prot · FU09152 · 1971-12-31 00:00:00 — I motionen 1584 sägs också rent ut atl motionärerna intehar några illusioner om atl ett förstatligande är liktydigt med socialism. Klokt nog berör inte reservanterna punkten 1 i motionenskläm. Utskottet framhåller härvidlag att krigsmalerielproduktionen i iförsta hand är betingad av och utformad efter det svenska försvarels behov.Detta behov betingas ju i sin tur av beslut om försvarets inriktningoch omfattning. Det är således ologiskl med ett yrkande om att överförakrigsmalerielproduktionen till civil produktion. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltUl näringsutskottets betänkande nr 54. (vpk) kort genmäle: Jag konstaterar bara att de gamla vanligainvändningarna ifrån mot ett förstatligande har återupprepats. Frågan har ställts här Uksom i utskottet, huruvida viavser att förstatliga hela företag eller delar av dem. Det framgick av milt anförandeatt det måste avse hela företag. Något annat är inte praktiskt genomförbart.Det måste alltså avse hela företag där krigsmalerielproduktionen utgör enväsentlig del av tillverkningen. 1 övrigt kan man säga för atl travestera ett uttryck somgått tidigare här i alt del inte är säkert att allt som är bra förkrigsmalerielindustrins ägare är bra för . Därför anser vi alt det ärbättre att produktionen ligger i samhällets händer. När det gäller att överföra krigsmaierielproduklion tillcivil produktion så innebär det yrkandet att samhället skall planerasysselsättnings-åtgärder redan för den privata industri som bedriverkrigsmaterieltillverkning för att förhindra att folk måste avskedas ifall delbUr nedgång i denna industri. () kort genmäle: Del går bra att som sägaifrån talarstolen atl de industrier som i väsentlig del ägnar sig ålkrigsmaierielproduklion skall förstatligas. Men jag tycker nog att herrIsraelsson borde precisera sig htet. Jag frågade i mUl inlägg: GäUer det de125, de 80 eller de 3 förelagen? Han säger alt det gäller de företag som tillväsentlig del ägnar sig ät denna produktion. Jag vill att han preciserar sighär och talar om vUka förelag som skall köpas upp av staten och på del sättetsociahseras. Krigsmaterielexport m. m. (vpk) kort genmäle: Jag kan precisera mig så långt alt jag ivarje fall anser att det företag där jag själv är anställd, , skallomfattas Uksom och andra stora industrier, så att staten skaffar sig ettavgörande inflytande över denna tillverknmg. Det som sedan inte Ugger isamhällets händer utgör mindre företag som har legolUlverkning för dessa storaavgörande företag. HerrLANGE (s): Jag skaU inte blanda mig i den debatt som förts. JagskaU i StäUet begränsa mig till de delar av motionen som yrkatbifall till, vilka hänförts tiU utrikesutskottet. Motionen utmynnar i kravet på atl undantagslöst förbjudaall verksamhet av det aktuella slaget. I överensstämmelse med utskottetsenhälliga tUlstyrkan av de riktlinjer för handhavandet av denna export sompropositionen föreslagit och bett uttala sig om, har utskottet klartavstyrkt det krav som rests i i motion och som herrIsraelsson också gjort sig till talesman för här . Del överensstämmer intepå något sätt med de riktlinjer som utskottet för sin del har funnit riktiga.Vi erkänner att dessa rikthnjer i och för sig endast innebär en konfirmation aven praxis som redan varit gällande åtskilliga år. Del är en restriktivtiUämpning av Ucensgivningen för export som del är fråga om. Men vi har ocksä funnit i utskottet att preciseringarna ärbra. En precisering kan tjäna flera ändamål. Den innebär bl. a. att industrin -det må vara även de delar av denna industri som redan är förstatligade - fårbättre klart för sig efter vilka grunder som möjhgen undantagsvis export kankomma att tillåtas. Den innebär vidare atl lättare kan bedöma omhandhavandet av denna verksamhet slår i överensstämmelse med de gällandegrundlinjerna sådana de preciseras i propositionen. Jag