prot · FU0923 · 1971-12-31 00:00:00 — Anledningen till alt jag ställt frägan är den dödsolycka sominlräffade i i samband med snöröjning inomell slort barnrikl bostadsområde. Den omkomne var en fyraårig pojke, som befannsig bakom en traktor som backade. Denna händelse har helt naturligt upprört många människor,i försia hand barnfamiljerna. Man frågar sig om säkerhetsbestämmelserna för deaktuella snöröjningslraktorerna är tillfredsställande. En annan fräga är om delär nödvändigi att använda traktorer av den storlek, som del nu är fräga om, ibostadsområden. Den aktuella traktorn väger , men del händer ocksåalt traktorer som väger upp lUl 18 lon används. Från traktorns bakre del och bakåt är siklen obefintlig. Med hänsyn liU della förslår var och en vilka risker som iförsia hand barn utsätts för vid användning av dessa traktorer. 1 barnrikabostadsområden som t. ex. del, där den nyssnämnda olyckan inträffade, ärriskerna särskilt slora. är del inle bara i som dessa jältelraktoreranvänds ulan de brukas såvitt jag kan förstå litet varstans i landet. Enligtuppgifter har också lidigare flera olyckstiUbud inträffat, lyckligtvis inle meddödlig utgång. Vidare utsätts chaufförerna för en härd press, dä dehela liden är medveina om all siklen är obefintlig ell visst antal meter bakäl.Förare har berättat hur uttröttade de känner sig efter en lång dags körningunder sädana förhållanden. Man kan inle kräva att dessa chaufförer när dearbetar på ackord skall hoppa ut ur traktorn vid varje backning. Det har framställts förslag om att en man skall medföljatraktorn när den används inom bostadsområde. Det har också föreslagits alt delskall monteras på en signalanordning, som ljuder när traktorns backväxel läggsin. Jag är medveten om all delta medför vissa nackdelar, exempelvis om traktornmåste köras sent pä kvällarna eller mitt . För min del anser jag attden bästa lösningen skulle vara att förbjuda användning av dessa sloratraktorer i bostadsområden. Del finns mindre och ur trafiksäkerhetssynpunklbällre utrustade traktorer att använda inom bostadsområden. Jag tror all delvore värdefuUt om Irafiksäkerhelsverkel fick direktiv om alt undersöka dennafråga och att försöka lägga fram Ang. förläggningen av fraktbidragsnämndens kansU förslag lill en lösning så snartsom möjligl. Överläggningen var härmed slulad. § 15 Ang. förläggningen av fraktbidragsnämndens kansli Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 53, och anförde; har frågat mig om jag ärberedd att mot bakgrund av diskussionen om lokalisering av stallig verksamhellämna en redovisning av de skäl som varit vägledande för förläggningen avfraktbidragsnämndens kansli till . Det har bedömts naturligt att förlägga fraktbidragsnämndenskansli med dess personal om fyra personer till . 1 sammanhanget harbl. a. hänsyn lagits liU del förhållandel att företagen då de övervägertransportstödets möjligheter ofta har anledning alt la samordnande kontaktermed nämnden och kommersiella avdelningen inom SJ, som svarar för den hellövervägande delen av ifrågavarande transporter. Vidare bör framhåUas attfraktbidragsgivningen är en ny verksamhet av försökskaraktär, vilkel motiveraren nära uppföljning från departementets sida med hänsyn såväl till dessregionala effekter som till dess praklisk-administrativa hantering. Frägan är ställd mot bakgrund av dediskussioner som förts angående utflyttning av statliga verk frän Slockholm ochden rapport som delegationen för lokaUsering av statliga verk lämnade våren1970. Placeringen av fraktbidragsnämndens kansli är mig velerligt den försianylokaliseringen av statlig verksamhet tiU sedan rapporten lämnades. När finansministern 1969 tiUkallade den här delegationenanförde han följande: "Enligt min mening bör det eftersträvas att i ökadomfattning lokalisera statlig verksamhet utanför Slorstockholmsomrädet. DeltagäUer såväl civU som mUitär stallig verksamhet." Mot bakgrunden av deluttalandet och de förslag som delegalionen