prot · FU0947 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi lycker nog alt del är en riktigare princip allnormalfallel är alt fyra nämndemän automatiskt kallas. Men för den händelsenågon fär förfall vill vi naturiiglvis inle alt della skall hindra domstolenall kunna fungera. TiU sisl, herr talman, vill jag komplettera repUkväxUngennieUan och beträffande vad statsutskollel uttalade förraåret. Del är rikligl alt man sade del som läsle upp. Men jag vetinle om han nämnde all utskottet lillade alt ell stäUningstagande i frågan omen helt frislående förvallningsrätlskipning borde anslå i avvaktan på en kommandedefinitiv prövning. Utskottet hänvisade därvid lill ett uttalande i förra åretsutskotlsullålande alt man dä pä flera punkler hade ell olillräckligl underlagför en slutlig prövning av länsrällens uppgifl. De uppgifterna och detunderlaget skulle man alltså få klarhet . Jag försökte i debatien iriksdagen all fä klarhet i om utskollet med detla menade, all dendefiniliva prövningen skulle kunna ske i är. I sä faU har rält i vadhan sade i sitt anförande. Om utskollel däremol menade att del var en deflnilivprövning som skulle komma någon gäng i framliden, så är hen Grebäckslolkningsvarianl riklig. Men trots mina försök i deballen fick jag ingenförklaring lill vad utskottet menade. Det kanske därför är en oavgjord fräga, huruvidaslalsulskoltet log definitiv ställning eller inle. Till slora delar tiUgodoser reservalionernade önskemål som och jag framlagl i vår moiion. Det finns smänyansskillnader, men jag yrkar bifall lill reservationerna. Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. Med anledning av den fräga som vill jag säga att det enligl min mening inle finns några skäl allföreskriva valbarhetshinder för ledamoi i laxeringsnämnd när det gällerlänsräll. Nämndemännen skall nu vara gemensamma - det är riktigt för länsrättoch skatterätt. a. av del skälel har man valt all inte föreskrivavalbarhelshinder. I stället hänvisar vi till all om ledamoi av taxeringsnämndundanlagsvis skulle väljas till nämndeman, så är denne jävig i skatterätten ommål frän hans eller hennes taxeringsnämnd skulle handläggas där. Vad belräffar de övriga kollisionsrisker som skulle kunnaförekomma - jag tänker pä vad lalade om är del självklart att manfär eUminera sädana kollisionsrisker genom de instruktioner som skall skrivas. Läl mig sedan i övrigl få säga någonting rent allmänt omden debatl som förts med anledning av denna reform. Reformen av förvaltningsrällskipningen avser alllillgodose huvud-syflen, nämligen alt förbättra handläggningsformerna,siärka lekmannainflytandel och åstadkomma slörre åtskillnad mellan förvallningsrällskip-ningoch annan förvallning. Genom all tillskapa särskilda domstolar vidlänsslyrelsen länsrällen och länsskalterälten - har förutsättningar skapatsför bällre och, särskill ur rättssäkerhetssynpunkt, mer ändamålsenligahandläggningsformer. Den nya förvallningsprocesslag som föreslagits avregeringen och som handlagts av lagrådet avses bli tillämplig päregeringsrätten, kammarrätten, skatleräll och länsräll. Genom all beiydande målgrupper förs över frän självalänsstyrelsen till de nya domstolarna ökar lekmannainflytandel irättskipningen. Jag tror all alla är överens om värdel härav. Det haremellerlid sagts i nägra Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. avmolionerna och i en reservalion, liksom av lalare här , altregeringsförslaget belräffande antalet nämndemän rimmar illa med ambilionen attstärka lekmannainflytandet; man har därvid hänvisat till bl. a. beslämmelsernaom antalel lekmän i prövningsnämnderna. Läl mig i denna fräga bara fä säga all regeringens förslagi denna del förvisso inle är uttryck för en mindre positiv värdering avlekmannainflytandet än reservanternas. Men vi har ocksä velat se fräganpraktiskt. Vi