prot · FU09151 · 1971-12-31 00:00:00 — erkännadetta förslår jag inte. Det finns få inom universitetsvärlden som håller fastvid att PUKAS fungerar bra, ja liU och med kollega, statsrådetCarlsson, har i en intervju i bekant att PUKAS ärnågonting som man inte i längden kan hålla fast vid. Men statsrådet hantiger still och deklarerar att systemet i stort sett fungerar bra. Prestige äruppenbarhgen någonting både känsUgt och märkUgt. PUKASsmisslyckande beslår i följande; Genomströmningstakten har inte ökat. 1969 bestämdes altmålet skuUe vara att av studenterna klarade av 40 poäng på två terminer. kunde konstateras att del var som klarat målet. Efter är siffran ännu lägre. Av dem som hellidsstuderat är det som klarat de angivna poängen. I flertalet ämnen har utveckhngen försämrats 1970/71 jämfört med /70 - med del nya studiesystemet. Förra gången de dåliga studieresultaten diskuterades i kammaren sade statsrådet att de var att beteckna som barnsjukdomar. Har i så faU barnsjukdomarna ökat ? Och när når feberkurvan den krispunkt, då statsrådet kan tänka sig medicinering? Utspärrningssystemet har kollapsat. En av de mestkritiserade punkterna i PUKAS-beslutet var avslängningsparagrafen, vilken innebär att den student som inte följer viss angiven sludielakt skall avstängas från vidare undervisning. Statsmakterna räknade med att av studenterna skuUe bU avslängda. I reahteten har inte ens 100 studenter bhvit utspärrade,och delta trots att studieresultaten varit mycket sämre än vad som förutsågs.Utspärmingssystemet har helt kapsejsat, men det byråkratiska förfarandettiUåts fortfarande tiU ingen nytta dra stora resurser från undervisning ochstudievägledning. Utspärrningsmekanismen har kritiserats av samthgarektorsämbeten i deras skrivelse tiU universiletskanslersämbetet. dock inte beredd att vidta någon förändring. För mig är det uppenbart attavstängningen inte fyUer någon vettig funktion. Den bara kostar pengar, ochdärför bör den avskaffas. Studievägledningen är underdimensionerad. VidPUKAS-reformens genomförande anfördes från statsmakterna atl studievägledningen kraf tigt skuUe byggas ut. Så har inte skett i tiUräckUg omfattning. Del är dessutom så att studievägledarna tiU stor del får sysselsätta sig med att konlroUera och administrera utspärrningsapparaten, vilket enhgt deras uppfattning icke leder till några positiva resultat för studentema. Utspärrningsprövningen inträder som bekant efter tre terminer och då är det för sent att göra en insats och hjälpa dem som har problem. Alla undersökningar som har gjorts pekar på att studieproblemen inträffar på ett mycket tidigare stadium för studenterna. UKÄS sammanstäUning ger vid handen att avde studenter som inskrevs hade avbrutit sina studier efter två terminer.Efter tre terminer hade försvunnit. Och det är först då som denverkUga kontroUen sätts in. För attinte hela systemet skaU förbU enbart en ineffektiv byråkratisk Ang. undervisningen vid universiteten Ang. undervisningen vid universiteten skrivbordskonstruktionkrävs dels att utspärrningen avskaffas, dels atl studievägledningen sätts in påetl betydUgt tidigare stadium när de verkUga studieproblemen inställer sig.Redan tröskelprövningen kommer enUgt min mening . Kontakten borde tasefter två misslyckade tentamina eller motsvarande. En av orsakerna till all studievägledarna får spilla bort enmassa onödig tid är det dåliga registreringssystemet. Detta syslem är ocksåorsaken till alt det bUvit "så svårt" att avslänga studenter.Eftersläpningen i systemet är stor upp - och uppgifternamånga gånger inaktueUa när de kommer från . Ett bättreregistreringssystem är en fömtsättning för att den uppsökandestudievägledningen skaU kunna bU verkUghet. Det är dessutom en förutsättningför att PUKAS-systemel som sådant skall ha en rimlig chans alt fungera utefterde principer som slogs fast 1969. När detta inte är faUel har resultatet blivitkaos på ett stort antal institutioner. PUKAS är intearbetsmarknadsanpassat. Dagens stora arbetslöshet bland