framfört i sin rapport finner jagdet anmärkningsvärt att detta nyinrättade kansli, som handlägger fraktbidrageti , förlagts just till . Motiven för en förläggning lill Slockholm är svaga. Manundrar med oro om lokaliseringen av detta kansli tUl möjligen vittnarom tveksamhet inför utflyttningen av statliga verk i den omfattning somdelegationen föreslagit. Jag är medveten om att det inte gäller sä mängaanställda, men en förläggning tUl exempelvis skulle ha givil beskedom regeringens viljeinriktning. Det hade dessutom varit av stor betydelse, omden dalabehandling del här blir fråga om hade föriagls lill det dataföretag somnu utvecklas i . Men regeringen bedömde det naturligt att satsa påStockholm, Önskar manatt företag skaU flytta tUl och vidlar ätgärder för attslimulera en sådan ulveckling, bl, a, genom fraktbidraget, vore detpsykologiskt riktigt att även det här kansliet hade förlagts dit. Men denstatliga verksamhelen sviker inlandet. har de statligaföretagen Vatienfall, SJ och minskat antalet sysselsatta i Jämtlandmed drygl 1 200 personer. Nog borde väl ändå regeringen ha vågat sig pä enliten kompensation. Del hade varil ett sleg i rätt riktning, om än blygsamt, omfraktbidragsnämndens kansli lokaliserats dit, J-ig hoppas verkligen som jag tackar försvaret på frågan alt kommunikationsministern kommer alt ompröva lokaliseringen. Ang. förläggningen av fraktbidragsnämndens kansli Bara ell par korta kommenlarer, eflersom herrStjernström lämnade en felaktig uppgift i sitt anförande. Det är nämligen inteså som sade att del är fråga om fraklbidrag som skall utgåenbart lill förelag i . Fraktstödet skall utgå lill endera avsändareeller mottagare av fraktstödsberattigad sändning. Det innebär alltså allfraklslöd ofta kommer all utgå tUl mottagare av sändning i södra ellermellersta delarna av landel. Jag ulgår ifrån att uppgift omdetta var en felsägning. Det är emeUertid ocksä angeläget alt konstatera att dethär är fräga om en lokalisering av fyra personer. Jag är inte den som i nägolavseende fäster mig alllför myckel vid siffror. Men när man gör en sädanjämförelse som den som här gjort finns det väl ändå, frutalman, mot bakgrunden av att detta är en försöksverksamhet samt med lanke påalla de andra skäl som jag anförde i mitt första inlägg kanske ändå anledningsäga att del fär vara en viss proportion också i argumenteringen. Jag sade all fraklslödet gäller , ochdet gäller , även om del är rikligl alt det också gäller en del förelagi andra delar av landet. Det resonemang som kommunikationsministern för här vittnarnästan om att det inle skuUe finnas telefon i del här landet. Allting måsle juinle nödvändiglvis finnas i bara därför att man ibland kan haanledning att resa dit. Det är riktigt att del här gäller fä personer, men vi iinlandet är inte bortskämda med stora företag, sä vi tackar och tar emot ocksäifall vi skulle erbjudas litet mindre företag. Därtill kommer att statliga verkhar en viss lendens att växa. Därför skulle man vara tacksam om vi finge eltsådant växande företag även i inlandet. Det är en försöksverksamhet, men jag kan inle förståvarför det aldrig går att bedriva försöksverksamhet ulanför , Det skall bli enambition frän min sida all se tUl att delta kansli icke växer. Överläggningenvar härmed slulad. § 16 Om utmärkning av s. k. seglarhamnar i båtsportkort Om utmärkning av s. k. seglarhamnar i sjöfartsverketsbåtsportkort Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordel för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fräga, nr 56, och anförde: i har frågat mig om jagavser alt vidtaga ätgärder så alt de s, k. seglarhamnarna äter skall kunnautmärkas i sjöfartsverkels båtsportkort. Som påpekat i sin fräga utmärktes lidigareseglarhamnar pä båtsportkort. Detta var avsell som en åtgärdsom skulle höja sjösäkerheten och som en serviceälgärd för bätsportens folk, I skrivelse till anfördeemeUertid JO att denna utmärkning av seglarhamnar kunde komma all medförainträng i