vet att rätlen ofta med korl varsel mäste resa ut inom länet föratt la slällning i mål av brådskande nalur. Innebörden av reservanlernasförslag är alt nästan undantagslöst fyra nämndemän mäsle dellaga. Jag anser förmin del att propositionsförslaget med den valbarhet mellan tre och fyranämndemän i rällen som det medger är bältre av prakliska skäl. Jag tror ingenkan påstå all en möjlighel ati välja mellan och fyra nämndemän, beroende päomständigheterna och målens karaktär, mer åsidosätter lekmannainflytandet ochrällssäkerheten än föreskriften all fyra mäsle infinna sig men alt nämnden kanvara beslutför med tre nämndemän. Jag tycker all della ur den synpunklen är enliten fråga; lekmannainflytandet blir väl med båda dessa lösningar delsamma. En slor del av debaiten - även i den mån den harförekommil i tidningspress - har rört åtskillnaden meUanförvaltningsrättskipningen och förvaltningen i övrigt. är naturligtvis enviklig fräga. Jag beklagar om man av den deballen har fått del intrycket alt vipä något sätt skapar en ordning, som ökar det organisaloriska sambandet mellandömande och förvallning vid länsstyrelserna eller all man t. o. m. gerlänsstyrelserna möjUghet all påverka dem som fär dömande uppgifler i dennaderas verksamhet. Jag vill inte säga att riksdagsdebatten har hafl dentongången, men en del av den debatt som har förekommil i tidningspressen harnärmast givit intryck av alt man skulle tro all det är på della sätt. Vad somsker är i stället all man avsevärt minskar det samband som finns och iväsentlig utsträckning genom att föra över elt avsevärt antal nya målgrupper pädomslolarna ytterligare avskärmar dömandet frän den egentligalänsslyrelseverksamhelen. Man kan dä fråga: Varför inle la ytterligare ett sleg ochskapa helt frislående domstolar? Jag vill säga att ingen med fog kan päslä, altdet samband som finns kvar mellan domstolarna och och som är avuteslutande adminislraliv natur skulle innebära nägon risk för brislandeobjektivitet. Lagrådet har vid granskningen av lagförslagei inte påstått någotsådant, och ingen annan sakkunniginstans har gjort del heller. Lagrådet hartillstyrkt förslaget och ansett all det innebär en avsevärd förbättring avnuvarande förhållanden. Vad som har sagts - bl. a. har lagrådet gjort del äri stäUel att del kan finnas risk för att föreställningar om brislandeobjektivitet kan uppstå. Man bör ha i minnet att det bara är della som delskulle kunna vara fråga om, när man redan nu vUl la ställning till förmån förfrislående regionala förvaltningsdomstolar, alltså risk för föreställningar ombrislande objeklivilel. Jag delar uppfallningen all denna synpunkt naturligtviskan tala för fristående regionala förvaltningsdomstolar, men det måste väl vararimligt all man inte lar slällning till en så stor och organisalorisklkomplicerad fråga uteslutande från den synpunklen, att det skulle kunna finnasrisk för altsådana förestäUningar kan skapas, utan att det objektivt sett kan finnas någotunderlag för den risken. En hel rad spörsmål måste nämUgen ulredas, innan mankan göra elt sådant slällningslagande. Jag kan peka pä t. ex. frågan omlänsrättens kompetens. Del har förutsatts att flera målgrupper skall kunnaliUföras länsrätten efter hand som man vinner erfarenheier av dess verksamhet. Även frägan om geografiska verksamhetsområden för heltfristående regionala förvaltningsdomstolar mäste man ulreda närmare, om man nuskulle bestämma sig för att sådana skall inrättas. Vi har alltså inte underlagför etl sådant beslut . När nu den regionala samhällsverksamheten överhuvud tagel skall ses över inom länsberedningen, måste det därför vara riktigtatt också förvaltningsrättskipningen fär omfattas av den översynen och iorganisatoriskt hänseende blir föremål för en bedömning, samordnad medbedömningen av samhäUsverksamhetens