prot · FU0958 · 1971-12-31 00:00:00 — Om hon vUl göra en analogi med författarna i dellasyfle och med biblioleksersäitningen i synnerhei, bör hon kanske komma ihåg altbiblioleksersäitningen fördubblades . Jag kan inte påminna mig attnågra andra ersättningar av det här slaget undergick en så kraflig höjning. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m., HenSUNDMAN (c); Jag tycker det är tråkigt all höra tala om den här fördubblingen. Fördubbling är i och för sig ett ordsom låter bra, men om man fördubblar en myckel lilen summa är fördubb-Ungenminsl sagl ointressant. talade om att bibUoteksersältningen i ochDanmark hade en mer social inriktning. Det förvånar mig att höralitteraturutredningens ordförande säga någonling sådant. Jag skall inte härkommenlera påståendet utförligare. Jag tror inte jag missledde kammaren när jag sade attupphovsmän dvs, de som samarbetar i KLYS är ense om att prioriteraförfattarna della år. Det förhåller sig faktiskt så. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservaiionen av i m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGöteborg begärt volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som viU att kammaren bifaller kulturutskoltels hemställan i betänkandetnr 5 punkterna 1 och 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomrösiningsapparal verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Anslagen till vägväsendet m. m. Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskollel i dessa punkter hemslällt. § 8 Utgifterna på driftbudgeten inomkommunikationsdepartementets verksamhe tso mråde Föredrogs trafikutskoltets betänkandenr 1 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverksproposilionen gjordaframstäUningar rörande utgifterna på driftbudgeten för /72 inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde jämte moiioner. Utskotlels hemställan bifölls. Anslagentill vägväsendet m. m. Maj:ts förslag till medelsanvisning för budgetåret1971/72 under de skUda väganslagen m. m. alt tUl : Ämbelsverksuppgifter anvisadesetl förslagsanslag av (punkl B 1, s, 55), alt lUl Drift av statliga vägar anvisades ettreservationsanslag av (punkt B 2, s. 55-56), att till Byggande av slalliga vägar anvisades eltreservalionsanslag av (punkt B 3, s. 56-57), att till Bidrag UU drifl av kommunala vägar och galoranvisades etl förslagsanslag av (punkt B 4, s, 57-58), att lUl Bidrag byggande av kommunala vägar och gatoranvisades elt reservationsanslag av (punkt B 5, s, 58-59), att till Bidrag tUl drift av enskilda vägar m, m,anvisades etl reservalionsanslag av (punkl B 6, s, 5960) ochatt under /72 stallig lånegaranti för lån avseende inköp avvägunderhåUsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljades iniill ell belopp av110 , att till byggande av enskilda vägar anvisadesetl reservationsanslag av (punkl B 7, s, 60-61), att lill Tjänster lill utomstående anvisades ellförslagsanslag av (punkl B 8,s, 61) samt att tul Avsättning anvisades ett förslagsanslag av (punktB 9, s, 6162), 1 dettasammanhang hade behandlals dels moUonen 1971:75 av i m.fl,, dels moUonen 1971:140 av i Bäckmora m, fl,, dels motionen1971:203 av i Bäckmora m, fl,, dels moUonen 1971 ;260 av herrarStälhammar och , dels molionen 1971:397 av m, fl, varihemställts att skulle 1, i skrivelse lUl Kungl. Maj:l uttala som sinmening att vägplaneringen såsom ell inslrument i lokaliserings- ochregionalpolitiken skuUe syfta en positiv befolknings- ochnäringslivsutveckling i landets olikadelar, 2, tUl Byggande av slalliga vägar under sjätte huvudtiteln /72 anvisa ell reservalionsanslag av , allavräknas mot aulomobUskallemedlen, saml 3, tUl Bidrag drift av enskildavägar m, m, anvisa elt reservalionsanslag av på i molionenanförda grunder, att avräknas mol automobilskattemedlen, dels molionen 1971;404 av herrar i Agnas och , dels molionen 1971:405 av herrar Perssoni Heden och i Bäckmora, delsmolionen 1971:406 av i Gäddvik m, fl,, dels molionen 1971:914 avherr Annerås