enskild rätt om de användes som ankarplats under längre sammanhängandetid. JO ansåg det vara ofrånkomligt att inhämtar berördmarkägares mening och samråder med företrädare för sådana allmänna intressensom hälsovård, naturvärd och miljöskydd. Delta är bakgrunden lill alt de s. k. seglarhamnarna förnärvarande inte utmärks på bätsportkorten. Avsikien är emellertid all sedanförekomsten av störningar och olägenheter karllagts överväga åtgärder sommöjliggör ell återinförande av de ifrågavarande hamnarna på korlen. HerrNORRBY i (fp): Jag lackar kommunikationsministern för svaretpä min fråga om seglarhamnarnas utmärkning i bålsporlkortet. Dessa seglarhamnarär nu utmärkta i dubbel bemärkelse. De är utmärkta i bålsporlkortet ochutmärkta som övernallningshamn och skyddad ankarplats vid dåligt väder. Jagexemplifierar med att visa kammaren en bUd som visar hur en sädan seglarhamn ärmarkerad i kortet, Grundinformalionen om dessa seglarhamnar harsjöfartsverket hämtat ur en bok av Améen och med titeln. Sjömätningen av dessa hamnar har utförtsgenom Svenska kryssarklubbens försorg efter tillstånd av Kungl, Maj;t.Delgivning av boken har skett lUl respektive länsstyrelser, Bålsporlkortet har kommit lill som en service förfrilidsbälstrafiken, och där har lagils in uppgifler inle bara om seglarhamnarutan även om bensinstationer, telefonautomater, gästhamnar, naturreservat,friluftsområden, fägelskyddsområden osv. Dessutom är kortet försett med enrikhaltig sjövettspropaganda. Upplysningen om dessa seglarhamnar bedöms avsjöfartsverket vara av stort värde ur sjösäkerhetssynpunkt. Denna försämring av samhällets service tUl båtsportensutövare som borttagandet av seglarhamnarna utgör har väckt slor irritation, isynnerhei som den inte behandlats i sjösäkerhelsrådel, ell samarbets-organ därsjöfartsverket, och bålfolket är företrädda. Yllersl lycksbeslulel alt slopa seglarhamnarna i årels tryckning av bålsporlkortet bero påatt saknar personeUa resurser att fullfölja JO:s inteniioner idet av statsrådet refererade uttalandet. Det kan noleras här att JO därifrågasatte slalliga myndigheters befogenhet all dirigera allmänheten tillviss plats under utnyttjande av aUemans- rätlen.Den syn på allemansrätten som JO där företräder tycker jag inte är särskillframsynt. Den sätter markägarintressena före den friluftande allmänhetensiniressen. Inte heller i frilidsbätsulredningen som sysslar med näraliggandefrågor enligt sina direktiv var denna fråga uppe till behandling innansjöfarlsstyrelsens beslut togs. Det är lydligen ett nytt exempel pä enbrislande samordning i statsförvaltningen. får pengar från aulomobilskatlemedel föråigärder för frilidsbälirafiken, enligt åretsstatsverksproposilion, pengar som sedan delvis förs vidare tUl sjöfartsverket.Bl, a. är aktueUa för sjökartearbelel enligt äskande för näslaårs budget. Bälfolket har sålunda via drivmedelsbeskattningen betalat för sig,och betalat rejält - är frilidsbättrafi-kensårliga bidrag via drivmedelsbeskatlningen till aulomobUskatle-fonden. De här seglarhamnarna är livligt frekventerade, och därförblir del aktuellt att förse dem med sop- och toaleltanordningar. Just den hamn,som jag visade pä bilden och som alltså är utmärkt, är sedan förra åretförsedd med sopsäckssläll som har regelbunden tömning. Tar man nu bortmarkeringen på bätsportkorten belyder del att man inle dirigerar aUmänheten tiUplatser där man har sådan service, och de här miljövärdsanläggningarna blir dåmindre utnyttjade. Jag vill då slälla frågan om statsrådet är beredd allomgående vidta åtgärder sä att man åtminstone i bålsporlkortens serie A redan iårets tryckning kan få med de seglarhamnar som är belägna vid eUerannan allmän mark. Om utmärkning av s. k. seglarhamnar i sjöfartsverketsbåtsportkort Bara elt par kommenlarer. När i sägerall delta skulle vittna om dälig samordning inom den statliga förvaltningenprotesterar jag jag tycker all del snarare lyder på respekt för riksdagensegen ombudsman och