akademiker är ettutmärkt bevis på "obalansen i del eftergymnasiala systemet". Densenare delen av meningen var ett citat ur petita . Där har manalltså insett att många studenter får en felaktig inriktning av sina studier.Och inte har det bhvit bättre med de fasta utbildningslinjerna modeU PUKAS. Avde Unjer som finns leder flerparten tUl läraryrket. påstårmotsatsen eller atl det är etl flertal Unjer som leder tiU andrautbildningsmål. Han nämner ekonomiUn-jen, museiteknik och förvaltningshnjen.Ekonomilinjen har ingen kritiserat. Men hur är det i övrigt, ? Ochdessutom, hur många museitekniker finns det jobb för? Hur tror statsrådetMoberg att aUa lärarutbildade studenter skall kunna få jobb? Kanske 10 procentkan få arbete inom skolväsendet men resten? Fram tiU 1975 kommer ca 50 000studenter att examineras från de fria fakulteterna. Av dessa får optimistiskträknat 17 000-18 000 jobb inom den offentUga sektorn. Men resten måste söka sigtiU det fria näringsUvet. Hur tror statsrådet atl deras utbildningpassar i förelagen? Det är aUtså enUgt mitt sätt atl se etl kvalificerathyckleri att påslå att PUKAS inneburit mera arbetsmarknadsanpassad utbUdning.Del vore i nuvarande läge bättre att avskaffa begreppet fasta utbildningshnjeroch i stället införa rekommenderade Unjer. När universiteten inte kan erbjudautbUdningsalternativ som leder till rimliga arbetsuppgifter för majoriteten avstudenterna skaU man inte envisas med att ha kvar s. k. fasta linjer. De kanbara förvilla, förleda och snedvrida. Kvaliteten i utbildningen sjunker. Statsmakternas iveratt spara pengar har fält som följd att kunskapsnivån i aUl flera ämnen successivt sjunker. Rapporterna är många från ohka institutioner hur kvahteten har kommit i kläm. Främst gäller det språk och matematik. I detta sammanhang är det angeläget att diskuteraordningen att 20 poäng skaU av på en termins studier oavsett vUket ämnedet gäUer. Detta har medfört alt man nu inom UKÄ skaU se över studieplanerna ide ämnen där resultaten varit specieUt dåliga, uppenbarUgen i syfte att skäraned kraven för att kunna uppfylla skrivbordsmålsättningarna, Språkinsti- tutionernahar protesterat mot detta. Man har dessutom protesterat mot att lärarkompetensskaU kunna uppnås efter 40 poäng i respektive ämne. Man anser att 40 poäng ickeräcker. För all illustrera kunskapsnivån skaU jag nämna ettexempel från institutionen i franska i , där man nyUgen somavslutningsprov för 40-poängs-studenterna hade en studentstU från slutet på1950-talet. För att kunna ge av studenterna godkänt fick man ha likahberala rätlningsmetoder som för betyget B i studentklassen för över tio årsedan. Språkinstitutionerna hävdar dessutom att "studerande med 60 poänginom ett ämnesområde kommer att ha lägre forskningsberedskap än de som föruttagit 3 betyg". Och, , UKÄ har angivit atl studenternasskiftande förkunskaper är etl huvudproblem när del gäller språkundervisningen.Vad har statsrådet dragit för slutsatser av detta? 7, Stort bortfall av studenter. av dem somskrevs in vid de fria fakulteterna 1969 hade avbrutit sina studier. Det äråtskilhga tusen studenter i den årskuUen som aUtså har falUt bort. En del hadesannohkt inte tänkt sig att ta fuU examen, men att nära hälften av de ungdomarsom skrivs in ett visst år skuUe ha haft som mål att bara läsa någon eUer någraterminer verkar inte troUgt, Det är aUtså uppenbart att systemet fungerarotillfredsstäUande, eftersom så många fallit bort . Vad drarstatsrådet för slutsatser av detta? Det är som synes en dyster rapportering frånPUKAS-systemets två första år som jag har presenterat, Universitelskanslersäm-betetsrapport är förvisso inte hka dyster, men tar man del av de ohkarektorsämbetenas synpunkter, Uksom SFSs kritik, skall man se alt mycket av denkritik som jag har riktat här går igen. Vi vet vidare att stämningen blandstudenterna genereUt är utomordentUgt negativ efter PUKASs genomförande, PUKASskulle ge stadga åt universitetsstudierna men har i själva verket kommit attinnebära att