m, fl,, dels motionen 1971:918 av i m,fl,, dels molionen 1971:921 av m, fl,, dels molionen 1971:924 av herrar i Bäckmora ochBjörk i , dels motionen 1971:931 av m, fl, varihemslällls att i skrivelse lill Kungl, Maj :l skulle 1, uttala avvägningen mellan riks- och länsvägar hänsyn borde tagas till behovet attetl från närings- och regionalpoUliska synpunkler väl fungerande länsvägnät, 2.anhålla om ell program för en ökning av väganslagen under de närmasle åren, dels motionen 1971 dels moUonen 1971 dels molionen 1971 dels molionen 1971 dels motionen 1971 dels motionen 1971 dels motionen 1971 dels molionen 1971 :933 avherrar Hylländer och , :940 avherr i m, fl, :952 avherr m, fl,, :962 avfra , :964 avherr m, fl., :966 avherr , :974 avherr Åkerfeldt m, fl,, ;975 avherr ÅsUng m. fl. Anslagen till vägväsendet m. m. 1, allriksdagen för /72 anvisade a. lill Slatens vägverk: Ämbelsverksuppgifter etlförslagsanslag av , all avräknas mot aulomobUskallemedlen, b, lill Drifl av slalliga vägar ell reservalionsanslag av826 , att avräknas mol aulomobUskallemedlen, 2. all med bifall till Kungl, Maj:ls förslag ochmed avslag å molionen 1971:397, nämnda moiion såvitt nu var i fråga, lill Byggande av statliga vägar för /72 anvisade ell reservalionsanslag av , all avräknas mot aulomobUskallemedlen, 3, attriksdagen för /72 anvisade a. till Bidrag tUl drift av kommunala vägar och gator ettförslagsanslag av , att avräknas mol automobilskatiemedlen, b. tiU Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatorell reservationsanslag av , att avräknas mol automobil skattemedlen, a, med bifaU tUl Kungl, Maj:ls förslag och med avslag åmotionen 1971:397, nämnda motion såvitt nu var i fråga, UU Bidrag UU drift avenskUda vägar m, m, för /72 anvisade etl reservalions- Anslagen till vägväsendet m. m. anslag av54 , alt avräknas mot automobilskattemedlen, b, medgav all /72 stallig lånegaranti för län avseende inköp avvägunderhåUsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljades intUl ett belopp av110 , 5, attriksdagen för /72 anvisade a, till Bidrag UU byggande av enskUda vägar ellreservalionsanslag av , att avräknas mot aulomobUskallemedlen, b, lill utomstående ell förslagsanslag av , all avräknas mot automobilskattemedlen, c, UU Avsättning slatens automobUskattemedelsfond ettförslags anslag av , 6, att riksdagenskulle avslä motionerna 1971:931 saml 1971:397, sislnämnda motion i vad denavsäg skrivelse lUl Kungl, Maj;l, a, skulleavslä molionen 1971:203, b, skuUeavslä motionen 1971:406, c, skuUeavslå moUonen 1971:75, a, skuUeavslå motionen 1971:966, b, skulleavslå motionen 1971:933, c, skulleavslå moUonen 1971:918, d, skuUeavslå moUonen 1971:975, e, skulleavslä motionen 1971:952, f, skuUeavslå moUonen 1971:964, a, skuUeavslå molionen 1971:140, b, skulleavslå molionen 1971:924, c, skuUeavslä motionen 1971:921, d, skuUeavslå molionen 1971:405, 10, all riksdagenskulle avslä molionen 1971:974, 11, all riksdagenskulle avslä motionerna 1971:962 och 1971 ;260, 12, att riksdagenskuUe avslå motionen 1971 ;914, 13, att riksdagenskulle avslå motionerna 1971:404 och 1971:940. 1. beträffande anslaget till statliga vägbyggnader avherrar , i Heden och (samtliga c), som ansett all ulskottet under 2 borl hemslälla, all i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifaU UU molionen 1971:397, nämnda motion såvitt nu var i fräga, lill Byggandeav statliga vägar för /72 anvisade elt reservalionsanslag av , att avräknas mol automobilskattemedlen, 2. belräffande anslagel till Bidrag tiU drift av enskildavägar m. m. av herrar , i Heden och (samtliga c), som anseit alt utskollel under 4 a bort hemslälla, alt i anledning av Kungl. Maj:ls förslag och medbifaU lill moUonen 1971:397, nämnda motion såvitt nu var i fråga. drift av enskilda vägar m. m. för /72 anvisade etlreservationsanslag av , all avräknas mot automobilskattemedlen, 3. beträffande behovet av etl frän närings- ochregionalpolitiska synpunkler väl fungerande länsvägnät, program