behöver inte säga mer.Men jag skulle vilja göra det lUlägget att både i motionen och också i herrIsraelssons inlägg finns det en väldigt besynnerlig motivering för etttotalförbud, utan undantag, för krigsmaterielexport. sade att varje export av krigsmaterielinnebär en inblandning i andra staters angelägenheter. Jag undrar om vi självaanser det eller om , och , som varit huvudavnämare av denmycket begränsade mängd av krigsmateriel som exporterats, har upplevt det såsomen inblandning i deras inre angelägenheter. Det kan knappast heUer görasgällande att en export tUl eller 5 protokoll 19 71. Krigsmaterielexport m. m. som ocksåförekommit skuUe kunna ha den innebörd som man i motionen anser att den haroch som utgör den egentligen enda motivering som jag har kurmat finna för etlundantagslöst exportförbud. Tiden går och jag skall nöja mig medall bara yrka bifall tUl utrikesutskottets förslag. Det innebär också etlavstyrkande av motionen i den del utskottet har behandlat den. HertISRAELSSON (vpk); I anledning av senaste inlägg vill jag hänvisatUl en diskussion som fördes inför krigsmaterielexportulredningen, där herrSvärd företrädde den hittillsvarande linjen och företrädde enhnje som gick ut på atl den svenska exporten borde strypas eller helt stoppas.Åkerman kom fram till samma synpunkter som jag här har framfört, nämligen attvarje form av krigsmaterielexport mnehåUer ett element av inblandning därföratt den sätter vapen i händerna på den härskande klassen i mottagarlandet. Delfår inte tolkas så all del i varje enskilt land skulle uppfattas på det sättet,men om man analyserar frågan kan man inte bortse ifrån att den innehåller ettsådant element. Hert (): Att någon annan person råkar ha sammabesynnerliga uppfattning .som kan jag inte ta som ett beläggför bärkraften i argumentation. Jag är tacksam för det erkännande som , herr talman, att det här inte får tolkas så preciserat atl vimenar alt del under alla omständigheter innebär en inblandning i andra statersinre angelägenheter om export av krigsmateriel skulle förekomma från SverigetiU något av dessa av mig också nämnda länder. Krigsmalerielulredningen gjorde del djärvaexperimentet atl la med en dialog meUan dåvarande generaldirektören och redaktören i slutet av sitt belänkande. Dialogenåtergavs för att ge en bild av de åsiktsbrytningar, som kunde tänkas ligga iluften beträffande den fråga som utredningen omfattade. Att av delar avreferatet dra bestämda slutsatser är givetvis fel. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1584, såvitt nu var i fråga, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemstäUan i Nr 152 belänkandet nr 21 punkten 1 röstar ja. den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit motionen nr 1584, såvitt nu är i fråga. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens /'or? m. m. ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU atl kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 54 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 22 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition angåendeutgifter på tiUäggsstat 1 tiU riksstalen för /72 i vad avser utrikesdepartementetsverksamhetsområde Nr 23 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeutgifter på tiUäggsstat I tiU riksstaten för /72 inomförsvarsdepartementels verksamhetsområde Nr 24 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeutgifter på tiUäggsstat I tiU riksstaten för /72 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde såvitt gäUer ekonomiskt försvar Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 17Vissa frågor rörande forskning och forsknmgsplanering Vissa frågor rörande forskning och forskningsplanering Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 31 ianledning av motioner angående vissa frågor rörande forskning ochforskningsplanering. UtbUdnmgsutskottels ställningslagande