beträffandehandläggningen måste det vara till fördel för de utländska studenterna att deblir föremål för samma bedömning var de än studerar och att de får en bedömningsom är Ukvärdig med de svenska studerandenas. Det är väl riktigt att socialafrågor som rör invandrarna handläggs inom oUka verk. Liksom SÖ handhar invandrarbarnensstudiesituation sä är det naturligt att centrala studiehjälpsnämnden uttalarsig i och tar ställning tUl de studiesociala frågorna för invandrarna.Invandrarnas övriga situation har ju en gäng prövats av invandrarverket enUgtvår lag om invandring. När det gäller besvärsrätten är det klart att det bUr etthelt annat förhåUande , om det blir en central handläggning, än det varit närhandläggningen skett ute i de lokala studiemedelsnämnderna. Det blir inte sammabehov av en överklagningsrätt och de svenska studenterna har ju inte hellernågon överklagningsrätt. Genom tillkomsten av kontakten med invandrarverket får manockså möjlighet att pröva dessa frågor på ett helt annat sätt . Utskottet går ju också motionärerna tUl mötes ganska långt,tycker jag, i sitt yttrande på s, 7 där det heter: "Erfarenheterna av detnya systemet bör avvaktas innan frågan om en annan handläggningsordningeventueUt tas upp tUl förnyat övervägande. Därvid kan också den i motionenupptagna frågan om införande av någon form av besvärsrätt Med den skrivningen tycker jag att det nästan är enöverloppsgärning att här reservera sig på denna punkt. Det är en välvilligskrivning som borde kunna accepteras. Och slutligen, herr talman, är resonemang omde nordiska studenterna felaktigt. De föreslagna bestämmelserna, som ärprovisoriska för de nordiska studenterna, strider inte mot andan i det nyUgenundertecknade kulturavtalet. Det är ju meningen att alla utländska studenteroch i första hand de nordiska skall kunna ta med sig sina hemlandsstudiesociala system när de kommer tUl , För de nordiska ländernaundersöker en särskUd nordisk kommitté förhållandena. Det är väl alldelesriktigt att man inte börjar tUlämpa nya regler förrän dess arbete är klart. Med detta yrkar jag bifaU tUl utskottets hemställan. Studiesocialt stöd till utländska studerande HenMUNDEBO (fp): Bara ett parkorta kommentarer. Fröken betraktar vårt yrkande om en ny utredningpå detta område som det huvudsakUga yrkandet. Jag viU inte se det så. Det ärett av de tre yrkanden som finns i reservationen. Yrkandet om en fortsattutredning är emellertid en logisk konsekvens av det bristfälliga förslag somregeringen har presenterat, där man har lämnat en lång rad frågor olösta. Dåbehöver vi en fortsatt utredning. Men viktigare är att i en situation då manskärper reglerna se tUl att man får tillräckliga studierådgivande och kurativaresurser för att klara upp de problem som man har och de ökande problemsom man kommer att få. Det är riktigt att såväl statsrådet som utskottet haruttalat att här behövs större resurser. Men, fröken , hur mångauttalanden av det slaget har vi inte? Hur många svikna förhoppningar på dettaområde finns inte redan nu? Vågar vi hysa förhoppningar om att fr, o. m, den 1juli ha tiUräckUga resurser för att klara upp problemen? Det skuUe iså faU vara första gången sådana löften till fuUo har infriats. Och kvar ståratt vi från skärper en redan besvärlig situation utan att setUl att resurserna på något sätt förstärks förrän tidigast . Ytterligare en huvudpunkt finns i reservanternas yrkande,och det gäller vistelsetidens längd. Vad det rör sig om är inte attliberalisera regler utan att bevara nuvarande regler - att bevara den nuvarandeettårsregeln.