prot · FU0987 · 1971-12-31 00:00:00 — kan man naturligtvis säga att grundlagen mera är enfiktion. Det är mera en nuUitet, som vi tar fram vid högtidliga tillfällen föratt visa folk och utlandets att vi har en grundlag. Men Kungl, Maj:toch bör ändå komma ihåg, att därest respekten för lag skall upprätthållasinom svenska folket, bör även och Kungl. vara angelägna om attgrundlag, som anses vara av högre valör, följes av de ansvariga församlingarna. Att finansutskottet skulle vara grundlagstolkare är mycketmärkligt. Det är ju som har till uppgift att föreslåriksdagen ändringar i grundlagen. har skyldighet att fötia deformer för ändring av grundlag som anges i grundlagen. Man kan tycka om grundlagen eller inte. Man kan somutskottet tala om att grundlagberedningen prövar hithörande frågor, men sålänge grundlagen ändå gäller och något beslut om ändring inte har fattats igrundlagsenlig ordning får vi finna oss i att följa de regler som där gäller. Den utveckling som pågår i vårt land håller på att föra osstillbaka tiU ett gammalt förfarande, nämligen att ämbetsverken övertarriksdagens roll i fråga om ekonomiska ting. Det kan sägas att det gäller baravärden , men vi vet hur det går till i olika sammanhang. Om regeringen i stället hade föreslagit att riksdagenskulle se tUl att vi fick någon som hade ansvar för att bevaka kronansrättigheter, skulle jag hysa den största förståelse. vet jag att grundlagenär det bästa medel vi har när det gäUer att skydda kronans rätt och allmänhetensrätt, och därför protesterar jag mot förslaget att behandla grundlagen sålättvindigt. Här gäller det rättigheter som haft sedan urminnestider, även om de iakttagits mer eller mindre, I råder en ganska märklig situation. På 1600-, 1700-och 1800-talen berövades allmogen sin mark. håller Korsnäs-Marma ABsuccessivt på att tiU sina områden lägga kronans urgamla egendom som underflera kunnat nyttias för det allmännas behov. Jag vUl exemplifierahur det går tiU utan att samhället reagerar. Jag har själv haft en holme, som funnits i släkten . 1833 försökte en baron de att ta den holmen, men vid ettsammanträde kom man överens om att det skulle vara som det av ålder varit. Jaghar slutat att nyttja holmen. Det är kronans holme och inte min, även om jagformellt har nyttianderätten till den. När jag slutade nyttja den, kom en delav arbetarbefolkningen och frågade om man kunde få sätta upp några sommarstugordär. Eftersom jag inte har äganderätten och inte nyttiade holmen, var detsjälvklart att denna arbetarbefolkning skulle få sätta upp sina stugor. Ingenhar rätt att ta vare sig arrende eller ersättning för att man nyttjar den. Vad inträffar nu i dagarna? Jo, nu har Korsnäs-Marma ABsänt ut skogvaktare och andra tjänstemän som sprungit runt till dem som nyttjar den där holmen som jag skulle ha nyttjanderätten till ochkrävt att få i arrende . Det kan man göra utan att någoningriper. Eftersom de som har satt upp stugorna är rädda för ett mäktigt bolagsom har både jurister och lantmätare etc, är det ingen människa som vågarprotestera. Det ser man inte, men man skall ge fullmakt åt Kungl. Maj:t ochämbetsverk i strid mot den grundlag som vi ändå försökt följa så gott vikunnat. I regel har dock både riksdag och ämbetsverk glömt bort att det finnsen grundlag. Därför, herr talman, när man läser detta betänkande finnerman att utskottet behandlat en fråga som det inte har rätt att pröva. Oavsetthur man nu tar detta betänkande så är ett betänkande från finansutskottet ennuUitet eftersom man icke föreslår en ändring av grundlagen. Finansutskottetskulle ha kunnat pröva en del av frågan, nämligen en försäljning av en vissegendom, men beträffande förfarandet i övrigt måste man ändå beakta att vi haren grundlag. Man kan säga tyvärr. Men det märkliga är att vi har en grundlagberedning somkostat åtskiUigt med pengar och möda, och då frågar man om grundlagen ickeskall följas av riksdag och myndigheter. Och man frågar sig: Vad skall vi ha engrundlag till? Är det bara för att