pä etl gott omdöme, när man tar hänsyn tUljustitieombudsmannens åsikter. Vi har ändå vissa förpliktelser mot vär egenjustitieombudsman. När han nu har sagt alt en utmärkning av seglarhamnar kankomma all medföra inträng i enskUd rätt blir svaret pä den andra frågan somherr ställde, om man kan vänta sig all nägol skall ske inom den lid somhan talade om, en upprepning av det sista siycket i mitt svar: "Avsiktenär emellertid att sedan förekomsten av störningar och olägenheler kartlagts överväga åtgärder som möjliggör ell återinförande av de ifrågavarande hamnarnapå korten." HerrNORRBY i (fp): Med all respekt för JO behöver man inle skrivaunder pä allt han säger i ett delaljärende, när man skall tillämpa sammaprinciper pä andra platser. Här var del en enskild" markägare som hadegäll till JO och sagt: "Det passar inte mig att ha en seglarhamn från mitl hus," Den är skymd bakom en holme, han ser den inle frän sin bostad, men denirriterar honom ändå, JO gjorde sitt uttalande. Jag lycker all man kandiskulera JO;s uttalanden, och framför allt bör man i den Nr 23 administrativa tiUämpningen se tUlandemeningen i uttalandet. Torsdaeenden naturligt att i den mån det är enkommun som är ägare av den strand där 11februari 1971 seglarhamnen är belägen är del bara att inhämta kommunensgodkän- När dessulom kommunerna har vidtagit åtgärder delvis med Omåtgärder mot statsbidrag för sop- och toaleltanordningar - i Stockholmsskärgård t. ex, vissa konsekvenser är del rätt naturUgt att man strävar efler alt bibehåUa deseglarham- av strejk bland narna. besiktningsveterinärer är delnägra veckor kvar lUl dead Iine för tryckning av bålsporlkortet serie A, förStockholms skärgård alltså. Det finns fortfarande en chans att peta in åtminstonenågra av dessa värdefulla plalser - tryckningsförfarandet är sådanl att del gåralt klara av. Dessutom vidhåller jag att det är dåUg samordning när man frän augusti1970 tiU inte kan ordna de samråd som JO ställer som etlvillkor för alt seglarhamnarna skall få läggas ut i bätsportkorten. Jagförulser alltså åtgärder av kommunikationsministern för att klara dennafråga ålminslone i bälfolket väntar sig del. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Om åtgärder mot vissa konsekvenser av strejk blandbesiktiungs-veterinärer Herr statsrådet erhöllordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fräga, nr 47, och anförde; i har frågat mig omregeringen avser att vidta nägra åigärder som kan undanröja de allvarliga konsekvenserför folkförsörjningen, folkhälsan och djurskyddet som en strejk blandbesiktningsveterinärerna skulle leda till. har varslat om strejk lUl den 13februari 1971 för bl, a, besiktningsveterinärer. Dessa omfattades redan av etttidigare varsel frän organisationen, vilkel emellertid återkallades. Enligt 16 § i det huvudavtal om förhandlingsordning m, m.som gäUer mellan slaten och statstjänstemannens huvudorganisationer skallförhandlingar äga rum meUan parterna för att undvika, begränsa eller hävakonflikt om någon av parterna bedömer alt konflikten är ägnad att otillbörligtstöra viktiga samhällsfunktioner. Vägrar part alt ingå i förhandling eller kanenighet ej uppnås vid förhandling, kan part hänskjula frägan frågan om konfliktens beskaffenhet prövad, Eflersom bedömt att den nu varsladestrejken, bl. a. när det gäller besiklningsvelerinärerna, skulle otillbörligt störa viktiga samhällsfunktioner har på begäran av avtalsverket förhandlingar förts mellan avtalsverkel och i syfte att begränsa konflikten. Vid dessa förhandlingar har vägrat att göra undantag från arbetsnedläggelse bl. a. för besiktningsveterinärer. Avtalsverkel har därför hänskjutit frågan tiU statstjänstenämnden . 