för en ökningav väganslagen samt vägplaneringen såsom ett instrumenti lokaliserings- och regionalpolitiken av herrar Guslafson i (fp),(), (), i Heden (c), (). ()och (), som att utskottet under 6 bort hemslälla, all i anledning av molionerna 1971:931 och1971:397, sislnämnda motion såviii nu var i fråga, som sin mening gav Kungl.Maj:l UU känna vad reservanterna anförl dels rörande behovel av program för enökning av väganslagen samt av ett väl fungerandelänsvägnät, dels beträffande vägplaneringen såsom ell instrument ilokaUserings- och regionalpoUtiken. Anslagen till vägväsendet m. m. Vid punklen hade avgivits etl särskUl yttrande rörandebehovel av ell från närings- och regionalpoUtiska synpunkter väl fungerandelänsvägnät samt vägplaneringen såsom ett instrument i lokaliserings- ochregionalpoUtiken av i (vpk). HenGUSTAFSON i (fp): När trafikutskottet nu har behandlatkommunikationsdepartementets kapiialbudgel, har man haft ett 30-taloUka motioner att la upp. Dä vi sluderar betänkandet kan vi se att det lyckatsför trafikutskottet alt bli enigt på de allra flesla punkter. Endast pä tre avpunklerna föreligger reservationer. Det innebär inte på något sätt alt trafikutskottetanseit att de motioner, som här avstyrkts och som innebär krav på ökadmedelslilldelning, skulle vara oberättigade. Men vi har kunnat konstalera alt idet ekonomiska läge vi befinner oss måsle vi iaktta mycket stor restriktivitet. På två av punkterna har jag personligen funnit att demoiioner som är framlagda är av sådan vikt att jag reserverat mig, I förstahand skall jag nu ta upp punkten 2, som avser väganslagen. När vi för ett är sedan diskuterade vägarna i den gamlaandra kammaren, förutskickade jag all vi kunde räkna med att ha en stor ochprincipieU vägdebatt . Det berodde pä att kommunikationsministern hade saglatt han under är 1971 skulle ta ställning lUl Vägplan 1970 och att haneventuellt skulle göra det i statsverksproposilionen. har kommunikalionsministern sagl att han inte är bereddatt la ställning i detla sammanhang, men all han skaU göra det . Såvittjag förstår innebär delta att kommunikalionsministern senare under dennavårsession kommer med sitt ställningstagande tUl Vägplan 1970, Jag skulle redannu vilja slälla den frågan UU kommunikationsminister : När har vi attvänta all kommunikalionsminislern redovisar silt ställningstagande tUl Vägplan1970, och i vilken form har vi att vänla delta stäUningstagande? Kan vi räknamed att vi under vårriksdagen får denna redovisning, eUer kommer den senare? Vi kan väl säga, herr talman, att det inte finnsförutsättningar för någon särskilt stor vägdebatt. Dels awaktar viställningstagandet till Vägplan 1970, dels har vi inom utskottet beslutat attde 27 oUka motioner som kommit fram om den statliga trafikpolitiken skall Nr 58 behandlas senare i samband med eltsärskUl belänkande. vägtrafikensstäUning i den loiala trafiken här i landel torde vi få anledning äterkomma tUli ett senare sammanhang. Men det finns ju, herr lalman, en hel del att säga ocksåom del Anslagen till väg- nuvarande läget när det gäller vägfrågorna, alldelesfränsett de mera väsendet m. m. längsikliga perspektiven. Vi kankonstalera att det råder stora brister när del gäUervägväsendet här i landet. Jag väntar mig all kommunikationsministern här i dagkommer alt hålla med om det. Enligt den inventering gjort hade den 1januari 1970 ungefär en Iredjedel av riksvägnälel en standard som inle kanbelraklas som godtagbar. Nära hälften av de genomgående länsvägarna hade ocksåen standard som inle kan betraktas som godtagbar. Att det inle är bättre närdet gäller övriga länsvägar och enskilda vägar, det förstår vi alla. Vi kan vidare konsialera alt invesleringsanslaget förbyggandet av vägar har legal praktiskt tagel slilla i sex är. Under liden harvi hafl kraftiga kostnadsstegringar. Det har ocksä varit rationaliseringar -del är naturligt, och del skall man fordra - men läget är sådant nu attkostnadsökningarna har varit