prot · FU09115 · 1971-12-31 00:00:00 — Logiken säger att densenare strömningen inom det tyska folket skuUe uppleva det som en uppslutningbakom denna sm strävan, om andra länder lämnade ett påtagligt bevis för attockså de stöder normahseringssträvandena. Det finns åtskUUgt mer att tUlägga, Jag kanske fåranledning att återkomma. SpecieUt är jag intresserad av att få ett svar påfrågan om herr utrikesministern anser DDR uppfyUa de allmänna kriterierna förett erkännande enligt de refererade principerna. En annan fråga i anslutning tUl det jag anfört är: VUkenströmning Inom anser det vara angeläget för svenskutrlkespohtik att stödja den som är mot normahseringssträvandena ochföreträdes av samma kretsar som tidigare hävdade den s, k. HaUstein-doktrinen,eUer den som i hkhet med västtyska regeringen betraktar DDR som en suverän tyskstat med vUken det är angeläget, också ur den europeiska säkerhetens intresse,att upprätta normala folkrättsliga förbindelser? TUl sist vlU jag, trots beskedet att regeringen inte inuläget tänker ompröva shi inställning tUl erkännandefrågan, notera sompositivt att regeringen \i\l vidareutveckla handel, samfärdsel m. m. med DDRinom den nuvarande inofficiella ramen. Mitt svar här bhr i stor utsträckningofrånkorrUigen en uppreprung av det svar jag redan har lämnat. Vad beträffarherr första fråga, om kriterierna är uppfyUda eller inte, så delade Jagi InterpeUationssvaret upp kriterierna i två grupper. Det jag kaUade förminimikraven, som gäUer den territoriella suveräniteten och kontrollen, betraktarjag inte som något problem i det östtyska faUet, Den andra gruppen av kriterierär emellertid Uka viktig, VI skaU komma ihåg att ett erkännande från en statssida av en annan icke är en fråga om så att säga en formahuridisk bedömningutan i sista hand alltid en politisk fråga, en fråga huruvida ett erkännandeskulle ha politiskt gynnsamma, negativa eUer eventueUt neutrala effekter. DenpoUtiska bedömningen är naturligtvis den centrala frågan, när vi har att tastäUning tiU om den skall erkänna eller inte. Vår slutsats är mycket bestämd och entydig: ett isoleratsvenskt erkännande med isolerat menar jag då självfaUet isolerat inom denkrets av nationer som det här är fråga om - skulle i nuvarande läge ha negativaeffekter på de förhandhngar som är ett väsentligt element i den pågåendeavspänningspohtlken. Vi anser att vårt handlande här måste bestämmas av deeffekter det får på den avspänningspolitik som det i hög grad är ett svensktIntresse att ge aUt stöd. Ett svenskt erkännande av skuUe juInnebära en förändring i relationen mellan de två förhandlande parterna. Detskulle förändra relationen ensidigt mellan och den ena av de berördaparterna i förhållande till vad som gäUer . läge är ett annat änFinlands. Det finska erbjudandet om erkännande var ju riktat tiU båda de tyskastaterna, eftersom i motsats tUl inte har erkänt denvästtyska staten. Därför är situation i det här faUet inte analog medFinlands. Den här bedömningen är inte någon särskUt originell svenskbedömning, utan det är en bedömning som delas av andra regeringar, bland andraden franska, vUken president vid sin senaste presskonferens gavutomordentligt klart och bestämt uttryck för. Vi anser också att ett svenskt erkännande skuUe därkommer jag tiU andra delen av uppföljningsfråga till mig negativt påverka även utveckUngen inom FörbundsrepubUken. sade attdet rimligen borde förhåUa sig precis tvärtom. Nej, dess värre, om man så vlU,är det Inte på det sättet. Jag tror att det är rätt rimligt att i första handfästa avseende vid den bedömning som den regering gör som är ansvarig för denvästtyska pohtiken . Det är mte uttryck för någon auktorltetstro från densvenska regeringens sida att säga att WUly bedömer den här situationenbättre och säkrare än vad vi själva gör och vad InterpeUanten och kan göra anspråk på att göra. Vår uppfattning bygger också på vad manlätt kan övertyga sig om ifaU man själv besöker FörbundsrepubUken och samtalarmed de tyska politikerna. Både effekten på förhåUandet meUan parterna i de pågåendeförhandhngarna och de negativa verkningarna på den västtyska regeringens möjhgheteratt driva sin pohtik vidare är avgörande skäl för den attinte överväga något isolerat svenskt erkännande av Östtysk- Ang. principerna för svenskt erkännande av annan stat, m.m. Ang. principerna för svenskt erkännande av annan stat, m.m. Sålänge det nuvarande läget råder kommer vi att hålla fast vid den ståndpunkten. i (vpk): Jag måste få fråga utrikesministern vad hanmenar med uttrycket "isolerat svenskt