prot · FU0985 · 1971-12-31 00:00:00 — TUl slut vlU jag, hert talman, fråga statsrådetom han anser att det föreUggande förslaget är tUlfredsstäUande försydöstregionen från näringsgeografiska synpunkter. HenRYDÉN (fp): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga,ett svar som jag uppfattar som mycket positivt och helt tiUfredsstäUande. Minfråga var föranledd av generaldirektör framträdande i den 5maj, då generalchrektören framhöll att SJ-ledningen, om nu skuUefatta ett beslut om omorganisation under höstriksdagen, ändå är fast beslutenatt genomföra distriktsindragningen 1972, Ett sådanuttalande både oroar och väcker förstämning bland den berörda personalen, somju under sådana omständigheter skuUe ha på sig att plockaihop sina tUlhörigheter och flytta tUl den nya stationeringsorten, vUketnaturUgtvis för personalens del är helt orimUgt. Jagär glad över att jag ställde den här frågan tUl statsrådet . Jag glädermig över att kunna konstatera att statsrådet i sitt svar säger bl. a. attsenareläggningen av propositionen Innebär att motsvarande förskjutning avtidpunkten för ett genomförande skaU tiUämpas. Statsrådet säger vidare attgenomförandeperiodens längd får bU i första hand beroende av möjUgheterna attpå ett smidigt sätt lösa de personalproblem som följer med omorganisationen.Osäkerhet synes fortfarande råda inom departementet om det skaU bU någondistriktsindragning i . Jag hoppas för mm del att SJ och departementetskall finna en kostnadsbesparande åtgärd Inom den nuvarande organisationen såatt vi får behålla distriktskontoret i . Men den saken kanske jag kan fååterkomma Jagtolkar statsrådets svar på det sättet att om det skulle fattas ett beslut sominnebär indragning av distriktskontoret i , så kan detta icke ske förräntidigast den 1 juU 1972. Statsrådets svar var därför klarläggande för denberörda personalen. Ang.ändrad distriktsindelning och organisation inom statens jämvägar Hen i Agnas (m): Jag har också med stort intresse tagit del av statsrådets svar. Ett avde distrikt som enhgt utredningen hotas av indragning är SJ s distrikt i ,och jag känner därför anledning att säga några få ord. har jagtagit del av aUa handUngar som rör denna fråga. Ang. ändrad distriktsindelning och organisation och jaghar talat med kommunikationsministern om saken. Starka invändningar har restsockså från den norra regionen, från länet och staden . Därför var detchockerande när vi fick TT-meddelandet för någon vecka sedan attomorganisationen skuUe ske och att varslet kunde förutses bli kort för denpersonal det gällde. När det var generaldirektören för SJ som talade mottogman meddelandet med en känsla av att detta verkligen var någonting som skullekomma att ske att det var ofrånkomligt. blev man inte så viss kunde säga sig, att nu säljer jag huset i vår när det är en bra tid attsälja, utan man måste ändå vara tveksam om man verkUgen skuUe bli tvungen attflytta. Oron finns fortfarande kvar. Jag vlU betona att jag strukit under ordet eventuellt iden mening i InterpeUationssvaret tiU som börjar med orden:"Ett eventueUt genomförande av en omorganisation ". hopp.Bästa sättet att lösa personalproblem är ju att inte företa omorganisationen. Av här berörda distrikt känner jag bäst tUl Umeådistriktetoch just det bör vara kvar med tanke på de stora avstånden. En blick på kartansäger hur långt det bUr tiU eUer upp tUl . Servicen får vi integlömma. När det gäller Nonland är det alltid en katastrof att ta bort något, tydet är så svårt att ge något annat I stället. När statsmakterna sysslar mednortländska frågor måste de verkligen tänka på att det finns anledning att tvekasärskilt länge innan man Inskränker en verksamhet. Det påstås att SJ skall göra vinst på den härindragningen, men jag efterlyser helhetssynen. SJ;s vinst bör vägas mot landetsalla affärer statens övriga verksamhet. Vi får inte betrakta SJ som en så friståendedel av samhällsapparaten eller av statens affärsverksamhet att man inte börinväga även andra saker när det gäUer att ta