slörre än ralionaUseringsvinslerna, Därför måsleett oförändrat investeringsanslag innebära en minskning av vägverkelsmöjligheler alt bygga vägar här i landel. Vägverkel har ocksä i sina petita begärl kraftigaanslagshöjningar. Man har beträffande driflen av vägarna pekat på att om manfortsätter att eftersätta underhållet, som del kallades förat eUer driften somdel kallas , av vägarna så får delta en direkt kapitalförstörande effekt. Detär etl uttalande som kommunikationsministern har refererat i årets statsverksproposition.Och del kan inle vara särskUt angenämt för etl statsråd att ha hand om enverksamhel, där den ansvariga myndigheten säger all här kommer att bli enförstöring av del kapital som är nedlagt. har kommunikalionsminislern begärt en ökning avdriftanslaget och det hade ju varit anmärkningsvärt om han inte hade gjortdel pä . Men vid en bedömning som har gjorls av människorsom begriper sig pä vägar har man sagl all trots denna ökning pä 53 miljonerblir resultatet i själva verket en volymminskning på ungefär 20 miljonerkronor. Del beror pä många faktorer. För det första har vi i gettvägverket ett renhållningsansvar, som man inte har tagit hänsyn till vidtidigare beräkningar och som kosiar en hel del pengar om jag minns rättomkring 10 miljoner. För det andra har man kunnat konstatera att det blivit enökad vägslitning på grund av däckdubbarna. Det är givetvis svårt att ange hurstort belopp del molsvarar, men i statsverkspropositionen refereras en siffrapä 33 miljoner. Del har nämnts ocksä andra siffror, men 2530 miljoner är ialla fall en ganska säker bedömning. Vidare är det så att kommunikationsministern plötsligtinförde en hastighetsbegränsning med en bashastighel , och det kräver en omfallande skyltningsverksamhet. Kostnaden för denna skylt ning har del lämnals olika uppskattningar om, t, ex. 67 miljoner. Jag har ocksä hörl siffran . Det kunde vara intressant att få veta vad kommunikationsministern uppskattar den UU, 24 har inle anslagit några nya pengartill detta ändamål utan de skall alltså las avlillgängUga anslag. Enligt uppgifler som jag har fått skulle de las Nr 58just av detta driftanslag. Delinnebär alltså all den näslan enda synbara ökningen på del här T1071 väganslagel i själva verket enligt experter får till resultat en -- volymminskning.Om del är så i de fall då vi kan redovisa nominella Anslagen tillväg-ökningar av anslag, förslår vi hur det förhäller sig när det gällerbyggandel väsendet m. m. av vägar, där anslagen som jag sade harlegal slilla prakliskl lagil under sex är. Del innebär all en hel del mycketangelägna projekl ganska kraftigi fär skjutas framål i liden. Man kan frägasig; Vad kosiar del samhällel all skjula upp lönsamma investeringar ivägväsendet? Man brukar i della sammanhang hänvisa lill AMS-arbelena och de har också varil värdefulla; de har faktiskt utgjort en ganska slor delav väginvesteringarna men där har vi en tydlig tendens lill minskning avanslagen. Del är alllsä inle nog med all de ordinarie väganslagen stär pä enoförändrad nominell nivå, som i själva verket innebär en minskning, ulan manreducerade ocksä t, ex, de medel som arbetsmarknadsverketanslog för vägar från 300 miljoner lUl , en minskning pä 65miljoner kronor. har vi ont om pengar, och inget parli har i dagens lägekunnat begära nägra stora anslag. Men den intressanta frågan är ju: Kan man ilängden underförsörja detta viktiga område? Kan man inrikta sig pä all år eflerår fortsätta en poUtik som innebär all man undan för undan minskar vägverkelsreella möjligheter all fullgöra sina funktioner? Vi anser inle detla, och vi hardärför i en reservalion begärl alt kommunikationsministern när han redovisarsitt stäUningstagande till Vägplan 1970 också skaU lägga fram ell program förökning av väganslagen under de närmasle åren. Jag lycker alt del är en sak somkommunikalionsministern skuUe hälsa med tiUfredsstäUelse, Om det blir så all man är i en trång ekonomisk situationoch Ivingas till hårda