prot · FU0940 · 1971-12-31 00:00:00 — VUka andra frågor skuUe man för övrigtföreskriva att fackföreningsrörelsen får fatta beslut om? Det är en vanUg regel att man inte skaU lagstifta ionödan. Detta skuUe verkligen med de reaktionära tongångar vi hör blien klasslag. Man tycks också tro i det borgerliga lägret, att detekonomiska stödel är det viktigaste för oss inom fackföreningsrörelsen. Avtidigare behandUng av frågan framgår, att man hoppats på en minskning avkollektivanslutningen efter partistödets införande. Det är ånyo etl bevis förhur litet Stadgande i lag angående förvärvav medlemskap i politiskt parti Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti man känner fackföreningsrörelsen och arbetarrörelsen idenna fräga. PoUtikens ulformning betyder i särklass mer för oss, beroende päde poUtiska beslutens vikt. För oss är det av utomordentUgt stor betydelse altkunna vara med om all utforma och påverka de beslut som skall fattas i dennakammare. Funnes inle del socialdemokratiska partiet skuUe fackföreningsrörelsenförmodUgen starta ett sådant parti. Jag tror all det var i AUngsås som sade, attflera fackföreningar flydde frän koUektivanslutningen, Del tyder på att herrJonsson inte vet vad han talar om, eftersom koUektivanslutningen ökat varje ärunder senare tid. Borde del för övrigt inte säga oppositionen någonting att koUektivanslutningenökar trols att partistödet införts och trots att man diskuterat denna frågaoch hävdat all detla är en annan institutions angelägenhet. Det är ett önsketänkande frän den borgerliga oppositionennär man säger att fackföreningsrörelsen inte bör syssla med politiken. Detkommer vi otvivelaktigt alt göra, oavsett om del blir en lagstiftning ellerinte. De poUtiska besluten är aUlför vikliga för att de skall överlåtas tUlenbart poUtikerna. Inom fackföreningsrörelsen vill man ingalunda bli sattunder något borgerUgt förmyndarskap i detla avseende; man vUl falla besluten omegna angelägenheter själv utan nägra som helst pekpinnar frän den borgerUgasidan. Skall ökad jämUkhet kunna uppnäs gäller det verkligen förfackföreningsrörelsen och det socialdemokratiska partiet att arbeta tiUsammans,Jag kan försäkra er att vi kommer all göra det, SpecieUt folkpartiels och moderata samUngspartietsställningstagande i dessa frågor uppmärksammas och kommer att uppmärksammas ifackföreningsrörelsen. Vi kommer att göra aUl för alt förhindra alt vi skaU fåer tUl förmyndare i denna fråga och för att förhindra en lagstiftning sominnebär att ni bestämmer vUka beslut vi skaU fatta. Jag ber med detla att fä yrka bifall liUutskottets hemstäUan. 1 detta anförande under vUkel herr lalmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar inslämde , herrar Weslberg iHofors och i , , herrar i , ,, i , i , i Eskilsluna ochGadd, i Slockholm, saml herrar NUsson i ochPeterson i (samtliga s). HerrÅKERLIND (m) kort genmäle; i säger att del ärfackföreningsrörelsens poUtiska bindning som Uriterar dem som kritiserarkoUektivanslutningen, Det är inte aUs det som i första hand irriterar i dennafräga, ulan det som främst irriterar är att man tummar på den enskildes fri-och rättighet att själv besluta vUken förening, vilken organisation eller vUketpoUtiskt parli han vill tiUhöra. Men i och med att i sägerdella, har han utslungat samma fördömande av t. ex. Aftonbladetoch andra socialdemokratiska tidningar, som kritiserar koUektivanslutningen,och av aUa socialdemokratiska förtroendemän, som har kritiseratkollektivanslutningen. i frågar: Var finns tvånget? Jag vUlpåslå att tvånget finns då den enskilde inte har fält reda pä att han förls insåsom medlem i det socialdemokratiska partiet och alltså inle har någon somhelst möjUghet att utnyttja den mycket omtalade reservationsrätten just därföratt han inte har fått reda på att beslut har fattats. Sedan påstår i att det är ett allvarUgtingrepp att frånta fackföreningsrörelsen rätten att koUektivansluta enskildamedlemmar. Det säger som den socialdemokratiskaregeringen har lagl fram en proposilion, som kraftigt begränsar fackföreningsrörelsenshandlingsfrihel. Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti () kort genmäle; i talade omhenementalitet. Jag tyckte att hans anförande i skrämmande hög grad prägladesav just en sådan mentaUtet, Han började med ett angrepp pä , ettangrepp som jag för min del ber alt direkt få protestera mot. Skulle herrAhlmark såsom ledamot av inte ha rätt att yttra sig idenna utomordentUgt viktiga fråga? Sedan vUle göra gäUande alt vi inte hade någonkännedom om den hisloriska bakgrunden tUl sambandel mellan det socialdemokratiskapartiet och fackföreningsrörelsen. Jag vill dä erinra om alt jag i millanförande framhöU att kollektivanslutningen har sin hisloriska bakgrund. Jagyttrade: "KoUektivanslutningen-- kan måhända för gångna generationerha framställ som förklarUg och kanske rent av försvarUg, men måstedet betecknas som ett direkt groteskt förhåUande alt människor genommajoritetsbeslut ofta vid möten där de själva inte har möjUghet alt vara med anslutes tiU elt politiskt parti." påstod att koUektivanslutningen skuUe vara enensak för fackföreningsrörelsen och det socialdemokraliska partiet. Jag vill dåän en gång upprepa att den inte kan vara en intern fackföreningsangelägenhet.Det är här fräga om elementära fri- och rättigheter. Det är fråga om demokrati,och det är inte en intern fackföreningsfräga. påstod vidare att vi inte skulle veta vad vitalade om. Han må förakta och mig och andra, men här finns dockLO-anslutna medlemmar som har yttrat sig mycket sakkunnigt i denna fråga, ochdem tyckerjag att det finns aU anledning att lyssna tUl. I ulskollsreservationen har viuttalat förhoppningen om att frågan om kollektivanslutningens aweckUng skuUekunna lösas på frivUUghelens väg. Efter det vi har lyssnat på ärvåra förhoppningar onekligen avsevärt decimerade. HerrJONSSON i Almgsås (fp) kort genmäle: Jag tycker mig spåra en viss dualism mellansocialdemokraternas företrädare i kammaren i denna fråga. mycket vältaUgt, och upprepade sig, att grundlagberedningen skaUfundera på dessa problem. Jag uppfattade det faktiskt som ett löfte. Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Sedan sadeherr NUsson i alt del inle kan komma pä fråga all beredningen får synaden saken. Det bör vara fackorganisalionens egen angelägenhet. Socialdemokratin stöder de fackliga intressena, sägs detocksä. Är det sä säkert? Är de 100 000-lals medlemmar inom t.ex, LO-rörelsensom röstar med andra partier än just SAP möjUgen övertygade om samma sak? Sedan påstods det att reservationsrätten var fullt möjligoch fuUt tUlämplig, Det skulle inte finnas några principiella betänkligheteroch del var hell klart att man kunde använda sig av den rätten. Jag vUl ändåpåstå, hen talman, att jag under de år jag har jobbat som facklig förtroendemanhar träffat mänga medlemmar som sagt; "Jag har inte det politiska modelatt gä och reservera mig," Det är aUtså ett större problem än vad densocialdemokratiske partisekreteraren m, fl, här vill göra gällande. i säger också alt värt parlamenlariskasyslem bygger på den representativa demokratin och att ett bifall lill enanslulning därmed är elt fuUl demokratiskt beslut. Ja, analogt med detta måsteman väl säga att när avdelningar avslår en sådan framstäUning är enkollektivanslutning odemokratisk. Mot mitt påstående att flera avdelningar skulle ha utträtteller inte skuUe ha förnyat sitt kollektiva medlemskap säger attmedlemstalet i stället har ökat. Det är naturUgtvis betänkligt, Faklum kvarstårändå att många avdelningar, som varit kollektivt anslutna, icke längreär det , och de har motiverat varför. Jag vUl lUl sisl bara säga att vi liberaler för vår delhävdar att vi behöver en stark fackföreningsrörelse - del är nödvändigi. Menden stärks inle av de bindningar som ett koUektivt anslutningssystem ger. