prot · FU0957 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi som även i årmotionerat om etl verkligt utbyte av värnpliktstjänstgöring mol biståndsarbetei och blivit nedvoterade även förstår att del är lendensen Ullminskad vilja all bistå som tydligen ligger bakom detla förhällande,man må sedan dölja del bakom ell sådant förment moliv som alt värnpliktslagenskulle behöva ändras om motionärernas yrkande bifölls. Varför skulle annars ensädan ändring betecknas som sä svär? Den kvantitativa sidan av vårt u-landsbiständinger alltså stor oro. Om inte en väsentligt ökad informationsverksamhetrörande angelägenhelenav i-ländernas prakliska ansvar för ulveckling radikall kanförändra opinionsklimalel lUI dessa länders förmän, har man anledning allmissUösta, Den saken berördes i replikskiflena . Del bör vara fräga om inlebara en "tUlräcklig" den saken är vi väl överens om - utan ocksä enobjektiv informaiion bäde om som sådana och om de olikabiståndsinsatserna. En svensk missionsledare har berättat för mig alleleverna vid paslorsseminariel i Ngouedi i Kongo-BrazzavUle blivit intervjuadei ell reportage av och då bl. a. fäll frågor om hurmissionärerna uppfallades av befolkningen. De hade försöki ge en objektivbeskrivning av folkstämningen, där de refererade både kriiiska och fördelaktigaomdömen. Dä reportaget sändes var dock enligt min sagesman endast de kritiskaomdömena medtagna. Sådana snedvridningar undergräver förtroendet föru-landsarbetel här hemma, del mä vara missionens eUer av andra bedrivetbiståndsarbete som drabbas av reportersaxarnas härjningar i de gjordabandinspelningarna. Jag skall nu något beröra u-landsbislåndels kvaUtativasida, väsenlligen i informativt syfte men också för all fäsla regeringensspeciella uppmärksamhet på elt par aktuella dokument rörande u-landsbislåndel. Förra ärel ägnade vi slor uppmärksamhel äl frägan om ökadeanslrängningar för all främja induslrins ulveckling i . följsresonemangen upp bäde i propositionen och i motioner bl. a. frän värt häU. ex. ämnar SIDA i samverkan med olika myndigheier och organisalioner närmareundersöka hur man skall kunna tUlgodogöra sig tUlgänglig expertis i fräga ominduslriulveckling i . Jag förmodar att det då rör sig om expertis,speciellt inriktad på u-lands-förhållanden och u-landsmiljöer i vid mening. Del konstateras i propositionen all industrialiseringenfrämsl komyiit städerna tUl del genom ulländska förelag som använt en teknikanpassad i första hand lUl marknadsförhållandena i de rika länderna, Delta ären viklig orsak lill all induslrin i i sä ringa män bidragit lillalt lösa dessa länders växande sysselsättningsproblem. Denna problemalik var, fru talman, uppe till omfattandediskussion dä i sin januarisession log uppfrågan om anpassning av medlemsstaternas u-landsbistånd ;s den 19november förra ärel anlagna u-landsslrategi för del andrautvecklings-decenniet. sammanträdde för övrigl inärvaro av framsläende företrädare för sädana DAC-länder ulanför somAustralien, och , och diskussionen inleddes med ett störreanförande av DAC:s ordförande . . Den hade också föregälls av ensärskild rundabordskonferens med ell slort antal u-landsexperter från bl. a.FN, , , , , , och . Därtill hade det hållits elt seminarium i föru-landsar-betare, speciellt sådana som gjort erfarenheier säsomfriviUigarbelare i , och med deltagande även av representanter förell flertal av dessa länder. Ämnel för della u-landsseminarium var frägan omhur man skall få lUl sländ en verklig mobUisering av de mänskliga resursernaför social och ekonomisk ulveckling. Sex rapporler var det dokumentariska den 1 aprU 1971 den 1 aprU 1971 underlagetför denna Europarädsförsamlingens debatl. Den viktigaste av dessa var givelvisden som byggde pä rundabordskonferensens överläggningar. Både i denna rappori och i rapporlen fränu-landsseminariel riklas uppmärksamhelen pä behovel av vad man kanske kan kallaen speciell industrialiseringsmetodik eller -strategi för u-länderna.Egentligen är del inle fräga om något