prioriteringar, kan det självfallet vara svårl alt fägehör för väganslag, kanske delvis därför att det faklum all väganslag inte ärnågot nödvändigt ont ulan är ränlabla invesieringar inle trängt in i delallmänna medvetandet. har ju hjälpt oss genom all på olika säll visadetla. Men om kommunikalionsminislern hade ett uppdrag från alllägga fram elt program för en ökning av väganslagen - jag lalar nu inle om deplaner som vi har; dem känner vi väl lill, men de är ju inle lill så storglädje om de inle kan förverkligas för de närmasle åren lycker jag som saglatt han borde hälsa del med lillfredsslällelse, sä myckel mer, herr talman, somVägplan 1970 förutsäller ett visst minimialternativ och som de väganslag vilkanu ställs lUl förfogande avsevärl understiger del minimialternativ Vägplan 1970ulgår ifrän. Del innebär alltså alt kommunikalionsminislern, om han isin redovisning här skuUe inla en positiv instäUning till Vägplan 1970 - vi vet inte något om del, men lål oss förutsätta det - skulle behöva starta frän en utgångspunkl som ligger under det minimialternativ Vägplan 1970 utgick från. Ja, del uppskattas till . Jag vet inte om den siffran är korrekt, men jag har fält den frän ett häU som brukar ge riktiga uppgifler. Vi kan i alla fall vara överens om att beloppet avsevärt understiger den nivå varifrån Vägplan skulle 25 Nr 58 utgå. Därför måste vi i detkommande budgetarbetet inrikia oss pä och Fredaeen den ' ° ' gemensamt inlresse all lyfta upp väganslagen och 2 anrU1971 bereda uirymme för detta, -------------------- ----- har ulskottsmajoriteten sagt all man finner del angeläget att Anslagentdl vag- förslag från Kungl, Maj:l i anledning av Vägplan 1970 snarastföreläggs väsendet m. m. Därom är alltså utskottet fullständigt enigl, och vi är inlresseradeav att höra kommunikationsministerns svar på detta. Men jag tror all del vorevärdefullt att också de synpunkter som reservationsvis förts fram om vikten avalt få elt program för ökning av väganslagen kunde tiUgodoses. I den reservation som jag nu talar om tar man ocksä uppfrågan om en awägning när del gäller väganslagen och vägpoUtiken mellanriksvägar ä ena sidan och länsvägar och enskUda vägar å den andra. Jag viU nuendast understryka jag vet att andra lalare ytterligare kommer all berörasaken vikten av alt de väginvesteringar som görs slår i samklang med övrigainvesteringar och ingår som ett naturUgt led i den regionalpolitik som vi för.Om vi vUl motverka koncentration UU storstäderna - av bäde bosläder och arbetstUlfäUen mäste elt väl utbyggt länsvägnät vara utomordentUgt angeläget för trafikeninom regionerna. Och de enskilda vägarna har aUtför länge stått på undantag. Därför, herr talman, anser jag det vara angeläget attriksdagen här understryker den vikt vi lägger vid den framlida vägpolitiken.Det är i den andan jag nu yrkar bifall reservationen 3, som är fogad vidutskottets betänkande. Hen (); Vid behandlingen av vägbyggnadsanslagen, drifibidragen tUlenskUda vägar, har utskollet ej kunnai enas. Reservationerna 1, 2 och 3 speglarcenterpartiels uppfattning om de helt olillfredsställande anslagen tillvägbyggandet. För byggande av exempelvis länsvägar hardepartementschefen föreslagit mot de avvägverket äskade148 miljonerna. Det kan naturligtvis tyckas vara en obetydlig prutning pä eltsä pass storl belopp, men man skaU ha klarl för sig all detta vägbyggnadsanslaguppgick lUl /69. Vi som har anledning alt användadetta vägnät vet också vUket stort behov det finns av en nybyggnad. Självfallethar vägbyggnadsanslag liksom alla andra anslag ett samband med tillgängligaresurser. Men det är ocksä här fräga om vägkommunikationernas roU i ettlokaUserings- och regionalpolitiskl inriktat samhälle. Det gäller dessutom attfä lill stånd bättre kommunikationsleder för de människor som bor och kommeratt bo kvar i de bygder där dessa vägar är den enda förbindelsen med tätorten. Vi kan konstatera att departemenlschefen ochutskottets majoritet varken hafl viljan eUer