prot · FU0999 · 1971-12-31 00:00:00 — Sedan tycker jag inte att skall kasta såmycket sten. Han sitter själv i glashus. Hans parti har Uka många anmäldatalare i den här debatten som något annat parti. Jag tror också attFöreningssverige verkligen väntar sig en grundUg debatt i den här frågan somhar så stor betydelse för hundratals organisationer, hundratusentals ledare och Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m., För att återgå tiU sakfrågan, som inte ärså intresserad av att debattera, får jag för det första konstatera att han haringet stöd hos ungdomsorganisationerna för sin Unje om reservationsanslag.Risken är för det andra uppenbar att vi får ett ungdomsstöd som motverkar sittsyfte. Det innebär minskade anslag allteftersom aktiviteten ökar ochstimulansen är därmed borta. Det är detta vi viU slå fast I denna debatt, ochvi vädjar därför till dem som anser att det bör vara en annan konstruktion påbidraget att de tar sakUgheten i första hand och övriga hänsyn i andra hand vidvoteringen om . () kort genmäle: Hen fortsätter att recensera, ochden här gången var debatten från reservanternas håU "sammagrammofonskiva". Jag reagerar fortfarande mot det sättet att argumenteraoch tänker inte göra detsamma mot honom. Risken med förslagsanslag uppehåller sig vid. Men det är ju den logiska följden av den konstruktion statensungdomsråd har föreslagit, och aUdeles specieUt med den utgångspunkt som henZachrisson har. Risken för att aktiviteten snabbt stiger gör konstruktionen medreservationsanslag helt omöjUg, anser han. Då frågar jag mig varför dennaproposition lades fram när man inte ansåg sig kunna ta den vettiga ochrenläriga konstruktionen, och varför försökte inte utskottsmajoriteten, somtydUgen har lättare att tala med , få henne att dra tiUbakapropositionen? Sedan vägrar jag fullkomligt att tro att förstår följderna av den konstruktion som både propositionen ochutskottsmajoritetens ändrade förslag innebär. Jag har faktiskt så stor respektför hans intelligens att jag inte tror det. Det kommer ju att bU så omaktiviteten når taket så snabbt som tänker sig att om någraorganisationer starkt ökar sin aktivitet bUr det minskade bidrag för samtUga,och då måste justeringar ske. Resultatet därav blir att den aktivaorganisationen får sänkt bidrag per sammankomst medan den mindre aktivaorganisationen får ökat bidrag per sammankomst. Det kan väl inte vara möjligtatt kalla det för rättvist? HenZACHRISSON (s) kort genmäle: Jag viU börja med att säga ett par ord tUl frökenEUasson som jag inte hann med i min förra repUk. Hon hälsade mig välkommen nedtiU jorden, och jag skuUe vilja säga detsamma tiU henne. Vad vi nämUgen önskarär att ni inser nödvändigheten av att man utgår från vad man vet. I det här sammanhanget har vi inte fått några klara beskedom var anslaget skuUe landa. Det finns, , risk för jag betonar detäven om inte jag heller tror på det att vi landar på . Jagvet inte om det blir så men jag skulle väldigt gärna vilja veta det. Dethandlar om mycket pengar, och jag anser att den ekonomiska situationen är föraUvarlig för att vi utan vidare fattar ett beslut här som kan innebära envägning i storleksordningen åt ena eUer andra håUet. Fröken talade tidigare om en femårsplan, vilkenockså tas upp i ett särskUt yttrande från . Det är ett önskemålsom har förekomnUt på andra anslagsområden, och vi har avslagit detmed hänvisning till att vi inte brukar göra sådana framtidsbeställningar i denhär kammaren. Men att det framförs i detta sammanhang är verkligen någontingmycket kuriöst därför att å ena sidan vill öppna alla slussar man säger att vi vet inte hur det slår, men låt oss göra det tUl ettförslagsanslag och å andra sidan viU man ha en femårsplanering som innebäratt man verkUgen skaU veta hur det är framåt. Vi säger att vi har inte möjligheter att bedöma detta ensunder det aUra närmaste året. Vi viU ha en sådan grund för vår bedömning. Närvi får den skall vi diskutera igen, ty då har vi möjUghet att föra dennadiskussion. Vi