studenterna på aUa sätt försöker krångla sig ur och förbisystemels ohka bestämmelser. När man får veta atl studenterna i Linköpingexempelvis på aUa sätt försöker sälta registreringsapparaten ur spel så bör detleda till eftertanke. Men var finns dessa försök till analys och utvärderinghos statsrådet ? Låt mig avslutningsvis stäUa följande konkreta frågor tillstatsrådet ! Exakt vilken funktion fyller enUgl ? alt det är rimhgt atl studievägledarnas lid till stor del skaU åtgåliU kontroU och uppföljning av utspärringsreglerna i stäUet för att koncentrerastill uppsökande studievägledning på långt tidigare stadium? Vilkaslutsatser drar statsrådet av rapportema om successivt sänkt standard i ämnensom språk och matematik? alt det räcker med uppnådda 40 poäng i exempelvis franska och tyskaför lärarkompetens? Är det enhgtstatsrådet en tillfredsställande utveckUng när av de studentersom inskrevs har faUit bort redan efter tre terminer? Ang. undervisningen vid universiteten Ang. undervisningen vid universiteten Vilkaslutsatser drar statsrådet av UKÄs uttalande att "de skiftande förkunskapernahos studenterna utgör en utav huvudorsakerna till de dåUga studieresultateninom språken"? fortfarande att de fasta utbildningslinjer som finns utgörvettiga kombinationer för majoriteten av studenterna? Statsrådetsäger i sitt svar att det ännu är för tidigt "att bedöma resultaten avreformen av utbildningens organisation vid de fUosofiska fakulteterna".När är enUgt uppfattning tidpunkten inne för en dyhk bedömning? Bland antaletheltidsstuderande inskrivna har, som jag tidigare sade, endast 22procent klarat 80 poäng. Den siffran skaU aUlså jämföras , somvar statsmakternas målsättning 1969. Vilka slutsatser drar statsrådet av denmycket låga andel som har uppnått målet? TiU slut, vUka slutsatser drar statsrådet avuttalandel från rektorsämbetet i att de studerande med 60 poäng inom ett ämnesområde kommer att ha en betydhgt lägre forskningsberedskap än studerande som tagit tre betyg enhgt de äldre studieplanerna? HertNYGREN (s): Inledningsvis beklagade hert alt vifick föra denna debatt i en så tidig timma. kan trösta sig medatt han har en underbar nyhetsförmedUng som fungerar. Redan i gårdagens nummerav Handels- och Sjöfarts-Tidning kunde vi nämligen läsa vad den härdebatten skuUe handla om, såväl anförande som vad statsrådetskulle ha att säga. Så tiU svaret. Jag ber att få tacka statsrådet för den delav svaret som avsåg min interpeUation. Det datorbaserade registreringssystemetvid våra universitet, som jag efterlyste i min interpeUation, hade det varitönskvärt att ha i funktion när den nya UKAS-reformen trädde i kraft. Denuppfattningen skulle jag tro att statsrådet delar. Man hade i så fall vetatmera än vad man gör om vad som egentligen hänt med systemet och med destudenter som bara tyst har försvunnit frän undervisningen vid vårauniversitet. I brist på ett sådant registreringssystem har det varit svårt attgöra önskvärda sammanfattningar och bedömningar av hur det nya systemetfungerar. Man har från universitetshåU understrukit att man anserdel nuvarande systemet för registrering helt otillräckUgt. Etl väl fungerandesystem måste kunna ge utbyte i form av relevant information tiU oUka nivåer iuniversitetssystemet, främst tiU institutionerna för planering, tiU studievägledarnaför exempelvis uppsökande verksamhet och tiU utbildningsnämnderna för derasaUmänna utbildningsuppgift. Datorbaserade registreringssystem är väl kända för destatistiska experterna inom , som också sägs varaberedda att införa sådana men inte kan göra det på grund av penningbrist. EnUgtvad jag inhämtat skuUe ett av universiteten önskat registreringssystem vid allarikets universitet kunna åstadkommas för en kostnad av mellan 600 000 och 1miljon kronor. Det beloppet kan inte vara avskräckande mot bakgrunden av dentotala kostnaden för universitetsutbildningen. säger statsrådet atl ett utveckhngsarbete pågår sedanetl halvår tillbaka beträffande datorbaserade registreringssystem