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Han lycker lydligenliksom alla övriga som har yllrat sig i denna fräga all det är aUdelesriktigt att man skall lagstifta mot fackföreningsrörelsen, I sitt lidigare inlägg sade också allsocialdemokralerna skuUe ha någol slags diklaluruppfallning. Jag mäste säga allherr moiion andas en myckel underlig uppfattning. Bl, a, skriver handär att de som hade annan uppfattning inle skulle våga reservera sig eUeropponera sig på något säll därför alt de skulle vara rädda för repressaUer, Detta är en allvarlig beskyllning mot svenskfackföreningsrörelse han insinuerar att fackföreningsrörelsen skuUe övapåtryckningar av olika slag. Den herrementaUlet som jag nämnde om tror jag nog i stäUelfinns här. När fackföreningsrörelsen bUdades var del vanligt att man ansåg borde trycka ner den. Och det är tydUgen vad man är ute efter här ocksä.Mig veteriigt har det inte inträffat att man lagstiftat emot nägon grupp pä delsätt som man nu föreslår. Mina reflexioner om rörde inte aUsherremenlalileten, . Den historiska bakgrunden har tidigare förnekats i aUasammanhang av de borgerUga representanterna. Därför eriraade jag om den. Jagförslär att med de LO-anslutna, som har yttrat sig så sakkunnigt,åsyftade i , Emellerlid tror jag inte att det var säinitierat och sakkunnigt som han vUle göra gäUande, Jag är medveten om att några fackföreningar just inom delförbund representerar eller som han har representerat i varjefall har lämnal det socialdemokratiska partiel. Faktum är dock all antaletkoUektivt anslutna liU det socialdemokraliska partiel har ökat. Del allvarliga i detta sammanhang är det ingrepp man viUgöra mot fackföreningsrörelsen, innebärande att den i fortsättningen inle självskuUe få fatta besluten i de angelägenheter som endast rör fackföreningsrörelsensjälv. Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti () kort genmäle: Jag anser att del ärriktigt att lagstifta för den enskUdes föreningsrätt och föreningsfrihet. Jagvill ocksä fråga: Vad har i emot bestämmelser idel avseendet? Varför är del farligt att ge den enskilde full frihet och rättalt själv bestämma om sin föreningsanslutning i alla situationer? HenSJÖHOLM (fp); i bekände färgoch demonstrerade sitt demokraliska sinnelag eUer rättare sagt sin brist pådemokratiskt sinnelag när han vUle förmena rätten att yttra sighär i kammaren. Jag tycker att skulle ha varil med tUlräckligllänge för att förstå all när etl visst utskotts ärenden kommer upp, kan en visstalare förekomma ganska ofla i talarstolen. har vi haftkonstitutionsutskottets ärenden uppe och tUlhör della ulskott. Närherr NUsson föreslår att vi skulle ha en särskild talarstol för ,kan jag säga all ju talar bättre än de flesta. Men vi skall noginte anordna talarstolar efter kvaliteten pä anförandena, och det trorjag attherr NUsson skall vara glad för. När jag nu har på kornet sä alt säga, skalljag bemöta en sak tUl, säger att del är klokt att lUl lag upphöjadet som är praxis. Om det inom vissa kretsar skulle bU praxis att införahusaga, menar dä att den skulle införas i lagboken? Del är ungefärkontentan av vad sade i det avseendet. VUken underbar lagstiftareär inte i . Om man skaU tala klarspråk, och det bör man göra, sä ärdet förnedrande för svensk demokrali att vi skaU behöva föra en sädan härdebatt. Det är verkligen beklagUgt att representanter för det socialdemokratiskapartiet, som gjort sä mycket berömvärt bäde för att bredda och fördjupademokratin det är helt obestridligt att så är förhållandel skaU svika justi den här frägan och framhärda i elt försvar för någonling som är etl övergrepppå grundläggande demokratiska principer. Det är underligt, herr talman, att delinle ur denna kompakla massa kan utkrislaUiseras en enda socialdemokrat somvill slå upp och visa att hon eller han har förstått vad detta egenlligen rörsig om och som vågar slå Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Är det verkligen att fordra för mycket av demokralisk känsla altbegära alt någon skaU väga ha elt självständigt stäUningstagande? Man kan intefä fram en enda