har rekommenderat Kungl. Maj:t att när bedömning föreligger såskaU man ta upp frågan om förslagsanslag igen. Stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. Fröken () kort genmäle: hänvisade i sin tidigarerepUk tUl statens ungdomsråds arbetsgrupp som sagt att det finns osäkerhet igruppens beräkningar. Får jag då än en gång hänvisa tUl vad statens ungdomsrådhar sagt på den punkten, nämligen att man inte finner det troUgt att man kommeratt få fuU effekt av reformen . Även har juifrågasatt hur det skall vara möjligt att , med tanke på att reformeninte kommer att ge full effekt, utvärdera resultaten av den så att man skaUkunna få något säkrare bedömningsunderlag. Det är också därför att denna väg är omöjlig som vi harstannat för att redan nu gå över på ett förslagsanslag. När det sedan gäUer långsiktighet i planeringen kan jaginte ha någon annan uppfattning än att det behövs en planering och attungdomsorganisationerna för sin verksamhet i stor utsträckning är beroende avatt de kan planera sin verksamhet . Om inser nödvändigheten av det, tycker jag att han kunde ställa sig på sammaUnje som vi i denna fråga, nämligen att det behövs fasta belopp efteraktivitetsmått och efter verksamhetsmått för att den önskade expansionen iungdomsorganisationerna skall vara möjlig. Jag tycker det är tråkigt att viinte har fått klarlagt från utskottsmajoritetens sida om det verkUgen är ettförslagsanslag med samma måUnrikt-nlng och ett fast belopp per sammankomst somman tänker sig på den kanten. Det klarläggandet har vi inte fått. HenKÄLLSTAD (fp): Regeringens förslag, enkannerUgen statsrådetOdhnoffs proposition nr 32, om stöd tUl ungdomsorganisationernas lokala verksamhetskulle ju vara ett allmänt aktivitetsstöd av stimulerande slag, men det gerbara sken därav. Det har framgått inte minst av vad som sagts frånreservanternas sida. Förslaget avviker på några väsentUga punkter från statensungdomsråds förslag. Man har satt ett tak på till idrottenoch tUl övriga organisationer, reUgiösa, ideeUa ochpoUtiska organisationer. Ett bidrag som ger mindre ju större aktivitet enorganisation visar upp fungerar inte som ett stimulansbidrag. Stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. Både utskottsmajoriteten, dvs. socialdemokraterna ochkommunisten i utskottet, och de borgerliga reservanterna har på flera punkterkorrigerat statsrådet proposition. Bl, a. har vi tagit bortden dubbla fördelningsprincipen, dvs. bidrag efter medlemstal och bidrag eftersammankomster, och ger i stället bidrag efter aktivitet, efter sammankomstersåledes. Majoriteten har aUtså inte antagit propositionens princip på enväsentUg punkt. Där har statsrådet följaktligen fel. Det gäUer ocksåkontrollfrågan som hon menade var ett spörsmål av semantisk natur där juutskottet har föreslagit ett tiUkännagivande för Kungl, Maj:t, Det heter där t,o. m, att utskottet har bestämda betänkhgheter emot det system som förordas ipropositionen. Detta innebär awikelser från propositionen. Bidraget till fritidsgrupper kom ju tUl 1954 i samband medmotbokens avskaffande. Man ville motverka att omläggningen av alkoholpolitikenledde tiU sociala skadeverkningar. Det sociala motivet är än starkare medhänsyn tUl ökad mellanöls- och alkoholkonsumtion bland ungdom, narkotikabrukoch ökad krimlnaUtet. Därför vill vi inte ha det tak på anslaget som regeringenhar satt. Det är värt att det kostar något att satsa på ett ungdomsstöd somskaU gälla aUa former av mötes- och gruppverksamhet inom idrottsorganisationersamt reUgiösa, ideella och politiska organisationer. Det är därför ocksåriktigt att vi ersätter det tidigare stödet till fritidsgrupper, som hadeenbart hobbybetonad verksamhet, genom ett allmänt aktivitetsstöd med deförändringar som utskottet har redogjort för. Jag har också i min hand ett uttalande från inte mindre än21 reUgiösa och ideella ungdomsorganisationer med tUlsammans 630 000 medlemmar.Det gäller organisationer mom och frikyrkorna, ,lOGT-NTO, KFUK och KFUM, H, Ungdomens röda