de ekonomiska resurser som de ansett sig behöva för att hjälpa till med en förbättring av denna del av vägnätet. Man kan naturligtvis säga att del ekonomiska läget inte tillåter slörre anslagsramar för vägbyggandet och det kan jag förstå. Det skulle kunna godlas som en förklaring om del inle vore så att viljan och resurserna har 26 saknats även med godaekonomiska förutsättningar. Förhållandena blir mer besvärliga . Manhar att befara etl ylleriigare försämrat vägunderhåll, som går ul i försia handöver det sekundära vägnätet och de människor som inle har någon annanvalmöjlighet i kommunikationshänseende än att använda dessa vägar. Pådriftsidan har exempelvis deparlemenlschefen prutat ca påvägverkets äskanden, Värdel av den av departementschefen beslulade ändringen avbashasligheler på vägarna som i berörde kan man diskutera. Jag uppskattar enligt de uppgifter jag fält att det kommerall behövas för nya skyltar och uppsättningar.Del har ocksä gjorls gäUande all koslnaden skaU bestridas ur vägverkelsdriftbidrag. Detta betyder ju ingenUng annat än att driftbudgeten förvägverket blir ytterligare försämrad. Det har medförl alt vägförvaltningarnarunl om i landel silier och arbelar med nya resursplaner utifrån delfaktiska läge som föreligger. Det innebär med slörsla sannolikhel att mankommer att tvingas slälla in vägmaskiner, väghyvlar och lastbUar i garagen ochi stället utrusta personalen med handverktyg för alt dagsverkskosl-naden skallbli så Uten som möjligl. Med andra ord; driftbidragel räcker inte all håUa i gången del maskiner som är avsedda för vägarnas underhäll. Det finns naturiiglvisskäl alt ifrågasätta klokheten av sådana beslul, inle minst mot den bakgrandenatt vi redan är 1966 kunde konstatera ett eftersatt vägunderhåll pä 620miljoner kronor. Det är anledning tro att detla eflersalla vägunderhäU nu vuxitmed . Litet elakt skulle man kunna säga, herrstatsråd och kommunikalionsminisler, all fördelen med delta eftersattavägunderhåll möjligtvis skulle kunna vara alt vi näsla gäng regeringen sänkerbashastigheten pä våra vägar sannolikt inte behöver kosta på några nya skyltar,ty dä är vägstandarden sädan all den inle tUläter högre hasligheter än debeslutade. Jag vUl gärna inslämma i vad i Göteborgsade att denna ulveckling inle kan fä fortsätta, ulan mäsle ändras. Det ärsamhällsekonomiskt slöseri all skrota ner vägarna i den lakl som påbörjats.Det är etl slöseri att inte ta vara pä den goda förräntning som ett bravägsystem ger samhällel. Till ulskollels majorilel och nalurliglvis ocksä lillherr kommunikalionsministern vUl jag säga - vi har deklareral det fråncenterpartiet förr all vi i kommer att vara beredda all täckain de ulgiflsstegringar som högre anslag lUl vägväsendet utgör underförutsättning all bilismens pengar används till dessa ulgifler. Reservationen 2 hör samman med driftanslagel till detenskUda vägnätet. Vi har ell enskilt vägnät ulan statsbidrag som har enlängd av . Vi har ett enskUl vägnät med statsbidrag som uppgår tUl , Sammanlagl är detta enskUda vägnät mer än dubbell så stort som del allmänna vägnätet, I ärhar departementschefen ansett det nödvändigi alt prata ner vägverkels äskandenfrån lill . Del är en pratning med 21miljoner kronor. Vad som här sker är ingenting annat än att ökade koslnaderkommer alt läggas på enskUda människor och på kommuner i den män som dessa gerdriflbidrag. Man kandiskutera om del över huvud laget är riktigt att samhäUel Anslagen tiU vägväsendet m. m. ålägger enskilda människor all heltensamma svara för sina vägkoslnader. Vi anserall del är orimligt. Men vad man inte kan diskulera är om slalsbidrag skall ulgä lill väg i den män vägen fyller de förutsättningar som finns angivna i en kungl, kungörelse. En sädan kungörelse är Anslagen tillväg-. nämligen utfärdad sedan fattal beslul i ärendet.Trols della är väsendet m. m. lägel nu sådant all inga nyaenskilda vägar kan tas in som statsbidragsbe- rättigadeenbart av den anledningen alt det saknas pengar.