socialdemokrat som verkUgen lycker att detta är det övergreppdel egentligen är. Jag har, herr talman, motionerat om att man i grundlagenskuUe införa en bestämmelse som garanterar den enskUdes suveräna rätt att självfä besluta om huruvida hon eUer han vUl vara med i ell politiskt parti och i såfaU vUket, säger man i utskottet att vi inte i försia hand skall lagstiftaom delta. Då frågar jag: När kommer andra hand? väcktes den förstamotionen i det här ärendel, och det är ganska länge sedan. Som vi hör ikammaren finns det ett kompakt motstånd från socialdemokraterna. Att hoppas päen självsanering är att hoppas förgäves. Det glädjande är att det inom självafackföreningsrörelsen börjat visa sig tecken pä att man verkligen förställ alldet här inte går längre. Men socialdemokratiska riksdagsledamöter har ju, somvi märkt, inte hunnit så långt pä vägen. Jag skulle vUja fräga såväl i som herrSten i och ytterUgare socialdemokrater - vem som helst omhur de släUer sig tiU ett teoretiskt exempel ett sådant kan man mycket välgöra eftersom det är en principfråga vi diskuierar. Om vi förutsätter alt det inågol fackförbund skulle bh en majoritet i styrelsen för en nazistisk rörelse exemplet är teoretiskt, men allting kan hända i denna värld - skuUe dåsocialdemokraterna fortfarande anse att det vore fuUl rikligt att dettafackförbund anslöt sina medlemmar tiU ett nazistiskt parti med rasism och isista hand folkmord på sitt program, att människor skulle kunna komma med idetta parti utan att veta om det, kanske komma med i medlemsförleckningar somskickades ul? Jag vUl gärna ha svar på jusl den frägan, framför alll frän herrAndersson i som ju är partisekreterare. När det nu sägs alt alla vi som är emol dennakollektivanslutning har lågsinnade motiv och att vi vill komma åtarbetarrörelsen, dä frågar jag jag kan stäUa frägan lUl i vUka motiv de socialdemokrater har som är emot koUektivanslutningen liksomvUka motiv de socialdemokrater inom fackföreningsrörelsen har som är emot den.Har också de samma låga motiv, vUl de komma ät arbetarrörelsen? Det är ocksäfrågor som tarvar sina svar. Förre folkpartiledaren frågade ibland när vidiskuterade dessa saker, och Per stäUde samma fräga , nämligen vaddet är för fel på etl system där den enskilde själv och uteslutande denenskilde själv får bestämma om hon eUer han vUl vara med i ett politiskt partioch i så fall vUket. Del är den grundläggande frågan och den har ännu inlebesvarats. stäUde den och jag har upprepat den. Kan man inte talaom vad det är för fel pä det syslemet sä kan man inle heUer motivera varför detskall ersättas med ett annal. Jag har alltså stäUt tre frågor och jag hoppas att jag fårsvar pä samtUga. i (s) kort genmäle; blev tydligen så arg över miltinlägg att det första han gör när han kommer upp i talarstolen är all tala omhusaga. Jag vet inte varifrån han fär sädana idéassociationer om det skuUevara nägon utveckling av debatten i fortsättningen. Han var ocksä förargad över alt jag ansäg att upptagit lång lid med sina anföranden under debatterna och menadeall det var mänga ärenden från . Del har det naturUgtvisvarit och det kan jag i viss mån ha överseende med, men del har ocksä varitandra frågor som har varit uppe och debatterat länge i. Jag vet inte om möjUgen blev litet besvikenför att jag inle föreslog att även han skulle få ha en egen talarstol. HerrSjöholm tog upp kvaUteten pä talarnas anföranden och ansåg att mitt senasteinlägg var botten. Skulle med den kvaUtet han har på sinaanföranden ha en egen talarstol så vet jag inte var vi skulle placera den. Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti () kort genmäle: Det var länge sedan jag hörde ett så sakUgtinlägg som detta frän i , När del gäUer många inlägg beror dessa påall en interpeUationsdebatt inledde dagens program, och det är inle herrAhlmark som bestämmer programmet. deltog i en interpeUationsdebatti ett ärende som han mänga gånger har engagerat sig i, nämUgen i frägan omoljeföroreningar. När i nu gickhela den långa vägen fram tiU talarstolen, varför svarade han dä inte på denfråga jag ställde till honom, dvs. vUka lågsinnade motiv som driversocialdemokrater att gå emot koUektivanslutningen, VUka lågsinnade motiv, herrNUsson, är det som driver socialdemokrater inom fackföreningsrörelsen att varamotståndare tUl koUektivanslutningen? Kan svara på det? HerrWERNER i (vpk): Den fråga som vi nu behandlar kan med fogkaUas en borgerUg käpphäst. Att den liUdragit sig extra intresse får välnärmasl tUlskrivas den ofta åberopade s. k. intressanta sammansättningen avriksdagen. Därför har de borgerliga partierna vädrat chansen att göra eltextra nummer av det här. Men efter att ha hörl hela den länga raden avborgerliga talare med glöd tala emot kollektivanslutningen sä ställer man sigosökt frägan om inte detta ändå har resulterat i berget som födde en råtta. Det finns mycket om vUket det tycks olika. Men omtyckandet skall föranleda en behandling i denna kammare, så borde del väl haett samband med ett konkret förslag om ett konkret stadgande eller åtgärd. Frånen del inom det borgerUga lägret är man också inne pä att vUja lagstifta dethar givit uttryck för och härom föreligger ocksåmotionsyrkanden. Men i den borgerUga reservationen blev inget av detta. ManviU att skall göra en opinionsyttring. Opinionsyttringar i dennafråga borde väl annars göras i Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti deorganisationer som är beslutfattare om kollektivanslutning eUer ej. Men, herrtalman, tUl sakfrågan. För vårt partis vidkommande kan vi inte tänka oss en formför medlemsanslutning som denna. Vi kan inte se nägon fördel i att i kraft aven mölesmajoritet, slor eUer liten, eller som mycket ofta är faUet ja, somregel är fallet en myckel liten del av berörda fackförenings medlemmar, sommedlemmar fä bäde poUtiska motståndare och personer som är totalt UkgUtiga fördet egna partiet. Men i SAP lycks man vara nöjd med en sädan ordning. Om del nubara berörde SAP, om det nu bara vore dess ensak, skulle frågan Ugga annorlundatUl. Men berör frägan i mycket hög grad aUa dem som genom tUlvägagängssällelmånga gånger är ovetande och i själ och hjärta motståndare tUl att plötsligtbli enroUerade i etl politiskt parli. Denna ordning är principiellt felaktig. Den tUlämpas påett stötande sätt. Den ofta åberopade reservationsrätten har en utformning somverkligen inte gör del enkell att bli reservant. Delta rimmar heller inle medsträvandena att i de allmänna valen förenkla valförfarandel så myckel sommöjligt aUt under bevarandet av valhemlighetens princip. Här måste de sominte vUl bU partianslulna deklarera sig, VUl de att den uppburna genomkollektivanslutningen högre medlemsavgiften skaU komma dem själva somavgiflserläggare tUl godo är proceduren långt ifrän enkel, I en del fall gärdetla helt enkelt inte för sig. Deras eriagda meravgifl tas hell sonika ianspråk. Hela denna märkUga anordning kunde beskrivas utförUgare och den gerverkligen en bild som borde stämma anhängarna av koUektivanslutningen lUleftertanke. Men vUka är bevekelsegrunderna, de politiska motiven? Debygger på en ordning som måhända, på den lid den infördes, hade visst fog försig. De bygger pä utgångspunkten om en dominans inom arbetarrörelsen, sominnebär en underkastelse eUer ett underordnande under SAP, Av dettaannexförhåUande har följt ett underordnande under regeringens ekonomiskapoUtik, ell slags beroendeförhållande som verkar hämmande päfackföreningsrörelsens aktivitet och slagkraft. Säger SAP-ledningen ochregeringen sä var del under och strax efler kriget lönestopp, dä blir detlönestopp. Säger man "återhållsamhet i lönekraven" ja, dä skallocksä den Unjen fullföljas. Jag lycker att argumentationen frän socialdemokratiskthåll här för bibehållande av koUektivanslutningen är ungefär likatorftig som den har varil . Det torftigaste i det falletvar nog anförandel av i , som i debatten verkligen uppträddesom prototypen för en "gråsosse" i