liU ettflertal motioner rörande diverse forskningspohtiska frågor, däribland en parlimotionfrån , innebär en rekommendation till atl nu begära enutrednuig. Jag hade tänkt alt i samband med betänkandets behandling i kammarenoch inför utarbetandet av direktiven framföra en del synpunkter utöver dem .somfinns i utlåtandet. Tidpunkten så här på aUra sista dag är dockinte den lämpligaste - forskningen kan verkligen behöva all den goodwill denkan få. Det kan därför vara klokt att vänta med det som kan skjutas upp tillett senare tiUfälle. Statsrådet har sagt mig, atl direktiven knappastkan bh klara förrän tidigast . Jag skall därför använda migav möjligheten att så snart samlats ta upp fråganinterpeUationsvägen och på så sätt få till stånd en debatt, ett arrangemang somstatsrådet varit vänlig nog att ställa sig positiv tUl.Forskningspolitiken är så viktig, att den kan behöva diskuteras htetutförligare än vad som är möjligt . Det är också en fråga som vi politikerhar aU anledning att befatta oss med. Jag nöjer mig därför, herr talman, med att yrka bifaU tiUutskottets hemställan. Jag har inte begärt ordet för att i förstahand utlova en interpellation i forskningspoUtikfrågan även från mig. Delutesluter emellertid givetvis inte att en sådan kan komma. Alt agera pådrivareden vägen kan ha sin betydelse. Vad jag vUle säga, utomordentligt kort, är endast att jagmed glädje kan konstatera att med detta utbUdningsutskottets enhälligabetänkande, som kommer att tas av kammaren, har det äntligen lossnat något iden segshtna frågan om en översyn av den svenska forskningens ochforskningsplaneringens organisation. En delutredning om forskningsråden,förhoppningsvis med parlamentariskt inslag, kommer till stånd, men det måsteunderstrykas att det bara rör sig om en delutredning. Mer återstår förvisso attse över, som vi i moderata samlingspartiet framhåUer i det tiU utskotlsutlålandetknutna särskUda yttrandet. De synpunkter som framförs i det särskilda yttrandetkan vi alltså tydligen ventilera ytterligare om det kommer att bli en specielldebatt om forskningens planering och prioritering. Hert ALEMYR (s): De båda föregående talarnas inlägg ger migmte anledning till något annat än att i detta yttrande yrka bifall tiUutbildningsutskottets förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 18Ett forskning Nr 152 den Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 32 i anledning av 17 Hpcemhpr1971 Kungl.Maj;ts proposition angående ett forskning jämte----------- social forskning I propositionen 1971:141 hade Kungl. under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över utbUdningsärenden för föreslagit besluta 1. att forskning skulle inrättas genomombildning av , 2. att detförslagsanslag av som för /72 under åttondehuvudtiteln anvisats liU m. m. fickdisponeras för institutet försocial forskning. , som inrättades år1966 (prop. 1966:52, SU I 966:107, rskr 1966:251), hade tiU uppgift att anordnaoch medverka vid utbildning i arbetsmarknadsfrågor, driva och främjaarbetsmarknadsforskning samt verka för samordning av sådan utbildning ochforskning. Maj:l hade fastställt instruktion (1966:541, ändrad senast1970:784) för institutet. var chefmyndighet förinstitutet. TiU det nya institutet skuUe knytas den professur isocialpoUlik som statsmakterna tidigare beslutat om (prop. 1971:36, UbU1971:11, rskr 1971:136). I delta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1563 av i m.fl.(s), vari hemställts atl som sin mening skuUe uttala att det ipropositionen 1971:141 föreslagna bordeförläggas tUl , dels motionen 1971:1567 av hertStålhammar m. fl. (fp, c, m), vari hemställts att beslutade attförlägga det nya social forskningsinstitutet till , dels motionen 1971 ;1 578 av m. fl. (vpk),vari hemstäUts 1. att riksdagensom sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att det föreslagna institutet försocial forskning borde förläggas tiU annan ort än , 2. alt riksdagensom sin mening uttalade att institutets styrelse borde ha majoritet avoberoende "lekmannarepresentanter". 