organisation i övrigt på länssidan. Det varju insikten om att vi redan nu har denna beredning som gjorde att togsitt principiella stäUningstagande , då man sade att den proposition somvi har pä bord inte borde innehålla ett förslag tUl utbrytningi delta sammanhang av förvaltningsrällskipningen ur . Det böralltså ingå i länsberedningens arbete att se över dessa frågor. Låt mig sammanfattningsvis ändå konsialera att den reformsom vi nu har möjlighet att fatta beslul om ger oss avsevärda fördelar när detgäller förvaltningsrällskipningen med avseende på handläggningsformerna, lekmannainflytandetoch åtskillnaden mellan förvaltningsrättskipning och förvaltning. Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. Hen TOBE (fp): Jag skulle vilja påpeka att i principiellt avseende stärreservanterna pä samma ståndpunkt som statsrådet gör, men ur funktionellasynpunkter viU han nu inte ta stäUning tiU den självständighet som han har sagtatt han principiellt stöder. Jag hoppas och tror att den här reformen inteskall medföra en dålig rättskipning, men jag anser alt den skulle bU bättre -och i varje faU fä ett bättre anseende om man mera tillgodosågsjälvständigheten. Vi har också följt propositionen men viU ha delta utsagtklarare än vad som framgår av utskottets utlåtande. Statsrådet talade om anlalelnämndemän. När del gäller brådskande ärenden är det myckel bättre alt kallafyra. Om en får förfaU kan ärendet behandlas ändå. Kallar man bara tre och enfår förfall, uppstår del besvärligheter. Även ur den synpunklen är vårl förslagbättre än deparlementsförslagel. HenWINBERG (m): Vad gäller frågan om valbarhet som nämndeman hardepartementschefen endast talat om alt nämndeman inte fär delta i avgörande avmäl som han tidigare haft befattning med i taxeringsnämnd, aUtså den rena jävssituationen.Jag konstaterar att departementschefen inte uttalade sig i den stora frågan,dvs. om olämpligheten av personsambandet över huvud taget. Det hardepartemenlschefen dock nämnt i propositionen. Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. HenERNULF (fp); Ett par ord om antalet nämndemän. Det är riktigt somstatsrådet säger att skillnaden inte blir sä stor mellan majoritets- ochminoritetsförslagen. Jag vill bara påpeka, att om rättens ordförande skallavgöra om tre eUer fyra nämndemän skall kallas, måste han träffa dettaavgörande åtminstone eller kanske innan domstolen skaU sammanträda.Nämndemännen bör ha sä pass mycket rådrum. Det innebär att han skaU sätta sigoch läsa målen så före sessionen, om han skall kunna ge nämndemännenetl rimUgl rådrum, Detla är opraktiskt och föranleder dubbelarbete. Var och ensom sysslar med dömande verksamhet vet att man i sä fall först mäste läsa måleti förväg och sedan dagen före sammanträdet. När det gäller förvallningsrättskipningen- i viss mån tiU skillnad från vad vad som gäller vid de allmänna domstolarna förmodar jag att rättens ordförande måsle läsa målen på förhand, 1 de allmännadomstolarna strävar vi efler att göra detta onödigt med hänsyn tiUrättegångsprocedurens utformning där. Jag vill bara säga till att densituationen kan inträffa att ordföranden tvingas alt kalla till ett sammanträdesamma dag. Han får kanske kaUa för att rätten skaU kunna sammanträdapä eftermiddagen. Hen (): Den omständigheten att man i undantagsfall kan nödgassammankalla nämndemännen med kort varsel innebär inte att man bör göra dettatiU rutin. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av herrar Tobé och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottelshemställan i betänkandet nr 9 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr I avherrar Tobé och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Nej - 54 Avstår 3 Propositioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaller civilutskoltetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 3 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Grebäck begärde rösträkning verkstäUdes votering med ornröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 149 Nej - 137 Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar Tobé och , ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägandeja besvarad. Utskotlels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservaiionen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvolering uppläsles och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller civilutskollelshemställan i betänkandet nr 9 punklen 6 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej.Vinner nej har kammaren bifalUl reservaiionen nr 4 av m. fl. Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositioncn. Då begärderösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Förvärv av konst för statens byggnader m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7 Anslag till vissa kulturändamål samt till kyrkligaändamäl och intemationellt-kulturellt samarbete Föredrogs kullurulskotlelsbelänkande nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ls i sialsverksproposilionen gjordaframslällningar om anslag för /72 till vissa kullurändamål samltUl kyrkliga ändamäl och internationellt-kulturellt samarbete jämte moiioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Förvärvav konst för statens byggnader m. m. Maj:t hade (punkt B 4, s.24) föreslagit att dels bemyndiga Kungl. Maj:t alt medge slalenskonstråd alt under /72 beställa konst för högst 2 500 000kronor, dels till Förvärv av konst för slalens byggnader m. m. för budgelärei1971/72 anvisa etl förslagsanslag av . I della sammanhang hade behandlalsmolionen nr 812 av m. fl. i vad avsåg hemställan att riksdagenunder åttonde huvudtiteln . Förvärv av konst för slalens byggnader m. m.bemyndigade Kungl. Maj:l all medge stålens konstrad alt under budgelärei1971/72 beslälla konsl för högsi . 1. att riksdagenmed bifall lill Kungl. Maj;ls förslag och med avslag ä motionen nr 812 sävittnu var i fråga bemyndigade Kungl. Maj:t att medge stålens konstråd alt /72 beslälla konst för högst , 2. alt riksdagentill Förvärv av konsl för slalens byggnader m. m. för /72anvisade ett förslagsanslag av . 1. av herrar KäUstad (fp) och Sundaman (c) samt fruFr;enkel (fp), som anseit all utskottet under I bort hemslälla, all i anledning av förslag och medbifall till molionen nr 812 såvitt nu var i fräga bemyndigade Kungl. Maj:t allmedge stålens konstråd all under /72 beställa konsl för högst2750 . Vid punkten hade däriämle avgivilsetl särskill yttrande av (). Vi har att behandla frågan om förvärv avkonst för slatens byggnader. Frän anslagel i fråga bekostas sädana förvärv avkonst tillstatens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter som beslulas avstatens konslräd. Förvärven kan avse konst som särskilt beställts i anslulninglill oUka byggnader: slafflikonst, skulptur, grafik osv. Ramen för konstbeställningarför 1971/72 är nu fastställd genom etl förslagsanslag på 2,5 miljoner kronor.Del är samma summa som anslaget /71, men jag vill särskilt fästauppmärksamheten vid att utgifterna /70 var slörre än delta. Jag menar att del är klarl olillfredsställande att slatensanslag till inköp av konsl inle höjts mer än vad som nättoch jämnt motsvarar de allmänna prisstegringarna, Slaten bör salsa betydUgt merpå förvärv av konsl än vad som sker och försöka nå upp till den norm som manförsöki tillämpa i del offeniliga byggandel, nämligen alt minst 1 proceni avbyggnadsvärdet skall anslås till konstnärlig utsmyckning. Del är för resienden regeln som ibland har kallals för Engbergsre-geln. Det var ju ArlhurEngberg som en gång i världen, , ivrigt pläderade för della. Skulleregeln om 1 proceni av byggnadsvärdet tillämpas, skulle anslagel vara