ställning till att dra innågonting. Det står i interpellationssvaret att man skaU undvika att underytterligare låta personalen känna osäkerhet om sin prfacering i dennya organisationen. Det finns emellertid enligt min mening ingenting som talarför att man sökt motverka en sådan oro den har tvärtom förstärkts. Jag kännerstark oro för min landsdel, och jag känner oro inte bara för SJs personal utanockså för SJs kunder, godstransporterna och hela näringslivet. Jag är inteövertygad om att den nuvarande organisationen i längden kommer att bli ettminus för SJs affärsverksamhet i . Jag tror att man behöver närhet tiUdem som skall bestäUa godsvagnar eUer ordna resor av olika slag. Därför är jaginte övertygad om att det blir en vinst i det långa loppet om distriktskanslieti indrages. hyser jag naturligtvis först och främst oro förpersonalen. Fön har flera av dem flyttats både en och två gånger. De har byggthus, de har rotats. är frågan om de skall ge sig I väg Igen. Jag ger kommunikationsministern rätt i att man har talatmed personalorganisationen. Jag har också haft tUlgång tUl och läst deraspapper. Men jag känner också många av dessa människor personligen och harkontakt med dem nästan . De förefaller fortfarande vara mycket frågandeinför värdet av den omorganisation som förutsägs skola ske. I detta anförande instämde (). Av naturliga skäl tänker jag Inte I dennadebatt gå In på frågan om det riktiga i denna omorganisation. Den diskussionenskaU vi givetvis spara tUl den dag då vi har regeringens förslag liggande påriksdagens bord. Jag inskränker mig tUl att bara konstatera att det måsteändå, vUken uppfattning vi än må ha I den enskilda sakfrågan, vara riktigt attäven Uksom aUa andra affärsverk och annan StatUgföretagsamhet är skyldiga att på och statsmakternas uppdrag ständigtaktivt söka efter möjligheter till rationaliserande och därmed för helaverksamheten förbättrande åtgärder. Men vi får som sagt återkomma tUl det vid dentidpunkt då propositionen ligger på bord. Vad som däremot kan vara värt att något uppehålla sig vidär väl hen i diskussion om personalorganisationernas engagemangoch detta att man vid SJ Inte skuUe få göra någonting I förberedande syftefönän har fattat sitt beslut. Jag har av egen erfarenhet möjlighetatt här tala om hur det åtminstone vid SJ efter kriget hargått tUl. SJ-folket är ett tåligt släkte. Man har efter andravärldskriget rationaliserat bort tiotusentals man vid SJ. Jag kan Inte angeden exakta siffran men tror mig kunna säga att det snarare är över än under 20000 personer som har rationaUserats bort . Detinnebär att man rationaliserar bort över 1 000 människor. Det innebärockså att man bland personalorganisationerna är klart medveten om det väsentUgai att alltid "ligga före verkligheten". Jag hade själv tillfälle attunder i dåvarande delta som facklig förhancUaremed SJ när det gäUde rationaUseringen tUl mitten av1960-talet och kan därför intyga personalens aUmänna intresse åtminstone vidden tiden att man skuUe ligga ett steg före när man visste attnågonting var på gång - och det var alltid någonting på gång vid SJ. Det är ett faktum att personalorganisationerna vUle ha detpå detta sätt, och detta har inte förändrats fram tiU . I förarbetena tUldetta förslag har också aUa personalorganisationerna utan undantag deltagit.Man har även vid uppvaktningar hos mig från aUa håU konstaterat det riktiga ochviktiga i att man har fått vara med I arbetsgrupper tUlsammans med SJ vidutarbetandet av förslaget. Man har dessutom, vUket bör konstateras här, frånpersonalorganisationemas sida framhålUt att det är angeläget att man fårmöjligheter tUl sådana här personalförberedande åtgärder innan beslut fattas,för att man på ett riktigt sätt skaU kunna förbereda de anställda som blirberörda. Detta har tiU och med tagit sig det uttrycket att man från ett par avpersonalorganisationerna som för resten kommer att uppvakta mig igen undervåren anmält att man känner ett tryck för att inte redan har haftmöjUgheter att behandla detta