1. beslutade attett forskning skuUe inrättas genomombildning av , 2. skuUe avslåmotionen 1971:1578 i vad avsåg uttalande om sammansättningen av det nyainstitutets styrelse, 3. skulle avslåmotionerna 1971:1563, 1971:1567, 1971:1578, sistnämnda motion i vad avsåg delnya institutets lokaUsering, 4. beslutade att det förslagsanslag av som för 69 Ett institut för social forskning budgetåret1971/72 under åttonde huvudtiteln anvisats liU Instituteiförarbetsmarknadsfrågor m. m. fick disponeras för . 1. beträffande institutets styrelse av iLinköping (vpk), som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att med bifaU till motionen 1971:1578 såvitt nuvari fråga som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anförtbeträffande det nya institutets styrelse, 2. beträffande institutetslokalisering av i (vpk), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1971:1578 i vad denavsåg förläggning utanför och i anledning av motionerna 1971:1563 och1971:1567 som sin mening gav Kungl. Maj;t lUl känna vad reservanten anförtbeträffande institutels för social forskning framtida lokahsering. Hert i (vpk): I anslutning tiU propositionen 1971väcktes motioner, främst i fråga om förläggningsorten för det . I vpk-motionen 1578 av m. fl.togs dessutom frågan om styrelsens sammansättnmg upp tiU behandling. Jag hartiU utskottets betänkande fogat två reservationer. I propositionen anföres uppfattningen alt i institutelsstyrelse bör företrädare för arbetsmarknadens parter och för berördamyndigheter m. fl. ha det dominerande inflytandet. Detta kan inte vara riktigt,säges i motionen 1578. Dessa grupper och myndigheter bör vara företrädda, mende bör inte ha det dominerande inflytandet, och i min reservation förordar jagi Ukhet med motionärerna att styrelsens majoritet bör bestå av oberoendelekmarmarepresentanter, för att institutet skall få en fri ställning gentemotmyndigheter och centrala organisationer. Att de vid institutet anställda skallvara företrädda i styrelsen bör anses som självklart. När det sedan gäller lokaliseringen av institutet har delsfyra socialdemokrater med i spetsen, dels företrädare förde borgerliga partierna med som första namn motionerat omförläggning av institutet till . I vpk-motionen föreslås att institutetförlägges tiU annan ort än , och bland länkbara lokaliseringsorternamnes , och . Det finns skäl att erinra om de i ohka sammanhang gjordauttalandena om lokalisering av statlig verksamhet tiU orter utanförStockholmsregionen. Här viU man dock placera ett institut i , trotsatt flera andra orter kan erbjuda förutsättningarna för institutets verksamhet,bl. a. genom att socialhögskola finns på platsen. I reservationen 2 har därföranförts alt lokalisering tUl endast kan godkännas som ett provisoriumoch atl Kungl. Maj:t förutsättningslöst överväger frågan om lämpligasteförläggningsorten och underställer förslag för prövning. I motion 1563 av i m. fl. anföres,utöver de särskilda skäl som anses tala för , också en principieUförklaring. I denna påpekas tendensen tiU koncentration tUl storstadsområdena,Uksom att ett nytt forskning inte bör ges en starkstorstadsinriktning genom sin lokaUsering. I motionen 1567 av . anför man att en förläggning tiU kan godtas endast om mycketspeciella skäl anförs och atl inga sådana har framförts. Men jag menar, herrtalman, att de som motionerat om förläggning tiU bör kunna stödja reservationen2 som med bifaU tUl motionen 1578 och i anledning av motionerna 1563 och 1567föreslår alt till Kungl. Maj:t ger tUl känna som sin mening vad somanförts beträffande institutets framtida lokalisering, dvs. tUl annan ort änStockholm. Jag beratt få yrka bifall tiU reservationerna 1 och 2. Ett institut för social forskning HerrSTÅLHAMMAR (fp): Det betänkande som vi just nu diskuterar,utbildningsutskottets belänkande nr 32, behandlar som sade bl.a. en motion som undertecknats bl. a. av mig och som gäller förläggning tiU i stäUet för tiU . De faktorer som styr utlokalisermgen av statlig verksamhetfrån tUl övriga delar av landet är mycket märkUga, måste man säga. Ivåras fick vi la ställning tiU ett förslag alt vissa ämbetsverk ochutbildningsinstitutioner skulle flyttas ut, trots att de var väletablerade iStockholm. I vissa faU hade man t. o. m. flyttat in i helt nya lokaler. Del varen ganska kraftig och ur vissa synpunkter helt riktig opposition mot dettaförslag. Själv ansåg jag då och anser fortfarande att man i första hand skaUdecentralisera funktioner som elt sätt att lätta på trycket i ämbetsverk iStockholm i stäUet för att ullokaUsera hela väletablerade verk. Ett annat sättär naturligtvis att man kan förlägga nya instUutioner, som ännu inte hunnitetablera sig med specialbyggda lokaler, utvecklade kontaktnät ocharbetsrutiner, lUl andra orter än tUl . Ett exempel pä en sådan institution som man med storfördel skulle kunna flytta ut är det till socialt forskningsinstitut nuombUdade . Ändå förutsätter man i propositionen attinstitutet skall Ugga kvar i . I vår motion nr 1 567 som är en gemensam borgerlig motionföreslår vi som en lämphg lokaliseruigsort. Där finns socialhögskola,universitetsfilial, filial tUI . Vi vet också att Örebroär en lämplig plats ur kommunikationssynpunkt. Det är inte heller säkert atlforskningen om de sociala problemen skaU ske i landels största stad. Enmedelstor stad som med omnejd kan vara en mera lämpUg och representativmUjö. Dessutom betyder det mycket för och föruniversitetsfilialen om en forskningsinstitution lokahseras tiU staden. Det gårlättare all få tUlgång liU handledare för två- och trebetygsundervisningen, ochman kan inleda ett intimt samarbete meUan undervisnings- ochforskningsinstitutionerna. Jag skaU inte gå in på fler faktorer, herr talman,som talar för , eftersom tiden nu är kort. Utskottethar i sin skrivning avstyrkt motionen med kommentaren att Nr 152 U 68 utreder frågan om denpostgymnasiala undervisningens lokalisering Fredapenden °'' sammankopplingen meUanforskning och utbildning. 1 7 i\p'pmhpr 1 971 '"® ställning till den framtida lokaUseringen inuvarande läge. -------------------- Jagansluter mig tUl detta och betecknar den skrivningen som positiv. förutsätter att de argument somförts fram i vår motion för en socialforskning lokalisering avsocialforskningsinstitutet till kommer att väga tungt dåman skaU ta slutlig ställning till lokaliseringsfrågan, vilket man aUtså integjort i dagens läge. Med hänsyn tiU detta har jag alltså inte anslutitmig tUl den reservation som avlåtit. TiUåt mig då tUl sist, herr talman, all uttrycka denförhoppningen att Kungl. Maj.t när styrelsens sammansättning i socialaforskningsinstitutet skaU fastställas också ser tiU atl representanter försocialhögskolorna beredes plats i institutels styrelse. kan knappast läsaut något mera beträffande institutets framtida lokahsering än det som står ibetänkandet, det belänkande som anslutit sig till. Utskottetsäger ingenting om vilka av de i motionen framförda argumenten som i framtidenskall vara vägande eller bör beaktas när såsmåningom skaU få sin slutgiltiga placering. Jag erinrar om att del beslut som nu skaU fattainte innebär inrättande av någon ny institution utan innebär en ombildning avett redan existerande till elt institut försocial forskning. har redan tidigare tagit ställning till var dettainstitut skall vara placerat - lämnade vi utan erinran ett förslag frånKungl. att placera det i lokaler i . Att nu besluta om en armanlokalisering kan inte vara rimligt med hänsyn bl. a. tiU att hela frågan om denpostgymnasiala utbildningens lokaUsering är föremål för övervägande. Vinoterade dessutom i utskottet att U 68 