med lokalaregister. Det är mycket intressant. Jag skulle vilja fråga statsrådet i vilkenomfattning det utveckUngsarbetet bedrivs och var det pågår. Det tycks inte varaaUmänt känt bland dem som hoppas på att få systemet i verksamhet inom en snarframtid. Jag vUl också fråga när detta utveckhngsarbete kan vara sålångt gånget alt det kan bU en tillgång för samtUga universitet. Jag kanförsäkra statsrådet atl det brådskar med all få systemet i verksamhet, så attde som i praktiskt arbete sysslar med adminislrationsfrågor vid universitetenskaU få ett nödvändigt verktyg. System av detta slag finns i funktion i mångaländer. Det bör inte krävas alltför omfattande utveckUngsarbete för att ocksåfå det infört vid de svenska universiteten. HerrHERMANSSON i (vpk); Den fråga som jag ställt har inget sambandmed de interpeUationer statsrådet nu har besvarat, och det hade varitriktigare all den hade besvarats under en vanhg frågestund. Jag kan inte heUerfinna att statsrådet reeUt besvarat min fråga. Den berördes inte ens ihans rätt långa anförande. Meningen med frågeinslitutet är ju attriksdagsmännen skall få ett svar pä de frågor de ställer. Jag finner förfaringssättetsynnerligen nonchalant, aUra helst som frågan ställdes redan den 15 november.MöjUgen har statsrådet inte fattat frågans innehåll. Det finns anvisningar för bedömning avhälsotillståndet hos ulbUdnings- och anställningssökande, som är utarbetade avskolöverstyrelsen i samråd med . När det gäller tillämpningenav sådana anvisningar kommer man med nödvändighet aUlid in på ett eller flerafaU, vilka belyser tUlämpningen. Vad som närmast föranledde min fråga var uppgifterfrån seminarieelever. En elev vid i hade efter tre veckorsstudier fått besked om att han var avstängd från utbUdningen. Orsaken:skolöverstyrelsen hade förklarat att hans handikapp utgjorde ett medicinskthinder för utbildning till och arbete som lärare. Ynghngen i fråga går medkäpp. Han har medfödd benskörhet, som tidigare orsakat flera benbrott, mensedan flera år tillbaka har han inte varit utsatt för något sådant. förfarande har starkt kritiserats avhandikapporganisationer och deras tidningar. Svensk talarom "stelhet och fördomsfullhet i tänkesätten" och om "de grundaoch grundlösa åsikter SÖ brukar demonstrera mot de handikappade". Om de anvisningar som man har för bedömande av hälsotillståndethos utbildningssökande får sådana effekter som iUustreras av detta fall,förefaUer det mig endera vara något fel på anvisningarna eUer på derastUlämpning. I bägge fallen är det något som måste rättas till. Man måste göraslut på den fördomsfuUa behandlingen och diskrimineringen av de människor somkallas handikappade. Handikapp - det är ingen egenskap hos individen, utan enrelation mellan individen och de viUkor för hans handhngsfrihet som samhälletställer upp. Jag vUlinstämma med Svensk ; "Vi borde säga oss Nr 151 att den tid är förbi då samhällethade rätt att förfölja människor med , , defekter och funktionsnedsättningar genom att vägra demarbete." , j , .g.,. Sedan frågan nu har belystsutförUgare, skulle det vara intressant att få -------------------- ett svar från statsrådet på den fråga jag ursprungUgen har ställt. vid universiteten (); Orsaken tiU atl jaghar begärt ordet vid denna sena timme i denna debatt är att jag läste herrNygrens interpeUation, vilken jag tycker är i hög grad aktuell. Jag läste ävenstatsrådels svar, vilket jag i motsats till på intet sätt fanntiUfredsställande. Det är alldeles rikligt, som sägs i interpeUationen, attstudievägledarna har oerhört stora och svåra bekymmer och att huvuddelen avderas tid går åt till att sköta administrativa uppgifter, medan denuppsökande verksamheten praktiskt taget inte fungerar därför att del inte finnstid till dem. Då säger statsrådet att vi har det begränsaderegistreringssystemet för uppföljning av studieresultaten. Men jag vill redanhär påpeka atl detta begränsade registreringssystem kan på inget sätt varastudieväg-ledarna tiU hjälp, utan del är ett helt annat