nytt utan om en besinning på och slutsatsav vad man ju så väl vel förut: slor brisi pä kapiial och slort överskoll avarbetskraft råder i . Trots att nationalprodukten även i u-ländernaväxer ökar arbetslösheten bäde i städerna och på landsbygden i dessa länder.DAC beräknar att de arbetsföra pä grund av siigande nativitet och trots alltsjunkande mortalitet skall öka under 1970-lalel i u-länderna.Motsvarande lal för i-länderna uppges lill 11 proceni. Man har genom en enkel konsekvensanalys av u-ländernasläge i fräga om tillgäng på kapital och arbelskrafl börjal all allt bällreinse, alt dessa länder i inledningsskedet av sin induslrialisering behöver enleknik, som visserligen är modern men dock är av en delvis annan och meralätthanleriig lyp än den som tUlämpas i de tekniskt högl uivecklade i-länderna,1 den av Europarädsförsamlingen antagna resolulionen nr 478 pekas därför pä vadsom upplog huvudintresset i en särskild konsulla-lionsgrupp av lekniskaexperter vid u-landsseminariel i , som jag nämnde om förut, nämligenbehovet i av tekniskt fullgoda lUlverkningsmeloder pä en nivä mellandem som användes vid mera personalinlensiv respekiive högmekaniserad, merakapitalkrävande produktion. Varken inom jordbruket eller i industrin i mängau-länder har man praktiska möjligheler all i varje fall omedelbarl använda delekniski avancerade produklionsmeloderna. Med lermen "intermediale lechnology", som manrör sig med i deballen om hilhörande ling, avses jusl dessa enklare produklionsmeioder,som av bl. a. utbildningsskäl och på grund av den slora tUlgången päarbelskrafl i varje fall i försladierna lill industrialiseringpassar dessa länder bällre än de slarkl kapilalkrävande meloderna. Del är härdefiniiivl inle fräga om en kvalilalivl sämre leknik ulan om en annan, föru-landssitualionen bättre anpassad och mera personalintensiv leknik i eltinitialskede av industriella ulveckling. Denna specialteknik harför övrigl ganska ingående ulvecklals även vad del gäller t, ex, bostadsbyggnadoch stadsplanering i men bör givetvis vetenskapligt bearbetas änytterligare och framför allt prakliskl prövas, Europarädsresolutionen har enligl rädsförsamlingens beslulöverlämnats UU bl, a, FN:s berörda biståndsorgan och till , bl. a. i syfteatt rikla uppmärksamhelen pä konsullalionsgruppens förhoppning om all isamverkan med lämpliga FN-organ skall söka grunda ell inlernalionelltinformationskontor rörande den här åsyftade, mera u-landsanpassade lekniken.Gruppen, som jag hade förmånen all tiUhöra som Europarådels rapportör, betonarviklen av all det informalions-centram man syflar alt bygga upp verkligenblir etl kvalificerat organ och alllsä gör mer än att t. ex. ägna sig åt enkeldokumentationsförmedling. Det gäller all fä lUl sländ elt mera aktivt utbyteav frågor och svar om denleknik del här rör sig om. Det finns pä sina häU ule i världen jsj 57 den 1 aprU 1971 mindre kvalificerade organ för denna "intermediale lechnology" men inle någol högl specialiserat och kvalificerat organ för verkligt aktiv service påinternationell nivä rörande denna leknik eller, som den ibland rent avhar kaUats, fUosofi. För övrigl uppmanar Europarädsresolutionen medlemsländernaalt vecklingsbiståndet söka anordna elt nät av informationscentraler förallmänt utbyte av olika typer av erfarenhetsmalerial om u-landsbiständet. FN.splan på att organisera en egen inlernalionell frivilligkär för u-landsinsalseraktualiserar ocksä vikten av starkt ulbyggd informaiion om för allöka inlressel för dessa länder och allmänt siärka bislåndsviljan. Självaförulsällningen för all den kåren skall kunna komma lill sländ är all man färlUl slånd en allmänt breddad kunskap om dessa ling. Det pekas bl. a. också päalt informaiionen kan bli mera konkret om man läler tidigare friviUigarbelare iu-länder ge del av sina erfarenheter, t. ex. i samband med undervisning omdessa länders problem i i-ländernas skolor och universitet, som bör ägna ökaduppmärksamhet äl ulbildning av personal för u-landstjänsl. Det bör