vi skall visa en prydlig bild utåt ellerinåt? Jag tror att principerna bakom dessa frågor går tillbaka till den gamlaromerska rätten. De har gällt med landslag. Man lättrycka lagen 1608, man tog in dem lag, och man har tagit in §§ 77och 78 i regeringsformen i det nytryck som man kostade på sig attutdela tUl oss riksdagsmän. Då frågar man sig: Kan det vara riktigt att vi skallavhända såväl Kronan och som allmogen den rätt som grundlag ändå skaUge uttryck åt? Jag kan inte ställa något yrkande i detta sammanhangeftersom jag oavsett det beslut som fattas här betraktar det som en nuUitet,Man utgår ifrån att eftersom man gjort dumheter , så fortsätter manmed det och anser att det skall vara prejudicerande. Men tolkningar avgrundlagen är inte prejudicerande; civillagen kan förändras av jurister menändring av grundlagen är förbehåUen , och den rätten har jag velatunderstryka. Jag har velat påtala detta förhåUande därför att vi påoUka områden kränker grundlagen, och vi har ingen i detta land som ser till attkronans och allmänhetens rätt bevakas. Man kan ta hur mycket man vill ingenanklagar en, och det är ett förhållande som inte är värdigt en stat som kallarsig rättsstat. CivUrättsligt är vi ett u-land. Civilrätten i har tyvärrantagit sådana former att alltmer blir en nuUitet på lagstiftningensområde. Det är farligt, eftersom vi ju anser att land skall med lag byggas. Dåskall vi också se tUl att lagen upprätthålls och följs och inte godtyckligtändras efter vad som i olika situationer kan vara lämpligt. Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. HenEKSTRÖM (s): har behandlat Kungl, Maj:tsproposition nr 91 som innebär dels att de värdegränser höjs som gäller för detallmänna bemyndigandet för Kungl, att sälja fast egendom som tiUhör stateneller allmänna arvsfonden, dels att godkänner Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. vissaändringar i de riktlinjer som gäller för förfarandet vid försäljning av sådanegendom. Jag hyser den allra största respekt för det levandeintresse som hert alltid visar för de svenska grundlagarna. De är tiUför att följas, säger han, och det har han givetvis alldeles rätt i. Jag skallinte ge mig in på en analys av grundlagarnas innebörd och i vad mån vi isvenskt statsliv har företeelser som grundlagarna inte har förutsett eller därdessa berör ting som kanske är ointressanta. Jag skulle kunna läsa in 77§ regeringsformen, men jag skaU avstå därifrån där talas t, ex, om Konungensladugårdar och mycket annat! En gång var det väl nödvändigt att ta upp sådanasaker i regeringsformen. Dessa frågor har, som framhållit,övervägts och behandlats i författningsutredningen och övervägs nu av densittande grundlagberedningen. Vi i finansutskottet har lämnat de djupare övervägandenaåt andra instanser. Har hittiUs tålt att Kungl, och underlydandemyndigheter fått praktiska möjligheter att arbeta genom att slippa att i varjeenskilt fall av mindre natur gå tUl , är det oss verkligen en behagliggärning om den kan fortsätta med det. Annars finge vi låta finansutskottet växaut till en jätteorganisation som tog stäUning när exempelvis statens järnvägarskall försälja en banvaktsstuga eller det allra minsta markområde. Det räcker,anser finansutskottet, med att vi får rapporterat i efterhand under vilkavillkor försäljningar gjorts. Jag skulle kunna visa en hel bunt handlingarsom visar försäljningar av denna art. Jag tycker nog att ändå är såbelastad med arbete att vi skall vara glada om vi slipper ha ett sådantförfaringssätt. Kammaren skall verkligen förstå att det här rör sig omåtskilliga hundratal ärenden av ofta mycket ringa storlek. Det är onekligenpraktiskt att vi slipper att i varje särskUt fall låta kammaren ta ställning,vilket skuUe kunna medföra att ärenden finge vänta på avgörande halvårsvis. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HenLUNDBERG (s): säger att det är praktiskt attförfara på ett visst sätt. Ja, visst kan det vara det, men då får vi också setill att grundlagen ändras; annars sätter vi den helt ur spel och det är ju detfrågan gäller. skall det krävas en analys här, saken är så svår ochriksdagen har hittUls tålt att vi har betraktat grundlagen som varande enunderordnad lagstiftning som vi inte skall bry oss om - annat än när man läserupp någon liten ändring i grundlagen; då är vi väldigt högtidliga och reser ossupp. Men det kan väl, , inte vara lämpligt att vi skall visagrundlagen endast den vördnaden, för den kan den undvara. Däremot skall jagsäga att vi skall icke tolka utan följa grundlagen. Man kunde göra en visstolkning så länge vi hade riksdagar eller med längre tidsrymderemellan, men när är samlad är det som skall se till att grundlagenföljs, och det är det som jag har slagit vakt om. Man talarom att det gäller sihåsaker. Efter vad jag kan förstå är ett taxeringsvärde på inte en småsak. Men ävenom det vore en småsak måste väl ändå själv vara på det klara med attså länge vi icke har ändrat grundlagen har vi skyldighet att följa den, vi måtycka om det eller inte. Sedan kan vi lägga praktiska synpunkter på det hela. Vi hade ett tidsskede när kammarkollegiet satt och hjälpteadeln och ridderskapet att förfalska köpehandlingar och överförde Kronans egendomtUl dessa grupper. Då kom det en kungl, proposition, som sade ifrån att dettaförfarande var olagligt och att all den egendomen skulle föras tiUbaka, I detsammanhanget kom det fram att det var inte nog med att man hade överförtegendomen, utan hade kammarkollegiet lämnat kvitto på att pengar hademottagits utan att man hade tagit emot några pengar. Jag skulle gärna vilja seatt tittade på den där kungl, propositionen. Den är gammal men denär Intressant. Och han skulle läsa diskussionsprotokollet från adeln ochridderskapet. Det där att man tog mark ansågs inte vara så farligt, men attkammarkollegiet lämnade kvitto på att det hade tagit emot pengar utan att hafått pengar ansågs vara ruskigt, Samma förhållanden upplever vi . Vi talar omfritidsfrågor, men vi tillåter bolag och stora markägare att ta Kronansegendom. Åtminstone i min släkt har man nyttjat ett område I kustbandet , men det är Kronan som äger det. Att andra än jag nyttjar det området nukan jag inte förstå är så farligt. De är ändå inkomsttagare som tillhörarbetarbefolkningen i . Eftersom jag inte nyttiar området kan jag inteförstå att andra inte skaU få vara där bara därför att jag har nyttjanderätten.Men Kronan har skyldighet att bevaka sin äganderätt för att vi andra ocksåskall kunna få tillgång tUl de olika värden som nyttjanderätt innebär. I detta fall ligger möjUgheterna i grundlagen. HerrEkström vet ju ändå att §§77 och 78 regeringsformen har stått i stort settorubbade - kanske med den gamla rätten. Jag har intetillfälle att utveckla detta, för vi har inte så mycket tid på oss. Men jagvill bara säga att jag betraktar utskottets beslut i detta sammanhang som ennuUitet, Vi får besluta hur vi vill, men inte ens har makt att utanatt ändra grundlagen förändra innehåUet och ge en tolkning i olika sammanhang. Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. HenEKSTRÖM (s): Hen har kopplat sin motion till denföreliggande propositionen, som i huvudsak innehåller att taxeringsvärdenahöjs när det gäller bemyndigandet. Om motion skulle antagas avriksdagen, så innebär detta att man icke kan sälja en kvadratmeter mark somtUlhör Kronan med mindre än att ärendet skall underställas . Då måsteväl ändå inse att det inte kan vara rimUgt att ha det på detsättet. kan komma sedermera till min bänk, så skalljag visa en ortstidning från en trakt som ligger våra hembygder nära. Enbandistrikts-chef vid utannonserar där husbyggnader med mark. Det gällerbanvaktsstugor och nedlagda järnvägsstationer som är tUl salu. Menar verkUgenherr att vi skall sitta här under riksdagssessionerna Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. in. ochbesluta i vart och ett av dessa ärenden? Följden av motion är juatt man i varje särskilt fall först måste inhämta beslut innanförsäljning