72 avvaktas statstjänstenämndens prövning av frågan. konflikten vara ägnad alt otillbörligt störa viktiga samhällsfunktionerskall nämnden enligt 18 § huvudavtalet om förhandlingsordning hemslälla tUlvederbörande organisation att undvika eUer begränsa konflikten. Varslad slridsälgärd, som ej redan påbörjats, skall enligt17 § samma avtal i princip uppskjutas i avvaktan pä nämndens ullålande. Vissatidsgränser pä upp lUl finns frän del frägan hänsköts till nämnden. Inom det kommunala områdel har varslat om strejk föralla kommunall anställda veterinärer. Eftersom vid förhandlingar inle harvelat göra undantag för denna grupp har hänskjutitfrågan tiU kommunaltjänstenämndens prövning. Nämnden har den 9 februari 1971funnii att en strejk för besiktningsveterinärerna otUlbörligt skuUe störa viktiga samhällsfunktioner och hemställt hos SACOatt undanta dessa tjänstemän frän sin planerade strejk. För att undvika eller begränsa varslad slridsälgärdtillämpas nu beträffande veterinärerna den förhandlingsordning som antagits avparterna. Någon åtgärd från regeringens sida har ej diskuterats. Om åtgärder mot vissa konsekvenser av strejk blandbesiktningsveterinärer HerrPETTERSSON i (c): Jag ber försl att fä lacka statsrådet hans myckel uttömmande svar på min fråga. När frägan stäUdes var läget ungefär detta:Besiktnings-veterinärerna är statligt anställda tjänstemän och lyder underveterinärstyrelsen. Flertalet är organiserade i ochdärmed anslutna tUl , lämnades från Velerinärförbundel detmeddelandet att ej undantagit besiktningsveterinärerna från sitt varsel omstrejk frän . Varslet gäUde ocksä kommunalanställdabesiklningsvelerinärer, som svarar för besiktning även av importeradeköttvaror. Besiktningslvånget innebär att liU människoföda avsett kött skall ifärskt tUlstånd godkännas vid besiktning av veterinär. Det finns också en annan bakgrund till den här frågan; deerfarenheter som vi har . Den s, k, detta är, dåbesiklningsvelerinärerna gick i strejk, medförde alt driften vid slakteriernamåsle instäUas, vilket hade tUl följd att folkförsörjningen råkade i obalansoch alt slaktdjursproducenterna fick vidkännas avsevärda ekonomiska förluster.Den allvarligaste av konfliktens konsekvenser var dock att trots en hemställanhos om alt besiklningsvelerinärerna genom dispens mätte undantas frånstrejkvarslet, vägrade dessa att utföra besiktning och bakteriologiskaundersökningar vid nödslakt av sjuka och skadade djur. Eftersom lagen om besiktning m. m. av den 20 mars 1959föreskriver att besiktning mäste ske i anslulning tilluppslaklningen av sjuka eller skadade djur, så betyder det många gångertotalförlust om inte besiktning kan ske av djurets värde. Delta kan i sin turmedföra att nödslaklen inte kommer tUl stånd, vilket ur djurskyddssynpunkt fårallvarliga följder. Det kan också av förklarliga skäl resultera i attuppfödarna själva utför nödslakten, vilket på grund av utebliven Om ätgärder mot hasardspel besiktningkan innebära beiydande risker vid konsumtion av dessa varor. Härtill kommer att vägran alt besiktiga saniletsslakladedjur direkl innebär en omfattande varuförslöring. Just sädana omständigheterbrukar ju beaktas av övriga arbetstagarorganisationer i samband med konflikterpä del sällel att skyddsarbete fär ulföras i syfte att förhindravaruförslöring. Jag är medveten om alt statsrådet inle kansvara pä annal sätt än vad statsrådet här har gjort. hänskötsdenna fräga liU prövning. Därmed har frågan,hoppas vi, fått ett forum för en belysning som gör att man också skall kommatiU insikt om det allvarliga i att en handfull människor i detta läge praktisktlaget kan lamslå vår folkförsörjning, orsaka varuförslöring, sälla djurskyddetoch även folkhälsan i fara. Jag har inle mycket all tillägga lill vad herrPettersson här anförde. Försl emellertid ell förtydligande. att besiklningsvelerinärerna är statligl anslällda tjänstemän, och delär väl de statligt anställda han avser. Men jag viU lUlfoga den upplysningenatt vi har både statligt och kommunall anställda besiktningsveterinärer. Destatligt anslällda är besiktningsveterinärer vid kontrollstationer inombesiktningsvelerinärorganisationen, och de kommunall anställda är de som harhand om importbesiktningsärenden imporlbesiklningsvete-rinärer, I