lUläggas, fru talman, att i rekommendalion nr 635 ocksä antagen vid januarisessionen direkl rekommenderar Europarädels minislenäd att med silt politiska slödöverlämna förslagei om grundande av etl internationelll centrum för"intermediale lechnology" med den uttryckliga förutsättningen allOECD lar upp frägan om dess ansvar för elt sådant organ och om dess slöd iövrigt ät verksamheten i samverkan med de av som kan vara berörda avdetta spörsmål. Frägan är då om den är beredd attanvända sitt inflylande i ministerrådet - t. ex. genom regeringens nyulnämndaEuroparådsambassadör - och i för alt främja den tidigare nämndakonsullalionsgruppens uppslag om elt inlernaUonelll informationscentrum av delslag del här gäller. Det skulle ju ligga hell i linje med vårl allmännainlresse att främja industriella ulveckling och kanske ge SIDAmöjlighel alt "tUlgodogöra sig tUlgänglig expertis i fråga ominduslriulveckling" som det slär i proposiiionen i varje fall pä litetlängre sikt. För övrigt vUl jag inslämma i SlDA;s påpekande alt"förberedelser i en nära framlid bör inledas för biståndsverksamhetensomfattning och inriktning närmasl efler 1974/75, dvs. för lidenefter del är dä enprocentsmålet, vUket av slalsmaklerna angivils såsom eltetappmål, har passerats". Jag ber, fra talman, alt få yrka bifaU lUl samtliga dereservationer som har såsom första namn. Del jag har sagl anknyternärmasl lill punklen 4, men även de övriga reservationerna med hen namnber jag aUtså att fä ansluta mig lUl. Hen i (vpk): Jag viU börja med att yrka bifaU tUlvpk-motionerna nr 674 rörande anslaget lUl Väridsbanken och nr 1186 rörande handels politiken gentemot de faltiga länderna. Nr 57 bifallsyrkande sker inle medavsikien all bara förorda smärre Torsdaeenden ändringar i biståndsschemat. Detsker utifrån en hell annan syn på den I anril1971 s. k. biståndsfrågan än dénofficiellt förhärskande. -------------------- När andra världskrigel var sluldrog genom världsopinionen en kraflig Detstatliga ut- y|g y inlresse för internationeUaproblem. SärskUt inom den yngre vecklingsbiståndet generationen togsig della ullryck i elt progressivt engagemang i frägan om världsfattigdomen.Men också andra iniressen var ule, iniressen vUkas slrävan var att hänsynslöstutnyUja den radikala ungdomens naiva men oftast ärliga internationalism. Enefler en började de unga entusiasterna märka hur de var brickor i ell spel,bedrivet av dem som hade den verkliga makten och som hade sina speciella syflenmed biståndspolitik. Gradvis avslöjades inom biståndsverksamhetens olika grenarde mesl häpnadsväckande poliliska skandaler. Både i utlandet och i komdel fram pinsamma ling rörande politiker och byråkrater som skapat sigslällning och karriär på elt föregivet engagemang i u-landsfrågan. För den eneefter den andre kröp del fram, att de suttit i olika internationellaorganisationer och molarbetal alla genuina och uppriktiga socialabefrielselendenser i de fattiga länderna, all de i sin verksamhet fåttpengar och instruktioner frän CIA, det amerikanska hemligaunderrällelseväsendet. I den privata och offentliga Stockholms-byråkratins cityoch även i detta hus har jag selt ansikten vUkas sammanhang med dennavärldsimperalismens intrigverksamhel är mig aUtför välbekanta. Vid sidan av denna CIA-infUtralion i internationeUaverksamheters olika grenar kördes också en propaganda som avsåg att motverkaden politiska insikten och medvetenheten hos gemene man och kanaliseraopinionen för de fattiga länderna i former som var ofarliga och harmlösa förvärldskapitalismen. Del var hela den falska humanism och föregivna fredsvänlighetsom argumenterade för ökat bistånd ulifrän den utgångspunkten, att den s, k,hjälpen skulle bidra tUl alt dämpa och hindra en social oro i de fattigaländerna, en social oro som skulle bli farlig för världsimperialismensiniressen och dess allmänna stabilitet. Var och en som känner verkligheten förstår hur falsk dennahycklande humanism, denna föregivna freds- och harmonUära är, och vilkamaktintressen