har anledning att syssla med frågan omanknytningen mellan forskning och utbildning i olika sammanhang. Det institutvi nu behandlar är huvudsakhgen elt forskningsinstitut och måste lokaliseras påsådant sätt att forskningens önskemål kan tiUgodoses. Beträffande sammansättningen av institutets styrelse harutskottet inte haft anledning tiU invändning mot vad som sägs i propositionen.För undvikande av missförstånd beträffande uttalandet om styrelsens sammansättningviU jag vädja liU statsrådet att säga några ord om hur han vidskrivandet av propositionen sett på denna problematik. Med detta ber jag att få yrka bifaU tillutskottets hemställan. Med anledning av vad nu sade viUjag säga följande. Riksdagenfår anledning att i vår ta upp den här frågan igen. är, somframgår av propositionen, att den framtida verksamheten vid dettainstitut skall bli föremål för en diskussion. 72 remissbehandling av ett betänkande,och i vår är det meningen all i en särpropositionframlägga etl förslag där man drar upp riktlinjerna på för detta ioch för sig mycket väsenthga instituts verksamhet. Denna proposition ochbeslutet är ett formellt bekräftande av vad som skedde när manbeslöt inrätta en professur i social forskning. Vad så gäller styrelsens sammansättning, som aUtså är enfråga för Kungl. , viU jag först göra den kommentaren tiU herrBerndtsons i reservation, att begreppet oberoendelekmannarepresentant för mig är ganska dunkelt såsom det står här. Det kan idetta sammanhang knappast tolkas på annat sätt än att det är fråga om ickeforskare. Eftersom tycker att myndighets- och organisationsrepresentanternaskaU vara i minoritet och dessa oberoende lekmannarepresentanter i majoritetkan det inte heUer vara tal om representanter för myndigheter ochorganisationer. Vad är det då? Jag har htet svårt att precisera vilken gruppherr åsyftar. Ordet oberoende i sammanhanget kanske med litetvälvillighet kan tolkas som ett s. k. förstärkningsord med innebörden att detskaU vara redbara personer vad vet jag. När detta riksdagsbeslut är fattat kommer Kungl. atlpå mitt förslag tUlsätta en styrelse. Vi utgår då självklart från den typ avstyrelse som det hittUlsvarande institutet har haft men kompletterar den. Ingenhar invänt något mot den typ av styrelse somarbetsmarknadsforsknings-institutet har haft, och jag ser därför ingen anledningatt frångå den huvudprincipen. Styrelsen kommer dock att utvidgas så att denomfattar representanter för den sociala sidan. Det kommer sannolikt att bU talom en elvamannastyrelse. Där kommer då att sitta representanter förLandsorganisationen, TCO, , , samt naturligtvis för de närmast berörda ämbetsverken,och . Vidare kommer en representant förde anstäUda att ingå i styrelsen som och det bhr den som fungerar somchef för verksamheten. Dessutom blir det en representant för den forskning iövrigt på den stathga sidan som har intresse i sammanhanget naturligt nogkonjunkturinstitutet. menade att man i en sådan här styrelseskuUe sätta in representanter för socialhögskolorna. Det låter i och för sigbestickande, men konsekvensen, , av något sådant skuUe ju varaatl man satte in representanter för inte bara en utan kanske ett par trefakulteter. Vi finner att de kontakterna med högskolorna skall tas avinstitutet, och därför placerar vi institutets forskare i vederbörandehögskolors lärarråd och fakulteter; det är där kontakterna skall ske. Menstyrelsen består av representanter för de intressen i samhäUet som här särskilthar anledning att ge sin åsikt tUl känna. Ett institut för social forskning HerrBERNDTSON i Lmköpmg (vpk): Att vi hade en proposition om socialutbUdning och forskning anser jag inte får utgöra något hinder för att ianslutning tiU den nu föreliggande propositionen förorda annan förläggningsorlän . Det är ju ändå nu som frågan definitivt avgörs i anledning av ensärskild proposition. Ett institut för social forskning