förslag. Jag nämner detta bara för att vi i dennadiskussion skaU vara klara över att här inte råder någon som helst konfliktmeUan de anställdas Intressen och verket i det sammanhanget. Man kaninte heller säga, som i gjorde, att SJ Ang. ändrad distriktsindelning och organisation Ang. ändrad distriktsindelning och organisation skuUe ha tänkt sig att från början undanhålla riksdagendenna fråga. Det är inte ens konstitutioneUt möjUgt att göra det. Skulle SJöver huvud taget ha haft en sådan tanke, föU den alltså på att det ärriksdagens och Ingen annans sak att avgöra en sådan här omorganisation. Sådanahar tidigare förekommit även inom andra statliga affärsverk. Vi hade för någraår sedan en Uknande omorganisation vid SJ, en annan har genomförts vidteleverket och så har skett även vid andra verk. Omorganisationerna har helatiden byggt på att man skuUe ha ett intimt samarbete medpersonalorganisationerna, som skuUe få informationer och ha möjlighetatt förhandla både för den personal som skuUe förflyttas och i samband medandra planerade förändringar. Jag menar således att det förberedelsearbete som herrGustavsson nu slår ner på och tycker att man skuUe vänta med är alldelesomöjUgt att uppskjuta. Då går man emot personalens egen uppfattning om hur detbör gå tUl, och jag tror väl inte att vUl att man skall gådirekt mot personalens intressen. i (c); I varje fall har inte dessa så långt gåendeförberedelser stöd från den personal som är berörd av dem nere i . Vidare har jag inte sagt att det inte skuUe förekomma ratlonaUseringarinom SJ. VI är överens om att sådana är riktiga. Vad jag sagt är att jag idenna fråga, som skaU ta stäUning tUl, anser det felaktigt att mangenomför så långt gående personalplaneringar innan har fattatbeslutet. Jag gav också i mitt förra anförande uttryck för denuppfattningen att det sannolikt var avsikten att det här skuUe föreläggasriksdagen. Jag stödde mig på en skrivelse från kommunikationsministern den 28december föna året, där han sade följande: "I fråga om tidsaspekterna på behandlingen av SJ:sförslag tUl omorganisation får jag på förekommen anledning meddela, attavsikten är att efter närmare prövning av förslaget redovisaorganisationsfrågan riksdag under vårsessionen." Dennaskrivelse var ställd tUl generaldirektör . Jag vUl än en gång hävda just denuppfattningen att det här planerandet har skapat en mycket stor oro bland denpersonal som är berörd. Jag vUl återigen slå fast att det hade varit riktigtatt först hade fått fatta beslutet och att personalplaneringen hadekommit därefter. Hen (): Jag har ju inte på något sätt anledning att fråga som jag ställt polerrusera mot statsrådet eftersom jag fåttett positivt svar. Jag vUle bara göra ett par konstateranden. Med anledning av kommunikationsministerns yttrande attSJ-folket är ett tåligt släkte vUl jag säga, att vi kanske Utet tUl mans fårbörja känna av att vi tiUhör ett tåligt släkte i detta strukturomvandlingensland, där många säkerUgen kommer att ställas inför nödvändigheten att söka nyaarbetsuppgifter. Detvar ju glädjande att höra statsrådet här säga att personalorganisationerna ärvälkomna tUl kansUhuset med uppvaktningar. Statsrådet säger också att detkommer ytterUgare ett par personalorganisationer . Den högstaSJ-ledningen ser kanske inte riktigt på samma sätt på detta att döma av detframträdande i av högste SJ-chefen som jag relaterade, och det är därförglädjande att statsrådet har en annan uppfattning i dessa så viktigapersonalfrågor. Bortsett från att hen i alldeles på egen hand bordeveta att en sådan här fråga måste föreläggas före avgörande vUl jagbara kommentera den skrivelse som jag tUlstäUde SJ och somhen citerade ur. FrånSJs sida hade man tänkt sig den eventuella möjligheten avatt anmäla den här omorganisationsfrågan statsverksproposition. Detvar mot den bakgrunden som jag hade anledning att meddela SJ att jag hade föravsikt att framlägga den riksdag och att ikraftträdandedatum dånaturligtvis inte kunde bli förrän tidigast . Det harsedermera