som döljer sig bakom dess propagandister. Man för t, o, m, framatt biståndspolitiken skulle vara en del av försvarspolitiken på så sätt attbiståndet skulle minska risken för krig och därmed eventuellt medförabesparingar i de nationella mstningsbudgelerna. Hela utgångspunkten för denna propaganda är inte dikteradav humanism och medmänsklighet. Den är dikterad av en strävan alt stärka imperialismen. Ty krig skapas inte av de fattigas fattigdom. Krig kommer pä grund av de rikas drifl alt öka sin rikedom på de faltigas bekostnad. Därför är det falskt att sprida uppfattningen att de fattiga i världen holar oss andra, när det i verkligheten är den del av världen där vi befinner oss, vars regimer med aU makt inte bara hotar utan brutalt underkuvar och slår ner folkens strävanden i andra delar av världen. Propagandan all del är fattigdomen och inte rikedomen som skapar krig har ytlersl till avsikl att hetsa mot den sociala revolutionen i de fattiga länderna och att 78 skrämma de västerländska nationernas folk, att hindra dem från all medvelel rikla sin kritik mot de egna regimernas imperialism och j, 57 krigspolitik. Propagandan att fattigdomen skapar oro och krig är ett led i biståndspolitikens allmänna syfte, som är att skyddaimperialismens ° positioner hemma och ute i väriden, P*' Med agentfonder och försåtlig anlisocialistisk propaganda,med Det statliga ut- 1 hycklad humanism och kaUhamrad beräkning har de ungainlernaliona- vecklingsbiståndet Usterna förts in i finanskapitalets planer ochmissbrakats i dess stora internationella offensiv, hade sagt:Proletärer i aUa länder, förena er! Del västerländska kapitalel svarade:Finansiärer i alla länder, förena er! Under den parollen lurar man också denhederliga, folkliga delen av u-landsopinionen all arbeta. För vad är denna s, k, bisländsverksamhel? Vad är dennaVärldsbank och denna överföring av svenska lönearbetares pengar tUl diverseprojekt i diverse länder? Den ingår i ett större sammanhang, en stor intemationeUplan. Efter andra världskrigel och inte minst efler den kinesiska revolutionensseger upplevde det internationeUa kapitalel trängseln på världsmarknadenslarkare än någonsin, Ocksä i politisk bemärkelse var den internationeUakapitalismen starkt belrängd. Ur denna situation formulerades imperialismensstora motoffensiv. Man sökte vägar all vidga marknaderna. Man startade en seriepolitiska och mililära aggressioner och kupper. För att underlätta denekonomiska imperialismens rörelsefrihet föredrog man att driva delar av kapitalexportenvia internationeUa organ. Delta sammanhängde också med att de imperialistiskamakterna inte i samma utsträckning som förr kämpar med varandra ulan mer sökerall i samarbele dela byte och marknader. För alt vidga marknaderna och ökautplundringen var del ocksä nödvändigt att satsa pä en mängd sädanainvesteringar som utgjorde förutsättningar för affärsmässig profil, men som isig själva inle alltid var i kommersiell mening direkt vinstgivande.Kostnaderna för denna typ av projekt är del som under namnet internationellbiståndsverksamhet skattevägen taxeras ul av de lönarbetande iindustrUänderna. I delta sammanhang är den svenska biständspoUUken infogad underordnad den imperiaUstiska supermaklens ekonomiska och poliliskaoffensiv. Låt oss se mera konkrel hur del gär lUl, En huvudmollagare försvenskt liberall bistånd har varit Eliopien, Del är ett av de fäländer där former av livegenskap existerar. Det är etl land vars regim för ettöppet krig mot befrielserörelsen i , Vid sidan av har del denreaktionäraste regimen på den afrikanska kontinenten. Regeringen i Sverigefinner det pinsamt att tala om , eftersom opinionen reagerar molatt kanaUsera pengar dil. Men man föreslår forlfarande betydande summor projekt. Och man har tigit med att hjälpte etiopiskastaten att bygga upp den krigsmakt som sätts in mot . Man harocksä tigit med att svensk polis med sina organisatoriska hjälpinsatser bidrogtill att försöken att störta HaUe medeltidsregim inte