system, nämhgen det somnu kommer i etapp 2, som möjhgtvis kan bh av värde därvidlag. Statsrådets svarpå den punkten står alltså inte i relation liU frågestäUningen iinterpellationen. anser emeUertid statsrådet att det nya systemetskall bh av stort värde, och det bUr det kanske. Men här har från herrWijkmans sida inte minst diskuterats misslyckandet med de fastastudiegångarna. Delta misslyckande kan, som jag ser del, härledas tiU två oUkaorsaker. Man kan släUa målsättningen med PUKAS-reformen under debatt, och detgjorde väl , men man kan också och det skuUe jag vilja göra -peka på just de orimhga administrationsproblem som hgger i PUKAS-systemet . Via departementet satsar vi som går alltstörre belopp på studievägledning, men fortfarande vet vi inte hur dennastudievägledning skall gå till. Den enorma ökningen av de studerande harorsakat ett kaos, och man har inte velat ge universiteten möjUgheter att bringareda i detta. Med möjhgheter menar jag de tekniska hjälpmedel som skuUe ge ossen tidsenUg metod för registrering och uppföljning på universitetsnivå. Jag hör inte tiU dem som har en övertro pådatorer, men jag måste konstatera alt våra stora företag inte skullekunna klara vare sig sin lagerhållning, löneutbetalningar eUer löneberäkningarutan hjälp av datorema. Universiteten har inte dessa hjälpmedel, och defungerar heller inte. Redan frånbörjan misstänkte man detta i . Jag kommer att införa tre begrepp som givetvis för är väl bekanta men som kanske inte är det för alla andra. Det är AROS I, AROS II ochRISK-gruppen. AROS syftar på arbetsgruppen för registrering av studerande och studieresultat och RISK betyder registrering inom studiekurs numera. Det hela började i departementet, när man inför genomförandel av PUKAS slogs av tanken 184 att det skulle kunna uppståadministrativa problem, och man tillsatte en arbetsgrupp.Denna for också till och överlämnade ett PM. Del behandladesvälvUhgl av dem som förstod sig på saken. Man ansåg att det var värdefullaresultat och förslag som gruppen lade fram. När det gällde anslagsbeviljandet ville man emellertidfrån departementets sida inte sträcka sig längre än att ge medel till den såatt säga statistikproducerande toppen av delta förslag, eftersom man fortastmöjligt ville ha tillgång till statistik på universitetskanslersämbetets sida.Del är det systemet som i statsrådels svar kaUas för "det nuvarandebegränsade registreringssystemet". Det är som statsrådet sade kanske attbetrakta som en första etapp i en utbyggnad av ett registreringssystem. är det emellertid så att önskemålen från universitetensledning, från sludiemedelsnämnderna och från institutionerna har bhvit alltstarkare. Vi måste få fram ett mera individrelaterat registreringssystem somkan användas ytterUgare, och då har AROS II, den arbetande gruppen, kommit till.Det gäller i detta fall ett registreringssystem som kan fungera på lokal nivå.Det är väl också vad universitelskanslersämbetel avsett när man nu hartillsatt denna grupp. Den kommer att arbeta som den föregående i , och meningenvar att dess resultat skuUe utvärderas. Det får jag hoppas också bUr enrealitet med avseende såväl på innehåll som kostnader. Man kan naturligtvis diskutera vad del är som vi behövernär det gäller registrering vid våra universitet . Vi behöver ett systemsom kan täcka de administrativa behoven på den lokala nivån. Men vi behöverockså täcka informationsbehovet när det gäller den lokala och den centralautbildningsplaneringen och planeringen på lång sikt. Vi har vidare behovet avdata när det gäUer kollektiv och individueU studieuppföljning och rådgivningoch behovet av individdala och dataunderlag för statistikframstäUning för ohkaändamål, inte minst från statsmakternas sida. Del var meningen atl det begränsade registreringssystemeti slutet av skuUe kunna ge oss uppgifter om antaletstuderande och studieresultaten inom ohka utbildningslinjer och de studerandesfaktiska studiegång. Det är det resultatet som presenterades med dennågot underliga