mer ändubbelt sä stort som del nu är. Del här gäller självfallet ocksä landslingenoch primärkommunerna. Samiidigi som konslinköpen ger konslnärerna avsättning förderas produkter och därmed både stimulans och pengar bidrar de till att skapaestetiskt tilltalande miljöer. Inför nästa budgetär har statens konslräd begärt enhöjning av ramen för konslbeslällningar med till 3 miljonerkronor. För att i nägon män tillgodose det ökade behovet bör enligt vår meningbeställningsramen för nästa budgeiår höjas med - vi har inleansett oss kunna sträcka oss längre - alltså till . Utskollel säger nu all det i och för sig har förståelseför önskemålen 0111 ökade insatser i fråga om anskaffningen av konst förslatens byggnader m. m. men anser sig dock böra bilräda Kungl, Maj:ls förslagom oförändrad beställningsram och oförändral anslag. Vi reservanter menar att det inle räcker med bara enteoretisk förståelse för den här saken, ulan det behövs en handgriplig insatstill förmån för förvärv av konsl för statens byggnader, varför jag, herrtalman, viU yrka bifall till reservationen 1, Förvärv av konst för statens byggnader m. m. I detta anförande instämde saml herrarOlsson i , och (samtliga fp). HenMATTSSON i Lane-Herreslad (c); I sialsverkspropositionen föreslås det, somherr Källslad har sagt, all anslagsbeloppet skulle vara detsamma för kommandebudgetär som för innevarande. Jag wll här erinra om att beloppet harhöjts undan för undan och alt ramen för innevarande budgetär är 300 000 kronorhögre än ärel innan. Det kan naturligtvis diskuleras vad som är den rättasumman. All del är av siorl värde att vi kan köpa konst, att del är av stortvärde för dem som får sälja den och alt del behövs för all skapa sådanavardagsmiljöer och sådana represenlalionsmiljöer som man önskar, del är vi allaöverens om. Förvärv av konst för statens byggnader m. m. Ulskoilei har , säger , uttalat all i ochför sig har man försläelse, men del räcker inle med leoreliska resonemang,menar , ulan här behövs del också all vi skall konkrel gä in ochbevilja pengar. Vi har inte obegränsat med pengar, del vet vi, utan man harfäll iaktla sparsamhei på mänga områden. Därmed är ju inle på något säll saglalt utskollet skulle sakna vare sig inlresse eller uppskallning av konsl. Beträffande landstingen och primärkommunerna kan ju inlevi besluta hur de skall göra med sina konstinköp. Vi kan bara uttala enförhoppning att del också där skall finnas förståelse för behovel av konsl. Vi har i varje fall i utskollel inle oss kunnafölja motionärerna. Jag yrkar därför bifall till ulskollels hemsiällan, sominnebär all man följer vad som är föreslaget i sialsverkspropositionen. Hen KÄLLSTAD (fp): Jag skulle som svar pä vad iLane-Herrestad här har anförl vilja hänvisa ytterligare någol lill statenskonstråd, som har speciella synpunkler på denna fräga vilka är värda allbeakta. Till slöd för sitt förslag om ökad beslällningsramhänvisar slalens konstråd till all den sammanlagda koslnaden för invesieringari nybyggnadsverksamhet för och förfortifikationsförvallningen under budgelärei 1971/72 har beräknals lill inlemindre än . man lillämpa enprocenisregeln, vilken vihar som en idealisk mälsällning, skulle del i varje fall bli fråga om 7,4miljoner kronor. Vi är långl ifrän denna summa. Vi reservanler har i varje fallförsöki la ell sleg närmare denna mälsällning. Men det är inte nog med dennanybyggnadsverksamhet för och fortifikationsförvaltningen,ulan en genomgripande ombyggnad beräknas bli genomförd för en summa av ca 80miljoner kronor, och dessulom förhyrs lokaler av slaten för en koslnad av ca160 . Vidare har under senare är fält breddadeuppgifler. Kravel pä all ge inle bara represenlalionsmiljöer ulan ocksä detstatliga arbetets vardagsmiljöer en karaktär som är estetiskt stimulerande harväxt sig alll slarkare. Del