lyckades. En annan stor biständskund är Pakislan, Vi vel alla vadsom pågår i . Vi vet också all den pakistanska militärdiktaturen vägrar att låta folkmajoriteten i använda sitt eget språk, all den 79 den 1 aprU 1971 hänsynslöstslår ned all progressiv opposition, att den trampar Bengalenssjälvslyrelseavlal frän 1948 under fötterna. Och ändå har strömmen av pengartUl della augiasslall troget flödat, och skaU fortsätta att flöda. Motpengarna tiU har man samvetsbetänkligheter så länge det är krig,men för Eliopien och gälleren annan politisk logik. Den svenska utvecklingsfonden för , knulenlill den regionala banken, har helt utnyttjats för projekt i BrasUien, Dettaland har en av de härdaste reaklionära mUitärdiktalurerna iLatinamerika, Är 1964 störtades den laglige presidenten , som deamerikanska kapitalisterna halade för att han vUle minska landets beroende avUSA, Dä upprättades kanske hårdaste mUitärdiktatur vid sidan avParaguay, dä nedtrycktes medborgerliga fri-och räiligheler, dä fängslades ochmördades parlamentariker, studenl-och fackföreningsledare. Och ändå stöddeSverige BrasUien, ändå ger man anslag åt Världsbanksgruppen, som eflermUitärkuppen flerdubblat penningflödet tUl , Och när del kommeroffer för den brasUianska diktaturen hil , vägrar invandrarverketatt ens gå med pä alt de är politiska flyklingar. kanöppet skryta med att brasUianer inle kommer att ges asyl i , Fördiktatorn , för storkapilaUsten och hanssvenska förelagspartners skaU det gå att få pengar. Men för , denbrasUianske studenten vars fall nu i dagarna är aktuellt, för honom skall, ominvandrarverket fär som det vUl, inle finnas någon frihet här, Sädan är denfalska internationalismen. Och denna Världsbank och dess sateUilorgan, som manständigt bevUjat pengar tUl, vad är den, och varför har kommunisterna yrkatavslag? har banken haft fem ordförande, fem har kommit fräntoppskikt inom den amerikanska storfinansen. Den nuvarande, ,är f. d, lopptjänsteman i och f, d, amerikansk krigsministeroch administratör av , Detta är ingen slump. Det stämmer bäde medde ekonomiska ulplund-ringssyflena och med slrävan all slä nerfrihelsrörelserna. Och vem fär pengar från Världsbanksgruppen? De högstasummorna per invånare räknat har i gått lUl , , och alla pålitliga fascislregimer, den sislnämndadessutom krigförande på ,s sida i , TUl de stora låntagarna hörockså del rika och den amerikanska satelliten , I är och de proportionsvisstörsta låntagarna. 1 går den näst största posten tiU , Storakunder är även och , Det är de politiskt mest reaktionära ochmot privatkapitalet öppnaste regimerna som gynnas. Regimer som vUl begränsaprivatkapitalets spelrum, som , , eller , blir snävtbehandlade, fick praktiskt taget inga pengar . Men sedangeneral med stöd av CIA tagit makten och minst 700 000 kommunistermördats har uttalat sig för en stark prioritering av bankensaktivitet på , Denna Världsbank, som får pengar av skattebetalarna iSverige, och dess tvUling, InternationeUa valutafonden, där är medlem,ställer ocksåbeslämda krav på dem som skaU äinjuta dess inlresse. Man kräver Nr 57 den 1 aprU 1971 och harkrävl alt motlagariandet skaU avstå frän att konlrollera exporl, import,valuta och kapitalflöde. Man kräver löne- och prisslopp. krävernedskärningar i de statliga utgifterna. Man har i vissa fall krävt skaltelätlnaderför utländska privatföretag och krävl all mottagarlandet Det statliga ut- skall sälja exportprodukter UU underpris. TUl denna institution, som vecklingsbiståndet förkroppsligarutsugarintressena i världens alla delar, skall pengar taxeras ul avlöntagarna i . Vad gör i ? Före överstarnas kuppgjorde den i stort sett ingenting. Men efler 1968 har plötsligt moget för bankens aktiviteter. Alt skall indireklunderstödja dylikl är kanske trots allt inle sä märkligt. För somsocialdemokratiska partiarbetare i ärUg förtrytelse protesterar mot den aktueUagrekiska handelskontakten, så vet all den handlar helt ienlighet med regeringens direkliv. Vad det socialdemokraUska partifolketkanske