tolkning som givit del; jag skall be atl fååterkomma tiU detta . Jag kanske skall säga ett par ord varför jag inte är hkaoptimistisk som statsrådet när det gäller AROS framtid. Del är konstigt att man i denna utomordenthgt viktiga ochcentrala fråga tUlsätter arbetsgrupp på arbetsgrupp utan att egentligen sägaatt här är medel, här är en sak som måste lösas, här måste skaffas framtiUräckUgt med expertis. Jag tog reda på vUka personer som sitter i dennaprojektgrupp i . Den som var heltidsanställd och kunde anses varadataexpert har lämnat del hela och ingen ny är utsedd. En av de andraexperterna är sjukskriven . Han var anstäUd på halvtid ochefter vad jag förstår återstår en enda dataexpert plus i övrigt representanterför universitetskanslersämbetet och samt en kontaktman medUDAC, det andra systemet. Kan detvara reaUstiskt att tro atl man med en sådan grupp, utan Ang. undervisningen vid universiteten Ang. undervisningen vid universiteten tillgångtiU dataexpertis tiUnärmelsevis i den grad som skulle behövas, skaU kunna lösaproblemet om hela den framtida registreringen vid våra universitet? Jag tycker att detta är orimligt. Och när nu målen förAROS-arbetel har lagts fram, viU jag tiU statsrådet släUa frågan; Harman från departementets sida gått igenom sammansättningen av samarbetsgruppenoch projektgruppen, och anser man att den är tillfredsställande? Dessutom hartydUgen arbetsintensiteten och här är jag något mera osäker på minayttranden, och jag vUl gärna ha saken belyst av statsrådet - inte varitsärskilt intensiv delta halvår. Man sade bl. a. atl man i det inledande arbetetskulle redovisa en rapport vecka 35 1971. Ja, den rapporten finns den komnågot senare - men endast i ett fåtal exemplar. framhåller att den härrapporten skaU vara utgångspunkten när del gäller att kartlägga uppgiftsbehovelfrån lokall och centralt håll i syfte att faststäUa ambitionsnivån. När sedandenna är fastslagen skall man utforma en arbetsplan avseende främstUtveckUngsarbetet vid i , 1971/72 och 1972/73. Jag viU då ställa en fråga tiU statsrådet medanledning av den lidsplanering som lades fram om probleminventeringoch som låt vara i en ganska mager rapport dock är gjord. Är faststäUandet avambitionsnivån klart och är arbetsplanen för del samtida arbetet fastlagd? DenskuUe nämUgen enUgt tidsplanen fastläggas under septemberoktober 1971. Jaghar icke kunnat få reda på att något sådant skulle finnas. Del heter förresten: Fastställs . Delta är av väsentUg betydelse. Finnsplanen för AROS II eUer ärAROS II ytterUgare en av dessa grupper somarbetar på universitetskanslersämbetet, i och även idepartementet, men där man egentiigen i praktiken inte har någon möjlighet attfå fram ett effektivt resultat? Det roade mig att i del sammanhanget försöka fundera utvilka problem som universiteten egentligen har när det gäller registreringen.Det är ju inte bara att skriva in som är född del och detåret och som tar den och den tentamen och inte ställer upp då och då, utan delär fråga om alt registrera henne, föra in henne i undervisningsgrupp, det ärfråga om schemaläggning, kontroU och komplettering av registreringen,registreringsinlyg, tenlamensanmälan, fördelning på tentamenslokaler;behörigheten att delta i tentamen skaU kontroUeras och därefter skall lärare tahand om tentamensresultaten, registrera dem och lämna dem vidare. Slutligenskall tentamensresultatet överlämnas tiU studenten. Detta görs mestadels för hand av människor som ärutbildade för betydUgt mera avancerade uppgifter än att sitta och sköta sådanahär kortlekar och sifferlekar, utplaceringar på ohka lokaler, göra kompletteringarom kurserna osv. Jag vore lacksam att få en något fylhgare redogörelse frånstatsrådet om hur det här kommer att fungera. Men sedan och det är kanske det intressanta har vihaft den s. k. RISK-gruppen och här kommer en konkret fråga till statsrådetMoberg: Vad beror del på atl alla anslag plötsUgt skars ned, så attRISK-gruppen Man såg inga möjligheter atl fortsätta sitt arbete.