som under senare är särskill karakteriseratulvecklingen är ökade beslällningar av texlU konsl, slafflikonst, grafik,teckningar och mindre skulpturer. Statens konstråds nuvarande resurser äremellerlid olillräckliga i förhållande till den mälsällning som angivils avslalsmaklerna. Jag lycker all även della siärker den uppfattning som vi harfört fram i reservaiionen. HerrMATTSSON i Lane-Herreslad (c) korl genmäle: Herr lalman! Ja, , viär överens om alt det är bra all man har konsl ocksä i slalensbyggnader. Del ärinle om det som diskussionen egentligen skall föras, ulan frägan är om man harmedel. Man får ju göra avvägningar om man har råd all i della läge ökaanslagel. Vissl kan vi säga all idealet är 1 proceni, och dä skulleman komma upp i ell anslag . Men inle heller dä kanman i särskill hög grad hänvisa till slalens konslräd, eflersom del ju inle harkommii med ell slörre äskande än en höjning med . ens de somskall bevaka dessa iniressen har alltså pä långl när kunnat komma upp tiU enprocentsmålet. Jag vidhåUer mitt yrkande. i (s); TUl komplettering av iLane-Herrestad synpunkter skall jag bara göra ett Utet påpekande. tiU statens konstråds framställning som grundval för detyrkande han själv företräder. förefaller det emellertid som om dennaframställning vilar på en ganska vacklande grund. Som påpekadehar konstrådet utgått frän den sammanlagda beräknade koslnaden förinvesteringar i nybyggnadsverksamhet för under /72 och beräknal denna summalill . Vidare nämner man kostnaderna för ombyggnader ochlokalhyror. förhåller det sig emeUertid sä att inom denna ram, 740miljoner, befinner sig åtskUUga investeringar som icke rimligen kan betecknassom byggnader av den typ som här skulle komma i fräga. I summan ingårinvesteringar i , vägar och järnvägar samt tekniska investeringarinom . Och vad gäUer fortifikationsförvaltningen så mgår där ocksåbefästningsanläggningar, och - med all respekt för våra värnpUkli-gasskönhetslängtan - det är kanske inte rikligt rimligi att tänka sig entavelutsmyckning i sådana sammanhang. I varje fall kan del inte ha varit ArthurEngbergs tanke att man skulle ha den sortens anknytningar när han en gång ivärlden lanserade idén om av byggnadskostnaderna tiU konstnärUgutsmyckning. Förvärv av konst för statens byggnader m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr I av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering uppläsles och godkändes följande voleringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller kullurutskollels hemställan i betänkandetnr 2 punkten 4 mom, 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservaiionen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Källslad begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat; Utskotlels hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Maj:t hade (punkl B 12, s.43-44) föreslagii att till Bidrag lill regionmusiken för budgetåret1971/72 anvisa etl förslagsanslag av . 1 della sammanhang hade behandlalsmotionen nr 67 av herrar i Skärstad och vari hemsläUls altriksdagen i skrivelse lill Kungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsam ulredningangående inrättande av en musikfilial i . 1. att riksdagentill Bidrag till regionmusiken för /72 anvisade etlförslagsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslä motionen nr 67. Under punklen 8 i ulskollels belänkande har avslag yrkatspä en moiion av mig och i Skärstad, vari hemslälles attriksdagen i skrivelse lill Kungl. Maj:l skulle hemställa om en skyndsamutredning angående inrättande av en musikfUial i . 1 anledning därav vUljag framföra följande synpunkter. Vårriksdagen 1970 fattade med myckel lilen marginal beslulom att militärmusikkåren i skulle nedläggas den 1 juU 1971. Beslutet omen indragning av kåren i har skapat misslämning och oro blandmusikpersonalen.