kors föratt nämna några - och dessa ungdomsorganisationer har uttalat sin besvikelseöver den tekniska utformningen av det i propositionen 32 föreslagna stödet tiUungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Statens ungdomsråds arbetsgrupp, som ju utredde frågan,framförde också i sin utredning att kostnaderna för ett statligt stöd till denlokala verksamheten enhgt den föreslagna utformningen kunde beräknas tiU 21miljoner kronor för /72. I statens ungdomsråds slutUgautformning sänktes beloppet som bekant till med hänsyn tiUatt utnyttjandet av stödet med aU sannoUkhet inte skuUe kunna bU fuUständigtdet första året, och pengarna skuUe anslås i form av ett förslagsanslag. Den i propositionen gjorda begränsningen tUl ettreservationsanslag på innebär att bidraget relativt settminskar i takt med utökad verksamhet. Denna effekt innebär att redan etableradegrupper inom organisationerna hämmas i planeringen av en utökad verksamhet.Varje ny grupp och varje ytterUgare sammankomst medför en direkt minskning avbidraget tiU redan genomförda sammankomster. Det kan ju mte innebära någonstimulans. När det gäUer fördelningen av bidraget tiUorganisationerna underströk inte bara arbetsgruppen i sin utredning utan ocksåstatens ungdomsråd ochremissinstanserna vikten av att aU ungdomsaktivitet värderas enligt sammanormer och tillgodoräknas samma ekonomiska stöd. I propositionen görs nu ett markant avsteg från denprincipen genom att anslaget fördelas i två poster, nämligen å ena sidan tUlidrottsorganisationer, å andra sidan till övriga organisationer. Dennafördelning innebär att idrottsrörelsens 1,2 rruljoner medlemmar föreslåserhålla ett stöd på , vilket ju innebär permedlem, och att de övriga organisationerna med sammanlagt ungefär 950 000medlemmar föreslås erhåUa ett stöd på , vilket innebärknappt per medlem. har ju vi reservanter tagit avstånd från uppdelningenav anslaget i två poster. Grunderna för en sådan här beräkning förefallermycket osäkra, då gruppen övriga ungdomsorganisationer omfattar poUtiska ochreUgiösa ungdomsorganisationer med mycket stor aktivitet, vilka tidigare varitså gott som uteslutna från möjUgheten att genom frltidsgruppsbi-drag få stödför sin idélnrlktade verksamhet i de lokala grupperna. Det förhållandet medförorimliga konsekvenser, då många övriga ungdomsorganisationer i storutsträckning bedriver idrott i oUka former men inte kan beräknas erhåUa mer änhälften av det stöd som en till ansluten föreningerhåller för samma aktivitet, 1 propositionen föreslogs också att fördelningen meUanorganisationerna skulle ske på basis av medlemsantal och mom organisationernapå basis av redovisad aktivitet, men denna dubbla fördelningsprincip har juförkastats både av utskottsmajoriteten och av reservanterna, så jag behöverinte uppehåUa mig vidare vid den saken. Målsättningen för det lokala stödet skaU, såvitt jagförstår, vara att stimulera aktiviteter i mindre grupper. Det sker genom att enförhållandevis mycket blygsam summa på skall utgå per sammankomst. Menvid beräkningen av antalet bidragsberättigade sammankomster har det varitmycket svårt att få fram ett säkert underlag, beroende på att förslagetutarbetats med tanke på att en rad sammankomster som inte varitbidragsberättigade i fritidsgrupper nu skaU bli berättigade tiU bidrag. Statens ungdomsråds arbetsgrupp beräknade medelsbehovetför 1971/72 utifrån en uppskattning av 2,1 miljoner bidragsberättigadesammankomster. Detta antal har framräknats med ledning av antalet sammankomstersom tidigare redovisats genom fritidsgrupper, med tillägg av uppskattat antaltidigare icke-bidragsberättigade sammankomster. Organisationerna har uppgivitatt upp till 40 å av deras sammankomster tidigare inte varitredovisade i fritidsgrupper. har i sitt förslag uppskattat antaletbidragsberättigade sammankomster tiU 1 750 000. Reduceringen har troligengjorts med utgångspunkt i att ungdomsrådet räknat med en viss tröghet igenomförandet av denna nya anslagsform, vilken kommer att dämpa effekten så attdet först bUr fullt utslag. Men med konstruktionenreservationsanslag i stället för förslagsanslag föreligger nu risken att summan10 kronor per sammankomst kommer att reduceras på grund av att antaletbidragsberättigade sammankomster kan överstiga det antal som uppskattats avstatens ungdomsråd. Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. slagetblir att ju fler lokala aktiviteter som genomförs, desto större blirreduceringen av bidraget per sammankomst. Därmed reduceras givetvisstimulanseffekten. Statsrådet har sagt att diskussionen omreservationsanslag respektive förslagsanslag har stått i centrum på ettöverdrivet sätt. Men jag anser att detta är en väsentUg punkt i den debatt somförts och som förs här . Jag anser också att man skaU ta med i beräkningenatt betydligt fler organisationer nu kommer att kunna tillgodogöra siganslaget. Förut har ju fritidsgrupper inte varit en tillämpbar arbetsform i aUaorganisationer. Vissa uppskattningar har gjorts av en del organisationerangående beräknat antal bidragsberättigade sammankomster. Så har t. ex. med 10 000 medlemmar och 200 aktiva kårer uppskattat dessasammankomster tUl 35 000 . med 45 000 medlemmaroch 900 aktiva kårer det gäUer åldersgruppen - harberäknat sammankomsterna tiU 100 000. Ungdomens röda kors med 11 000 medlemmaroch 330 aktiva föreningar räknar med 8 500 sammankomster, och med 85 000 medlemmar och I 500 lokala grupper beräknar antaletsammankomster tiU 50 000. För Svenska missionsförbundets ungdoms del ger en låguppskattning en beräkning på 45 00050 000 sammankomster. SMU har /70genom redovisat 2 400 fritidsgrupper. Man beräknaratt medeltalet sammankomster per fritidsgrupp är 13. Det ger 31 200sammankomster. TiU detta kan lågt räknat läggas 15 000 icke tidigarebidragsberättigade sammankomster. Det skuUe mnebära att enbart dessa femangivna organisationer skuUe kunna redovisa ungefär 240 000 sammankomster,vilket skuUe motsvara . För att uppnå önskad effekt av det lokala aktivitetsstödetoch kunna ge utlovade per sammankomst bör anslagsformen varaförslagsanslag för att inte det man åsyftar, ett stort antal lokalasammankomster, skall innebära en reducering av bidraget. Utskottsmajoriteten har funnit sig böra förorda attmedelsanvisningen tiUs man har ett säkrare underlag för en bedömning aveffekten av det nya systemet sker i form av reservationsanslag. Men det hetervidare att så snart underlag föreUgger för en bedömning av medelsåtgången underdet första året med det nya bidragssystemet bör man gå över tillförslagsanslag. Utskottet säger sig också vara medvetet om att enkonsekvens av denna ståndpunkt kan bU att de anvisade medlen inte förslår tUlbidrag med per sammankomst. Så kommer då i stäUet förslagen omjusteringar i bidragsgivningen. Statsrådet har tidigare i sitt anförande sagt attdet som står i utskottsmajoritetens betänkande är något kryptiskt uttalat. Påden punkten får man hålla med henne. Det är faktiskt som också sagts här enganska krångUg konstruktion som man här försökt beskriva, I stäUet har vi reservanter menat att en annankonstruktion är den riktiga. Huvudsyftet med reformen, nämligen att främja delokala organisationernas aktivitet, kan tiU stor del gå förlorad vidutformningen avbidragsreglerna såsom de framställts i propositionen och faktiskt även enUgtutskottsmajoritetens skrivning, även om det är en betydlig förbättring. EnUgt nUn och reservanternas mening skaU bidragsgivningenbygga på principen om ett fast bidrag per aktivitet. Det förutsätter attanslaget tUl ungdomsorganisationernas lokala verksamhet får förslagsanslagsnatur. Jag villdärför, herr talman, yrka bifaU till reservationen. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledrungen av kammarens förhandUngar. Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. HenGUSTAFSSON i (c): Det stora intresse och den debatt sompropositionen nr 32 väckt är både förklarlig och naturUg. Den rör vidväsentliga ting. Allesammans har vi upplevt hur samhället och familjenförändrats under några få decennier. Hemmet spelar inte längre samma roll somfostrare, skoltiden har bUvit längre, ungdomens fysiska mognad sker tidigareoch fritiden ökar. FörmodUgen fortsätter utveckUngen, kanske i ännu snabbaretakt. Förändringar av detta slag, de må vara hur positiva som helst, kan bliför ungdomens del besvärUga och kan innebära både svårigheter och faror. Denökade fritiden kommeri konflikt med hemmens minskade betydelse som fostrare,och detta kan skapa konfliktsituationer. Vi talar om ungdomsproblem, och visst finns det problem,men det största problemet kanske är att finna de bästa formerna för ettungdomsarbete som skapar goda och ansvarskännande samhäUsmedborgare. Vårt alltmer kompUcerade samhälle ställer allt stöne kravpå människorna. SamhäUet å sin sida måste göra aUt för att underlättaIndividens anpassning. Ungdomsorganisationernas ansvarstagande och praktiskaarbetsformer bör därför på aUt sätt stödjas. När det gäUer nu föreliggande förslag tiU nya grunder förstatens stöd tUl ungdomsorganisationernas och idrottsrörelsens lokalaverksamhet, måste man tyvärr konstatera att departementet ej ansettt sig kunnaförelägga ett förslag som verkUgen skuUe innebära en längeefterlängtad förbättring. Besvikelsen häröver är också stor. Statensungdomsråds representantskap har i brev tiU ledamöter uttalat dettaoch säger bl. a. att grundtanken för förändringen av det statUga stödet tUllokal verksamhet frångåtts i propositionen. Vad jag i min motion nr 1251 främst vänt mig emot är, attverksamhet bland ungdom aUtfort betraktas som mindre angelägen.Flera remissinstanser har krävt en sänkning av minimiåldern, och för min egendel kan jag inte förstå att man inte, barnstugeutredningen till trots, ändåkunnat bedöma det så pass värdefuUt att barn redan fingeräknas m bland de bidragsberättigade. Ungdomsorganisationerna har en omfattandeverksamhet i gång just i åldrarna , och att stödja dennaverksamhet förefaUer i varje faU mig naturligt. Det är högst beklagUgt att kulturutskottet vidbehandlingen av propositionen 32 jämte motionen 1251 i anslutning härtill, försin del ej Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. kunnatbifalla framstäUningen om en sänkning av minimiåldern tiU . Man säger juändå från utskottets sida, att det är önskvärt med en UtveckUng i riktning motett statligt stöd till fritidsaktiviteter även inom åldersgrupper under 12 år.Det förvånar mig mycket, att när nu skaU besluta om nya grunder förstatUgt stöd tiU ungdoms- och idrottsorganisationernas lokala verksamhet vågarman inte vara radikal nog att föreslå regler som verkUgen skulle geungdomsorganisationerna ett rejält handtag. Man säger från utskottets sida att ett nytt läge uppståttefter motionstidens utgång, i och med att Kungl, Maj:t i årbeslutat uppdra åt att i samråd med , statensungdomsråd, barnstugeutredning och inkommamed förslag till program för en försöksverksamhet med fritidsaktiviteter förbarn, företrädesvis i åldrarna och att denna försöksverksamhet skuUefinna former för samverkan mellan kommuner och ungdomsorganisationer,utnyttiande av befintUga lokaler etc. Detta är ju gott och väl. Men tUl detta vill jag barasäga: Inget nytt läge har uppstått! På sidan 35 i propositionen, i fjärdestyckets sista rader står just detta: "Vidare finns möjlighet förorganisationerna att ur allmänna arvsfonden erhålla stöd tUl särskildaförsöksprojekt för barnverksamhet." Samverkan mellan kommunen och organisationerna är helleringenting nytt. Den har ju pågått . Vad vi skaU besluta om är nyaregler för det statliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.Låt oss då utforma detta så att det verkUgen bUr ett gott stöd! Ungdomsorganisationerna och idrottsrörelsen har redan denhär verksamheten i gång och behöver för sin del inte någon försöksverksamhet.Jag förstår över huvud taget inte vad den här försöksverksamheten som det talasom har med det statliga stödet till ungdomsorganisationerna att göra. När det gäUer redovisningen vUl jag bara