borde få reda på är den intressanta historien om den grekiske biträdandeministerns besök i - som i hemlighel pä franskt pass komhil och deltog i en konferens om europeiskt transportsamarbete. Sädan är nämligenden falska inler-nationaUsmen, Lika dubbelbottnad är den svenska poliliken gentemotbefrielserörelserna i södra , Man fredar sig med en mycket begränsad ochstriki humanilär insals på 10 miljoner, Samiidigi vägrar man i FN:s generalför-samhng- det gjorde man - att vara med öm att uppmanaNATO-länderna all dra lillbaka sitt slöd UU kolonialkrig;resolulionen anlogs för övrigt med 99 röster mol 7, Och inle hellerdesertörerna frän den portugisiska armén, av vUka några nu uppehåller sigUlegalt här i landel, ger man nägon . Bakom denna dubbelbottnade allilydligger medvetandet om all är ell objekt för svenskautlandsinvesteringar och att goda förbindelser på handelns område är lUl fördelför del svenska kapitalet. Att allmänt kalla de penningströmmar vi härdiskuterar för bisiänd är i grunden fel. Jag förnekar inle alt del finnsenskUda projekl som är tUl fördel för folket i agrarländerna. Del finns ocksåprojekt i den svenska biståndsverksamheten som i elt annal och mer progressivtsammanhang skulle ha varit rikliga ur samma synpunki. Men genereUt sett är detinle etl bistånd äl några andra än de slora multinationella företagen och denliUa klass av satelliter som dessa kan räkna med bland ulsugarna i Iredjevärldens länder. Vad del i verkligheten handlar om är alt ökaexploateringen av folken i tredje världen. Vad det handlar om är en låneverksamhel som dömer dessa människor till en evig skuldsättning ät industrinationernas kapita lister. Av export gär över hälflen äl UU alt belala vinster och låneräntor åt utländska kapitalister, 1 går det åt 30 proceni, i 32 proceni, i . Om man varje är ökar utlåningen lUl de faltiga länderna med 1 000 miljoner doUar och lånen t, ex, löper med 5 procents ränla pä , tar långivaren det tjugonde året hem så höga inbetalningar som under femle ärel. Och för att ständigt kunna vidga denna utsugning krävs invesieringar i s, k, 8! den 1 aprU 1971 infrastruktur.Det är denna lyp av investeringar som bl. a. den multilateralabiståndsverksamheten finansierar. De belalas alltså inte av profitörerna utanav de lönearbelande i och andra industrinationer. Biståndel är oftast inle etl bistånd tUl ulveckling, utanell bisiänd lUl utplundring. Den tid börjar närma sig dä delta blir alltmeruppenbart för opinionen här i landel. Folk reagerar mot denna form av bistånd.De falska snyftfUosoferna bland biståndspolitikens anhängare kommer säkert attkaUa della reaktionärt. 1 själva verket börjar folk fä upp ögonen för hur juslden nuvarande bisiändspoliiiken är reaklionens och imperia-Usmens redskap. Deverkliga reaklionärerna är de som vill stödja Världsbanksgruppen med pengar ochde som motionerar om alt vi skaU vägra siödja länder som . De verkligareaklionärerna är de som skickar lillbaka flyktingar tUl juntans Greklandsamtidigt som de ordar om den grekiska demokralin. Del är lid att göra upp med den falska humanismen. Del ärlid att avslöja dem som skyler profitsiffrorna med lösryckta blad ur Nyatestamentet. Del är lid att avslöja dem som i bislåndsdebalten söker skapa ettfalskt och ytligt broderskap meUan utsugare och utsugna. Det är lid all gå Ullangrepp mol invävning i världsimperialismens mönsier. Den ökade strömav pengar som laxeras ut från de arbelande i skall inle gå Ullbörsmatadorerna i eller , inte tUl parasiterna i de falligaländernas överklass, inte tUl CIA-agenterna eller mutkolvarna vid kejsarhovet iAddis Abeba. De skall gå till de rörelser och de krafler som vill och kan la påsig kampen för de utnyttjade folkens och klassernas ekonomiska och politiskabefrielse frän imperialismen. Under della anförande överlog herr försle vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. FruTHORSSON (s); är den försiabislåndsdebalten i den svenska sedan ingången av Förenta nationernasandra utvecklingsärtionde.