erkännande". Det finns iInterpellationssvaret, och han har dessutom upprepat det två gånger här. Migveterligt har minst 30 stater tidigare erkänt . Utrikesministernsade "den krets av nationer" utan att närmare specificera vad hanavsåg. Rör det sig om neutrala nationer, vUket man skuUe kunna förmoda eftersomSverige torde vara ett neutralt land, eUer är det någon annan krets av nationersom utrikesministern syftar på? Utrikesministern anser tydhgen att man skall åka tillVästtyskland för att få svar på alla frågor. Vad anser man där, hur skaU dettaskötas, hur skall vi förfara? Endast där kan man få upplysning om hur fråganskall handläggas och hur en uppgörelse skaU komma tUl stånd. Utrikesministern nämnde och sade att intetidigare har erkänt någon tysk stat, medan , neutralt som vanligt, harerkänt och menade att det skuUe innebära skUda förutsättningar.AUt talar för att det finns en hnje i svensk politik gentemot de tyskastaterna, där man erkänner och upprätthåUer kontakt med endast den ena pirtenoch anser att den ensam vet hur förhandhngarna skah skötas. Det gäller ju tvåparter, och det vore rimligt om man även tog kontakt med Tyska demokratiskarepubUken för att få reda på uppfattningen där om hur förhandhngarna skaUskötas. När det gäUer frågan om vad som är känsUgt och intekänsUgt har det sagts av vår tidigare utrikesminister och av andra företrädareför socialdemokratiska partiet att man skuUe negativt påverka och lägga sig iförhandhngarna om man erkände DDR I det här läget, AU logik talar för att detInte kan vara så utan måste vara tvärtom, och det har jag tidigare framhålhthär. Jag vUl då fråga utrikesministern vilken påverkan han anser att det norskastortingets val av fredspristagare har på den här frågan. Uppfattas detockså som en Inblandning? Den främsta motiveringen till var juWlUy poUtik för en avspänning mellan de två tyska staterna. Dettaskulle då också påverka störande, såvitt jag förstår. En sak som jag tror är mera central berörs iutrikesministerns motivering, framförd i TV , att i enerkännandefråga måste hänsyn tas tUl hur erkännandet påverkar SverigesförhåUande till andra stater. Är det möjligen det som är den viktigaste orsakentill att inte erkänner en de facto existerande nation, DDR? Det som bestämmer ett svenskt erkännande aven annan stat är, för att återigen upprepa det, dels att förhållandena i denstat det gäller uppfyller de krav som traditionellt stäUer som viUkorför ett erkännande, dels att antingen negativt uttryckt poUtiska skäl intetalar mot ett erkännande eller positivt uttryckt att de politiskaeffekterna av erkännandet är positiva. Jag har utförligt motiverat varför vi bedömerdet så att ett erkännande av skuUe hanegativa verkningar på den poUtlk som vi anser det vara vår ganska självklarauppgift att ge aUt möjligt stöd, nänUigen WUly avspännlngspoUtik.Därför befinner vi oss inte på något sätt i någon motsatsställning tUl detnorska när det, uppenbarligen utifrån samma bedömningar, valde WUlyBrandt tUl nobelfredspristagare . Det är rätt självklart att en regering bedömerverkningarna av sina handlingar det vore egendomligt om en regering Integjorde det. Men det är något helt annat än att säga att den svenska regeringensutrikespolitik skuUe bestämmas av andra stater. Naturligtvis har inte detsvenska erkännandet av bestämts av ; det har bestämts av den svenskaregeringen därför att den ansåg att det skuUe ha positiva effekter. I fråga omDDR anser vi att ett erkännande skulle ha negativa verkningar för de krafter iEuropa som vi önskar stödja. Det är förklaringen till vårt handlande. Dettahindrar inte att vi, som det står i InterpeUationssvaret och som jag också sadei FN:s generaldebatt, självfaUet ser fram mot den dag då båda de tyska staternaär medlemmar i . Om bistånd till Demokratiska republiken medanledning av översvämningar (vpk): Det är uppenbart att utrikesministern och jaghar delade meningar i denna fråga, och vi kommer aUtså inte längre. Jag vUlbara upprepa en fråga: Vad menar utrikesministern med ett Isolerat svenskterkännande med tiUägget att det handlar om en krets av nationer? Vad syftarutrikesministern på för krets av nationer? Är det möjligen neutrala nationereUer någon annan krets av nationer? Ja, t. ex. och ! Om viskulle erkänna Tyska demokratiska repubUken före dessa bägge länder, skulle detnaturligtvis ha en helt annan utrlkespohtisk betydelse än erkännandena från destater som åberopat. Detta är inte någon värdering av dessa andrastater. Det är bara fråga om ofrånkomliga fakta i den europeiska poUtiken. Överläggningen