av kända skäl också kommit att bU en tidpunkt som får skjutas fram itiden. Det var således inte något annat än ett besked tiU SJ om hur man idepartementet såg på ikraftträdandedatum. Motbakgrunden av vad anförde är det angeläget att vi gör klart föross att vi ändå måste ta en viss hänsyn tUl personalens intressen. Vi må haaldrig så goda skäl att diskutera lokaliserings-, regionalpolitiska och andraåtgärder, och det får vi tiUfälle att göra vid frågans sakbehandling närpropositionen har avlämnats. Men när berörda personalorganisationer trycker påi departementet ett par av dem gör det och är oroade över attikraftträdandetidpunkten inte kommer tidigare än vad man nu kan tänkassignalera, så tycker jag att vi har anledning att ta det på allvar. VI måstenämligen ha klart för oss att dessa människor, som är utsatta ochsom har varit utsatta för kraftiga rationaliseringar, också har rättighetatt framföra en synpunkt även om den går I den för obekvämariktningen att de vill ha ett beslut tidigare än vad som ställts i utsikt. Detmåste också sägas ifrån att det här inte bara är en fråga om att lagomöverslätande konstatera att för vi kan skjuta omorganisationenframåt i tiden har vi gjort personalen en tjänst. Det är Inte på det viset. Denuppvaktning som är aviserad har såvitt jag har fått klart för mig just Iuppdrag att bl. a. uttala besvikelse över förskjutningen i tiden. Ang.ändrad distriktsindelning och organisation inom statens jämvägar Hen i (c): Jag är mycket förvånad över statsrådets senaste inlägg. Han försökervända på hela problemet och framställa saken så att det är jag som agerar motpersonalen. Men har inte statsrådet följt debatten och själv möttpersonalrepresentanter från som hävdat de uppfattningar jag har framförthär? De har blivit tUlrättavisade av högsta SJ-ledningen och uppmanats attinte springa rant i kansUhuset, därför att det är detta som gjort att saken harfördröjts. Nr 85 Det är, som sagt, mycket förvånande att statsrådet försöker vända på -~---- ----- Henkommunikationsministern ; Den statliga trafik- talman! Bristande tid gör det inte möjligt för mig att besöka P ' varje ort då så kunde varalämpUgt, utan jag tvingas av olika omständigheter attlyssna tiU de anstäUdas organisationer. I det här faUet är dethuvudorganisationernas synpunkter som jag har redovisat, inte enskUdamedlemmars synpunkter. De senare skaU naturligtvis kanaliseras viaorganisationerna och föras vidare tUl dem som bör veta om dessa åsikter. Jaghar aUtså refererat de centrala organisationernas uppfattning. HertGUSTAVSSON i (c): Jag är medveten om att statsrådet mycket väl känner tUl de stora mötenmeUan personal och SJ-lednlng som ägt rum i och de synpunkter somframförts från personalen där. Jag hänvisar än en gång tlU den ledare som jag citerade och tUl den uppvaktning som personal frånVäxjö har gjort hos kommunikationsministern. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Föredrogs och hänvisades till skrivelse fråntalmanskonferensen med överlämnande av ett från kommittén för översyn avNordiska rådets svenska delegations kansliorganisation betänkande. §13 Föredrogs, men bordlades åter betänkande nr 34. § 14 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningen nr 119. §15 Den statliga trafikpolitiken m. m. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Trafikutskottetsbetänkanden nr 5 och 6 föredras och debatteras i ett sammanhang. Yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden framställes under den gemensammaöverläggningen. Nr5 i anledning av Kungl. Maj ts proposition angående nedskrivning av statensjärnvägars statskapital, m. m. och Nr6 i anledning av motioner rörande den statUga trafikpolitiken m. m. 1betänkandet nr 6 behandlades motionerna 1971:24 av hen m.fl., vari hemstäUts att skulle i skrivelse tUl Kungl. Maj tanhåUa om att en parlamentarisk kommitté fick 28 i uppdrag att företa en översyn av trafikpolitiken och framlägga härav föranledda förslag ienlighet med I motionen angivna riktlinjer. Den statliga