säga, attkommunalt bidrag blir nödvändigt även i fortsättningen. Det betyder attkommunens fritidsnämnd Uksom får hand om granskningen av bidragsansökningarna.Att då ha enhetUga ansökningsblanketter för såväl det statUga som det kommunalabidraget underlättar givetvis både organisationernas och det kommunala organetsarbete. Ett sådant uttalande från sida skuUe säkerUgen ej uppfattassom en inblandning i kommunala angelägenheter, utan hälsas medtillfredsställelse då det skulle innebära en administrativ förenkUng förberörda parter, I debatten om presstödet och annonsskatten talade manmycket om bevarandet av demokratin i ett fritt samhäUe. Man berörde de våldstendensersom uppstått och fått tUl följd ändringar i fattade beslut, somtillkommit under demokratiska former. Man var orolig för UtveckUngen när detgäUer demokratins fortbestånd i vårt framtida samhäUe, Men låt oss också kommaihåg, att framtidens samhälle är beroende av i hur hög grad framtidens vuxna ärmogna för att överta samhällsansvaret, eller med andra ord: Den ungdomsmiljö vii dag skapar är avgörande för hur framtidens samhäUe kommer att bU, Jag har med mitt inlägg endast velat redovisa motiven Jag ber att få yrka bifaU till motionen 1251. Herr tredje vice talmannentUlkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande , Eftersom två representanter för ,herrar i KU och KäUstad, utvecklat vår syn på proposition nr 32 och äventalat för reservationen i utskottet kan jag korta ner mitt anförande på vissapunkter. Det bör väl om inte annat glädja , som här talat omdåUg dicipUn hos de borgerliga partiernas företrädare. Jag kan förstå att denkritik som vi har framfört är besvärande för honom att lyssna på. Jag skall häranföra några tankar om den motion som jag har lagt fram i den här frågan, menjag tUlåter mig ändå, herr talman, att först utveckla några allmänna synpunkterpå propositionen. Statsrådet proposition, som behandlar stödet tillde lokala ungdomsorganisationernas verksamhet, har ju väckt stort intresse överhela landet och bUvit föremål för en mycket livUg debatt, detta därför att denberör en så stor och utomordentUgt viktig verksamhet. Vi skall vara tacksamma för att det finns ideellaorganisationer och ledare som i de flesta faU offrar aU sin fritid för att gevår uppväxande ungdom en verkUgt meningsfylld fritidssysselsättning, SkuUesamhället avlöna de tusentals friviUigt arbetande ungdomsledarna runt om i vårtland, då skuUe sannerligen inte de i anslag som föreslås ipropositionen räcka särskilt långt. har både statsrådet och utskottet antyttatt detta är en verksamhet som bör stimuleras och uttryckt att den nyabidragsformen skall vara aktivitetsfrämjande. Jag förstår inte riktigt hur manytterUgare kan stimulera intresset och öka aktiviteten när man låst anslagetmed ett tak på genom att anvisa ett reservationsanslag.Det är och blir nämUgen på det sättet att när man kommit upp till I 750 000sammankomster är anslaget förbrukat, och någon ytterUgare aktivitet ochverksamhet som ger bidrag finns det alltså inte utrymme för. För att på allvar tala om att den nya bidragsformen skallbli aktivitetsfrämjande har i sUi motion nr 1252 föreslagit attreservationsanslaget ändras tUl ett förslagsanslag. Utskottet säger i sin skrivning att man "kan inteunderlåta att konstatera att ett beslut enUgt ungdomsrådets Unje" vilkensammanfaUer med vår motion "med ett förslagsanslag och bidrag med 10kr, per sammankomst kan komma att få till följd att behovet av anslagsmedelhögst väsentligt överstiger vad som beräknats i propositionen". har ju också här tidigare talat om detta. Han nämnde även att mankunde få ta risken att landa på bortemot vilket naturligtvisär oreaUstiskt. Men skulle vi få en sådan aktivitet, , skaU viväl vara glada då har vi tagit hand om hela den svenska ungdomen. Men naturligtvis finns det skäl att göra ett antagande attsumman överskrids om man tar ett förslagsanslag. Lyckas de ideella organisationernai sina strävanden att öka aktiviteten och engagera fler ungdomar