får komma till stånd. Det är väl ändå så, , att man kananse grundlagen vara rimlig eller orimlig men att det bara finns ett sätt atthandla om man anser att grundlagen är orimlig då skall man förändra den. Detfinns inget annat sätt. Jag har läst tillräckligt mycket av rättshistoria ochtillräckligt mycket i olika sammanhang för att veta hur farligt det är om manlåter godtycke ersätta en grundlag. Det finns någonting som heter grundlagberedningen, herrEkström. Jag har tolkat dess uppgift så att grundlagberedningen skaU försökaföra in i en kommande grundlag det som skall vara grunden. Sedan kan mancivUrättsligt tycka och tänka hur man vill, ty oftast har man ingen norm utandet är fråga om ett tyckande. Men grundlagen har ändå sin särstäUning, Om herrEkström läser vad som har framkommit i den nya tyska grundlagen, borde hanförstå hur stor betydelse man i olika sammanhang tillmäter grundlagen. Man kantycka att det är rimligt eller orimligt, men man får gå den väg som finns. Jag kan inte ställa ett yrkande här, eftersom motionenicke är behandlad av det utskott som har skyldighet att göra detta. Och det haricke angetts någonting som skulle Innebära att finansutskottet skulle prövamotionen, därför att jag har icke föreslagit att man skall sälja någonfastighet. Nej, man ger ett bemyndigande inte bara åt regeringen, utanregeringen skall i sin tur jämväl kunna befullmäktiga ämbetsverken att vidtaåtgärder. Och eftersom det måste jag erkänna ämbetsverken håUer på att växabåde och andra över huvudet, så tycker jag det är farligt om detskulle bli ett ämbetsmannastyre och vi i mer eller mindre skulle varaett kamouflage. Hen (): Jag skall inte förlänga debatten mycket. Jag har framhåUit att jag har respekt för för den svenska grundlagen, men jag har också sagt att de här frågornaövervägs av den sittande grundlagberedningen, och vi måste nog, hur herrLundberg än argumenterar, säga att de praktiska hänsynen får väga över och attvi måste ha det här systemet, Skulle det bli så att man vill attriksdagen skall pröva varje Utet ärende så kommer det, , i stäUetatt växa fram ett finansutskott som kan bli en jätteapparat, och det kan välinte vara hen mening att vi skall ha det på det sättet. Jag sade i mitt första anförandeatt vi får tåla det här framåt och att grundlagberedningen arbetar medfrågan. Därmed tänker inte jag göra något mera inlägg i den här debatten. HenLUNDBERG (s): talar om att vi har engrundlagberedning och den grundlagberedningen har möjlighet att göra deändringar som erfordras i det här sammanhanget. Men så länge vi inte harfått oss förslaget förelagt jag vet inte när grundlagberedningen blir färdig får vi finna oss i att själv skall kunna klara saken. Det här gäller inte bara grundlagen i och för sig utanjämväl de konsekvenser som ett frångående av bestämmelserna kan ha förfritids-och andra intressen som svenska folket mer och mer kommer att fåaktualiserade, när vi tvingas köpa mark som enskilda tagit från Kronan och somvi måste betala oerhörda summor för. behöver inte ha något mera. Jag utgår frånatt finansutskottet inte skaU ersätta det är två olikasaker. har en uppgift som jag tror är ganska viktig försvenska folket och för . Och, , räkna icke med att vi skaUgöra konstitutionen tUl föremål för en finanspolitisk bedömning, för då är viute på hal is, och det skall vi akta oss för. Ändring i likviditets- och kassakvotslagen, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Ändring i likviditets- och kassakvotslagen, m. m. Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 21 i anledning av Kungl. Majts proposition 1971:71 med förslagtUl lag om ändring i likviditets-och kassakvotslagen (1962:256), m, m., jämtemotioner om kreditpolitiken. Maj:t hade i propositionen1971:71 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför föreslagit att antaga vid propositionen fogade förslag tUl 1, lag om ändringi Ukviditets- och kassakvotslagen (1962:256), 2, lag om ändringi placeringskvotslagen (1962:257), 3, lag om ändringi ränteregleringslagen (1962:258), Propositionen innebar att den kreditpoUtiskaberedskapslagstiftningen erhöllfortsatt giltighet tiU utgången av , I detta sammanhang hade behandlatsden i anledning av propositionen väckta motionen 1971:1374 av iBorås m, fl,, vari hemställts att skulle besluta 1, att avslåförslaget om en förlängning av ränteregleringslagen (1962:258), 2, att i skrivelsetiU Kungl, hemstäUa om en skyndsam utredning i syfte att ersättaUkviditets- och kassakvotslagen samt placeringskvotslagen i enlighet med vad imotionen anförts, samt 3, att i awaktanpå utredningens resultat förlänga giltigheten av Ukviditets- ochkassakvotslagen samt placeringskvotslagen till och med utgången av , Vidarehade behandlats de vid början väckta motionerna 1971:231 av i m.fl,, vari hemställts att Ändring i likviditets- och kassakvotslagen, m. m. riksdagenskulle i skrivelse till Kungl. uttala att garantilånen vad beträffadejordförvärvs- och rationaliseringslånen skulle gå utanför den kvot somriksbanken beslutat och alltså vara oberoende av den ökade inlåningen, 1971:417 av m. fl., vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla att Kungl. Maj:t vidtogåtgärder i syfte att åstadkomma kreditlättnader för jordbruket, i första handså att gällande kreditramar och utfärdade kreditgarantier kunde utnyttias 1971:569 av m. fl., vari hemställts attriksdagen skulle uttala att de enligt överenskommelse mellanriksbanken och affärsbankerna genomförda kreditlättnaderna förindustriinvesteringar borde på motsvarande sätt gälla även jordbruksinvesteringar. A. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1374, såvitt nu var i fråga, skulle anta de vid propositionen 1971:71 fogade förslagen tiU 1) lag om ändringi likviditets- och kassakvotslagen (1962:256), 2) lag om ändringi placeringskvotslagen (1962:257), 3) lag om ändringi ränteregleringslagen (1962:258), B. skulleavslå motionen 1971:1374 i vad avsåg utredning, C. skuUe avslåmotionerna 1971:231, 1971:417 och 1971:569. 1. beträffande den kredit politiskaberedskapslagstiftningen av herrar (), () och i (fp), som ansett att utskottet under A och B bort hemställa, A. i anledning av Kungl. Majts förslag och motionen1971:1374, såvitt nu var i fråga, skulle anta de vid propositionen 1971:71 fogade förslagen till 1) lagom ändring ilikviditets-och kassakvotslagen (1962:256), 2) lag om ändringi placeringskvotslagen (1962:257), 3) lag om ändringi ränteregleringslagen (1962:258), med avreservanterna angivna ändringar beträffande lagarnas ingresser innebärande attnuvarande lagstiftnings giltighetstid skulle bestämmas till utgången av juni1973, B. i anledning av motionen 1971:1374 under åberopande avvad reservanterna anfört hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om påskyndande av utredning i lämplig form om modernisering av den beredskapslagstiftning som omfattades av likviditets- och kassakvots-, placeringskvots- och ränteregleringslagarna, 2. beträffande kreditlättnader för jordbruket av herrarWedén (fp). (), i (c), Fågelsbo (c) och i (fp), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att med bifall till motionerna 1971:231,1971:417 och 1971 ;569 i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalade, att åtgärderborde vidtas i syfte att underlätta kreditgivningen till jordbruket i enlighetmed vad reservanterna anfört. HenLÖFGREN (fp): I förevarande betänkande behandlas propositionen 71angående den kreditpolitiska beredskapslagstiftningen, och jag skall här göramig till talesman för reservanterna, i första hand för reservationen 1. Då viU jag i all korthet nämna att reservanterna är heltpå det klara med att en kreditpolltisk beredskapslagstiftning behövs, och degår inte emot de föreslagna, huvudsakligen redaktionella ändringarna avlagarna. Däremot vill reservanterna inte vara med om att den kreditpoUtiskaberedskapslagstiftningen erhåUer fortsatt giltighet till 1974. De anser attgUtigheten bör begränsas till 1973, och de gör det i anslutning tUl en motion ivilken krävs något skarpare åtgärder än vad reservanterna har föreslagit. I motionen konstaterar man att isitt remissyttrande över riksbanksfullmäktiges framställning i denna fråga harpåtalat att det finns olämpliga inslag i kreditlagstiftningen. Utskottet harockså förklarat att finansministern är beredd att företa en viss utredning, ochreservanterna viU att den utredningen påskyndas. Om så sker anser man attberedskapslagstiftningen kan förlängas t. o. m. juni månad 1973 i stället fört. o. m. juni månad 1974, som föreslås i propositionen. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationen 1. Jag vill också passa på tillfället att yrka bifall tUlreservationen 2, men för att spara tid överlåter jag åt i Harplingeatt närmare utveckla motiven för den reservationen. Ändring i likviditets- och kassakvotslagen, m. m. HenKRISTIANSSON i (c): I samband med behandlingen av Kungl. Majtsproposition nr 71 har utskottet också behandlat tre fristående motioner, somsamtliga berör jordbrukets kreditsituation i den åtstramning och restriktivitetsom vi har upplevt , I motionerna 231 och 417 yrkas att kreditlättnadergenomförs och att investeringar inom jordbruket som görs med statligalånegarantier skall prioriteras, och i motionen 569 hemställes att dekreditlättnader för industriinvesteringar som genomfördes ocksåskall gälla för jordbruksinvesteringar. Utskottet har yrkat avslag på samtligamotioner och säger som motivering härför att räntan har sänkts och att det nubör vara något lättare att ordna dessa krediter. Motionärerna har anfört att det borde råda bättrekorrespondens mellan å ena sidan lånegarantierna och möjligheterna att få lånsamt å andra sidan den jordbrukspolitik som bedrivs här i landet. Är 1967 gickregeringen ut mycket hårt - det är ju representanter för regeringspartiet somockså står bakom detta utskottsbetänkande - och med höga ambitioner beträffandejordbrukspolitiken; man anvisade ökade garantiramar och förväntade sig mycketav det. Jag tror man kan säga att de förväntningarna som inte bararegeringspartiet utan också som helhet hade inte har infriats. Omman ser tillbaka på det år som har gått finner man att det faktiskt är så attde belopp som stått till förfogande inom dessa ramar inte på långt när använts;det är knappast mer än cirka hälften härav som kunnat utnyttjas. Det är klartatt man Ändring i likviditets- och kassakvotslagen, m. m. kan invända att det är andra förhållanden änkreditrestriktionerna som har spelat in, och jag skall inte förneka det. Jagskall dock inte gä in på detta - jag vill bara anföra att ävenlantbruksstyrelsen i sina petita har uttalat att dessa rationaliseringar ickekunnat genomföras i full utsträckning på grund av kreditrestriktionerna. Reservanterna i utskottet har således följt upp dessamotioner och anfört att det borde finnas en bättre följsamhet mellanjordbrukspolitiken och kreditpolitiken. Reservanterna har framhållit att detborde ges större möjligheter att följa upp framför aUt de statligalånegarantierna med lån. Jag vill med det här anförda yrka bifall tillden tiU betänkandet fogade reservationen 2. 1 detta anförande instämde herrarJohansson i och Fågelsbo (båda c). Hen i (m): Lagstiftningen på det kreditpolitiska områdethar kommit att användas både när det gäller att påverka tillgången på kreditoch för att prioritera kredit för vissa ändamål. Verkningarna av dessa lagarhar kommit att få mycket stor och avgörande betydelse för näringslivet. Ur densynpunkten är det angeläget att lagarna också är väl avfattade. Vi har i enmotion tagit upp detta problem. Jag skall, herr talman, inte ta upp kammarenstid med att gå närmare in på detta, utan jag ber att få instämma i vad herrLöfgren har sagt här tidigare och hänvisa till motionen 1374 samt tUl denreservation som här föreligger. Reservationen tar främst uppproblemet att få till stånd en utredning; utskottets majoritet säger att manöverväger en sådan utredning, medan reservanterna närmare preciserar kraven påen sådan.