trafikpolitiken m. m. 1971:36 av hen i m.fl., vari hemställts att denriksdagen i skrivelse tUl Kungl. skuUe anhålla om en omprövning av 13maj 1971 trafikpoUtiken med syfte att skapa trafikpoUtlska förutsättningar fören positiv UtveckUng i aUa delar av landet, 1971:73av i m.fl., vari föreslagits att uttaladesig för ett upphävande av trafikbeslut och i skrivelse tUl regeringenhemställde om att en skyndsam utredning företogs och förslag utarbetades omsådana riktlinjer som beaktade sociala, närings- och lokaliseringspoUtiskabehov och som kunde bU ett verksamt bidrag tUl genomförandet av enregionpolitik, ägnad att motverka avfolkningen av betydande landsdelar och somsamtidigt främjade strävandena att åstadkomma en prisbUlig trafikservice,vilken även beaktade vitala mUjövårdslntressen, 1971:205 av hen m.fl., 1971:207 av hen iMalung m. fl., såvitt nu var i fråga, fl., vari hemstäUts att i skrivelse till Kungl. skuUe anhåUa att vägkostnadsutredningens arbete forcerades och attutredningen fick en tidsplan för fullföljande av sina uppgifter ocherforderliga personella resurser för sitt arbete, att en parlamentariskkommitté fick i uppdrag att företa en översyn av trafikpoUtiken och framläggahärav föranledda förslag i enlighet med i motionen angivna riktUnjer samt attKungl. efter utredning framlade förslag om bUdande av ett forsknings- ochutvecklingsbolag för koUektivtrafikteknik ägt gemensamt av staten, intresseradekommuner och landsting samt industrier, 1971:407av hen m.fl., vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl.Maj t uttalade, att biljettaxorna vid samtrafik buss-tåg utformades så, attsådan resa inte blev dyrare än om resan i sin helhet kunnat genomföras med tåg, 1971:410 av henSöderström, 1971:501av i , vari hemställts att i skrivelse tiUKungl. Maj t skuUe anhålla om en omprövning av trafikpolitiken, varefterriksdagen borde beredas tiUfäUe att på nytt besluta i ärendet, 1971:913av henar i och , vari hemställts att Iskrivelse tUl Kungl. begärde att persontrafiken på bandelarna NässjöNybrosamt VäxjöHultsfred bibehölls i nuvarande omfattning, 1971:922 av hen Elmstedtm. 1971:927 av herrGustavsson I m. 1971:935av henar i och i , 1971:937 av ,såvitt nu var i fråga, 1971:944 av herrLothigius m, fl,, vari hemställts att i 29 Den statliga trafikpolitiken m. m. skrivelse tiU Kungl. Maj:t uttalade att en totalbedömninggjordes av trafikpoUtiken varvid även trafiksäkerhet, miljövård och människanshälsa på grund av stressen i trafiken togs med I kalkylen samt att vad i övrigtI motionen anförts beaktades vid bedömningen av trafikpolitiken, 1971:947 av m. fl., vari hemställts attriksdagen beslutade att genom särskUd skrivelse ge Kungl. tUl känna vad imotionen uttalats om den fortsatta trafikpolitiken, 1971 ;949 av i , vari yrkats, såvitt nuvar i fråga, att beslutade att i skrivelse tUl Kungl. hemstäUaatt vägkostnadsutredningen påskyndades, att, intiU dess vägkostnadsutredningenoch bussbidragsutredningen framlagt sina betänkanden och beslut fattats medanledning av dessa, stor restriktivitet iakttogs vid nedläggning av järnvägaroch busslinjer, att planeringsråden/länsstyrelserna alltid skuUe höras och gestUlfälle att yttra sig om nedläggningsfrågor samt att man vid trafikplaneringeni övrigt beaktade vad i motionen anförts, 1971:967av hen m. 1971:973av hen m. 1971:1194 av m.fl., vari hemstäUts attriksdagen beslutade att bemyndiga Kungl. att vidtaga åtgärder för en sådansamordning mellan statens järnvägars zontaxa samt järnvägens och postverketsbusstaxor som avsågs i motionen. borde övervägas samordning medenskUda trafikföretag i samma syfte. Utskottethemställde i betänkandet nr 6 att 1. skuUe avslåmotionerna 1971:398 och 1971:949 i vad de avsåg vägkostnadsutredningens arbete, 2. skulle avslåmotionen 1971:205, 3. i anledning avmotionerna 1971:24, 1971:947, 1971:944 och 1971:398, sistnämnda motion såvittnu var i fråga, samt med avslag å motionerna 1971:73, 1971:36 och 1971:501 somsin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört beträffande denfortsatta trafikpolitikens utformning och inriktning m. m, 4. skulle avslåmotionen 1971:927, 5. skulle avslåmotionen 1971:949 tUl den del motionen behandlades i detta betänkande och Inteberördes under punkten 1, 6. skuUe avslåmotionen 1971:410, 7. skulle avslåmotionerna 1971:913 och 1971:942, 8. skulle avslåmotionema 1971:407 och 1971:1194, 9. skulle avslåmotionerna 1971:922, 1971:261 och 1971:937, sistnämnda motion tUl den delmotionen behandlades i detta betänkande, 10. skuUe avslåmotionen 1971:207 tUl den del motionen behandlades i detta betänkande, 11. skuUe avslåmotionen 1971 ;935, 12. skulle avslåmotionen 1971:973, 13. skuUe avslåmotionen 1971:967, 14. skuUe avslåmotionen 1971:398 i vad den avsåg skrivelse tUl Kungl. om bUdande av ettforsknings- och utvecklingsbolag för koUektivtrafikteknik, 10. skuUe avslå motionen 1971:932, Nr 85 11. skuUe avslå motionen 1971 ;139. Torsdagenden Reservationer hade avgivits /1 1. beträffandevägkostnadsutredningen av herrar i Göte- Den statliga traflk- borg och SeUgren (båda fp), som ansett att utskottet under 1 bort politiken m. m. hemstäUa, attriksdagen med bifaU tUl motionerna 1971 ;398 och 1971:949, båda motionernasåvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. tUl känna vadreservanterna anfört i fråga om påskyndande av vägkostnadsutredningens arbeteoch uppgörande av en tidsplan för dess arbete, 2. beträffandetrafikpolitikens fortsatta utformning och inriktning av a. herrarGustafson i och (båda fp), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, attriksdagen med bifaU tUl motionerna 1971:24 och 1971:398, sistnämnda motionsåvitt nu var i fråga, i anledning av motionerna 1971:947 och 1971:944 samt medavslag å motionerna 1971:73, 1971:36 och 1971:501 i skrivelse tiU Kungl. Majthemställde om att en parlamentarisk kommitté fick i uppdrag att företa enöversyn av trafikpolitiken och framlägga härav föranledda förslag enligt vadreservanterna angivit, b. avherr i (vpk), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, attriksdagen med bifaU till motionen 1971:73 och i anledning av motionerna1971:24, 1971:36, 1971:501, 1971:947, 1971:944 och 1971:398, sistnämnda motionsåvitt nu var i fråga, skuUe besluta att upphäva trafikbeslut, samt iskrivelse tiU Kungl. hemställa om en skyndsam utredning och förslag om nyariktlinjer för den statliga trafikpoUtiken i enlighet med vad reservantenanfört, 3. beträffande taxefrågor av herrar iGöteborg och SeUgren (båda fp), som ansett att utskottet under 8 bort hemstäUa, attriksdagen i anledning av motionerna 1971:407 och 1971:1194 i skrivelse tUlKungl. skulle anhåUa om utredning och förslag beträffande genomgåendetaxeberäkning för av staten ägda järnvägs- och busslinjer, 4. beträffandebildande av ett forsknings- och utvecklingsbolag för koUektivtrafikteknik av henar och SeUgren (båda fp), som ansett att utskottet under 14 bort hemstäUa, attriksdagen med bifall tiU motionen 1971 ;398, såvitt nu var i fråga, i skrivelsetiU Kungl. Maj:t hemstäUde att Kungl. tog initiativet tUl bUdande av ettforsknings- och utveckUngsbolag för kollektivtrafikteknik, ägt gemensamt avstaten, intresserade kommuner och industrier. HerrGUSTAFSON i (fp): Mer än järnväg i detta land hotas av nedläggning,antingen genom att förslag om nedläggning redan finns hos regeringen föravgörande eller genom utredningar som pågår inom . Det ärungefär av hela den totala banlängden i landet. Det är klart attfolket som bor i de trakter där nedläggningar hotar är oroat. Visserligenerbjuds de ersättningstrafik med bussar, men Nr 85 de vet hur det brukar vara. Underde första åren efter en nedläggning av Torsdagenden persontrafik ger SJ bidrag tUlbusstrafiken, så att den kan upprätthållas, 13 maj1971 ' "är gått brukar SJsäga ifrån att nu går det inte att driva -------------------- denna verksamhet lönsamt längre, och då hotar man att lägga ner Denstatliga trafik- busstrafiken om kommunen inte ger bidrag. m. q annat område när det gäUertrafikpoUtiken, nämligen