sin argumentering för bibehållandetav koUektivanslutningen, Men jag tror, , att det är på del sättetsom ni frän socialdemokratiskt häll spelar de borgerliga partierna i händernanär del gäller denna fråga. Vi är anhängare av en självständig fackföreningsrörelse.Men detla betyder inle alt vi anser all fackföreningsrörelsen skaU avstå frånatt stödja eUer samverka med den politiska arbetarrörelsen. Men del skall skeunder principieUt acceptabla former det skall också ske objektivt, medbeaktande av förekomsten av mer än ett enda parti inom arbetarrörelsen. Medanfackföreningar med kommunistisk majoritet valår efter valår följt Unjen omlika delning av valanslagen tUl SAP och kommunislerna, följer desocialdemokratiskt ledda fackföreningarna och framför allt fackförbunden, föratt inte tala om LO, en Unje innebärande alt la för sig rubb och stubb. Fätaletundanlag bekräftar regeln. Det är denna mentaUtet för övrigt dokumenteradäven i fråga om partistödens utformning som Ugger i botlen ocksä i fråga omkollektivanslutningen. Man har som bekant i denna kammare dragilförsorg om alt vpk inte blivit representerat i . Någonreservation som preciserar vpk-gruppens position har sålunda inle kunnatavgivas, Säväl i utskottets betänkande som i den borgerliga reservationennämner man all de med frägan om kollektivanslutningen aktualiserade fri- ochrättigheterna överväges inom grundlagberedningen. Mot den bakgrunden finneräven vi del vara angeläget att till beredningen fä framförl hur vi ser pä dennafräga. TUl vUka resultat beredningen kommer i fräga om att konstitutionelltgrunda dessa rättigheter och hur della skall kunna ske kommer alltså tUlfälleatt ges att i senare sammanhang ta stäUning till. Den borgerUga reservationen ger antydan om det man innerstinne är anhängare av och som flera borgerliga motioner yrkat men somreservanterna av opportuna skäl frånlrätt, nämligen att lagstifta. Det må nuvara deras ensak. För vär del anser vi att fackföreningsmedlemmarna skaUträffa dessa avgöranden. Herr talman jag har redan anfört alt vi funnit detangeläget att precisera vår position som yrkande i omnämnd riktningställs. Värtyrkande och motiveringen för detsamma lyder: "Fackföreningsrörelsens uppgift är att företräda sinamedlemmars intressen. Denna uppgift fylles bäsl av en facklig rörelse sombehäller en organisatorisk självständighet genlemot poUtiska partier.Underkastelse under partipoUtiska hänsyn hämmar rörelsens aktionsförmäga ochinre Uv, Fackföreningsrörelsens beroende till SAP har bl, a. betytt att denunderordnats regeringens ekonomiska politik. Att fackföreningsrörelsen i skUdalägen stöder politiska organisationer kan i och för sig vara både nödvändigtoch riktigt. Men det bör ske på basis av organisatorisk självständighet och päfackföreningsfolkets egna vUlkor. EnUgt vär uppfattning är därför kollektivanslutning iprincip inte försvarbar. SärskUt förkastlig bUr den eflersom den numera väsentligenär en form för att i partisyfte krasst utnyttja fackföreningsmedlemmarnaspengar. Dess former är ocksä osympatiska genom att små minoriteter oftagenomdriver kollektivanslutning av stora avdelningar, och genom attreservationsförfarandet ofta på ett slötande sätt tvingar folk att offentUgenutpeka sig själva och sin awikande åskådning. Därför bör koUektivanslutningenrensas bort. När borgerUga partipoUtiker går tUl angrepp motkollektivanslutningen är det dock inte av omtanke om fackföreningsmedlemmarna.De borgerUga har inget emot kollektivanslutningen när de anser att den tjänarderas egna syften. Sålunda torde flertalet borgerliga riksdagsmän varaövertygade anhängare av den reUgiösa kollektivanslutning, som f. n, påtvingashela folket via statskyrkan. Stadgande i lag angående förvärvav medlemskap i politiskt parti Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politiskt parti Kommunisterna finner därför ingen anledning att i dennafräga delta i den borgerUga oppositionens taktiskt och egoistiskt motiveradepropagandaspel.