var härmed slutad. § 18 Om bistånd till Demokratiska republiken med anledning avöversvämningar Herr utrikesministern erhöll ordet för att besvaraherr (vpk) framstäUda hiterpeUation, m 161, och anförde: har frågat vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att ge Demokratiska republiken materieUt bistånd med anledning av de svåra översvämningarna i augusti1971. Regeringenär väl informerad om de förhåUanden som Om bistånd tiU Demokratiska republiken medanledning av översvämningar Regeringen kommer med anledning av översvämningarna attsom bistånd tUl Demokratiska repubUken anslå 4 mihoner kronor utöver de25 mUjoner kronor som utgår som humanitärt bistånd. Formerna för dennya insatsen diskuteras med de vietnamesiska myndigheterna.Under översvämningarna har stora mängder skolböcker och skrivpapper förstörtsav vatten, och den redan tidigare stora pappersbristen har därmed förvärrats.Möjligheterna undersöks därför att i första hand leverera papper utöver dekvantiteter som tidigare förmedlats genom Röda korset. HerrTAKMAN (vpk): Jag är verkhgen mycket tacksam för det svar som jag harfått. Ytterligare några ord kanske är motiverade om bakgrunden tUl den frågasom jag har ställt. Tyfoner och översvämningar drabbar ofta medkatastrofal verkan. Men det regn som tydhgen mom loppet av föU iNordvietnam tycks ha överträffat alla tidigare regn i modern tid idessa delar av , "Aldrig hade Röda flodens vatten stigit såhögt", heter det i en rapport i den officiella tidningen , och rapporten fortsätter: "Aldrig hade en sådanmobUlsering av mänsklig styrka setts i för att komma tUl rätta med dennatur som slet sig loss," Tack vare sitt utomordentUgt starka, modernaluftvärnssystem har undgått den kemiska krigföring som ödelagtpraktiskt taget all skog och annan vegetation i stora delar av ochLaos och därmed gjort dessa områden försvarslösa mot naturkatastrofer. , den23 oktober, drabbades t. ex. de fem nordhgaste provinserna av av entyfon, som och var så våldsam att den, enhgtett UPI-telegram från , tvingade t. o. m. de stategiskabombplanen av typ B 52 att inställa sina . Dessa plan går som bekant . I dessa fem provinser av finns det inte mycket skog eUer annan vegetationkvar som skydd mot tyfoner och översvämningar. I är situationen en annan. Men de massivabombningar som lade nästan hela landet i ruiner kannaturhgtvis inte ha varit utan betydelse för översvämiungarna . De av oss härI som rest i Demokratiska republiken under och efter dessabombningar känner tUl hur deformerad landskapsbUden har blivit. Utefter kustenfanns t. ex. väldiga palmlundar, som måste ha spelat en stor skyddande roll mensom reducerades tUl fils av bomberna från luften och artUlerielden från sjundeflottan. Det planmässiga arbetet att bygga ut och förstärka dammsystemen I helaRöda flodens deltaområde har givetvis försenats av kriget. Ett stort antaldammar och fördämningar var för övrigt dhekta mål för bombningarna, och mångafick svåra skador. Som bekant har bombningarna av inte upphörtännu. Det bör kanske också nämnas att vattennivån i många av Röda flodensbifloder normalt hgger över de omgivande fälten. Det bhr därför mycket svåraföhder när vattnet stiger och bryter sig igenom på någon punkt. Som ett uttryck för den svenska soUdariteten medDemokratiska Nr 115 repubUken folk och regering i kampen motöversvämningarna kunde Svenska kommittén för och Vietnamhjälpen redanden överlämna en check på . Men vatie sådansolidaritetsyttring bhr förstås ytterligt otUhäckUg i sak när behoven är såenorma som de är i . Jag är därför mycket glad över det svar jag här harfått av utrikesministern. Att regeringen med anledning av översvämningarnakommer att anslå 4 mihoner kronor utöver de 25 mUjoner kronor som utgårsom humanitärt bistånd, detta är just det svar jag hoppades på och som jagoreserverat tackar för. Överläggningenvar härmed slutad. § 19 Föredrogs och biföUs InterpeUationsframstäUningarna nr 186189. § 20 Anmäldes och bordlades motionen nr 1507 av herrJohansson i Holmgården m. fl: i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 124angående organisation m. m. av . § 21 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att föhande enkla fråga denna dag framstäUts,nämligen av Nr 335 () till herr kommunikationsministernangående konstruktionenav förarhytten i vissa lastfordon: Är herr statsrådet beredd att medverka tUl att sådanabestämmelser utformas för förarhyttens konstruktion i lastfordon av s. k.bulldog-typ att säkerheten förbättras för förare och passagerare? § 22 Kammaren åtskUdes .