övrigt skulle jag vilja understryka den djupa oro ochdel aUvar som gav uttryck åt. Jag delar hell uppfallningen attdet skulle leda tUl stora skadeverkningar för värt samhäUe om denna strejkskulle sällas i kraft på della område. Jag vUl också gärna undersirykaförhoppningen att del maskineri som vi nu har lill förfogande, som parterna harenats om och som förhandlingsrätten lill väsentliga delar bygger pä, ändå skallge till resultat all den varslade aktionen inte fär dessa allvarligakonsekvenser. Överläggningen var härmed slutad, § 18 Om åtgärder mot hasardspel Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr i (fp) i kammarens protokoll för intagnafräga, nr 4, och anförde: i har frågat mig vUkaåtgärder jag ämnar vidtaga mot det alltmer tiUtagande hasardspel som försiggåri landet, bl, a, med s, k, enarmade banditer. lade fram förslagomändring av lotteriförordningen. Förslaget innebär bl, a, en skärpning avbeslämmelserna för lotterier, i vilka spelautomat eller roulett används. Jag är därför inte beredd attnärmare ultala mig om vilka ätgärder som bör vidtas mot de av iÖrebro åsyftade spelformerna. HerrANDERSSON i (fp); Nr 23 Jag skall fatta mig kort, Torsdaeen den Efter detatt jag framställt denna enkla fräga har jag sell alt statsrådet j jfebruari 1971 länkerlägga fram en proposilion om ändring av lotteriförordningen, och ------ jag troratt om del blir en sädan bestämmelse som lotleriuiredningen syftat till, sä färvi stopp på det tilltagande spelet. Att jagtagit upp denna sak beror närmast pä att åklagarmyndigheterna med anledning avett hovrättsulslag är 1963 är tveksamma om de törs väcka åtal. Jag haremellerlid blivit stärkt i min uppfattning att det var en bra utredning sedanjag läst del brev som jag fått från automatägares riksförbund.Förbundet ondgör sig över utredningen och inskränkningarna i automalägarnasfrihet att bedriva denna form av "underhållning", och de för injämlikhetsprincipen i resonemanget. Delta brev har som sagt styrkt mig i min uppfattningatt ulredningen var bra, och jag väntar nu bara pä att vi skall få enproposilion. Jag tackar än en gäng för svaret. Överläggningen var härmed slutad, § 19 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1208 till skatteutskottet, § 20 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 45 - 47. § 21 Interpellation nr 48 ang. skyddsmasker och barnskydd för civilbefolkningen Ordet lämnades pä begäran lill (), somyttrade; Vid den kontinuerligt pågående utbUdningen avallmänheten, inklusive skolungdom i nionde årskursen, i den del avsjälvskydds-utbildningen som avser "Personligl skydd" har vissareaktioner hos deltagarna iakttagits. Utbildningen bekantgör för deltagarnavUka faror genom ABC-slridsmedel som den enskilde medborgaren kan komma attutsättas för i händelse av krig och redovisar även medel och materiel förcivUbefolkningens skydd. Det är mänga instruktörers erfarenhet att den störstafrågeaklivileten från kursdeltagarnas sida vanligen gäller skyddsmasken, somdemonstreras och rekommenderas som skydd mot såväl gaser som radioaktivtstoft, Även de gas- och stofttäta barnskydden efterfrågas. Intresset för dessaskyddsdelaljer kan uppfattas som uttryck för den enskilde individens känsla avatt de utgör det verkligt personliga och nära till hands varande skyddet. Att idenna situation behöva tillstå att antalet skyddsmasker och barnskyddunderstiger 1,8 miljoner enheter är naturligtvis inte förtroendeingivande förvare sig kursdeltagare eller instruktörer. De anslag och den anskaffningstakt som planeras framgår avstats- verksproposilionens bUaga 6, Försvarsdepartementet, och i ännu mer för allmänheten tUlgänglig form i , nr 1970, som bl. a. utsänds till alla civilförsvarsinstruktörer. Departementschefen har visserUgen tillmötesgått civUförsvarsstyreisens näst högsia anskaffnings- 75 Nr 23 plan genom rekommenderad omfördelning av Torsdaeen den bestäUningsbemyndiganden, varviddock andra materielgruppers anskaff- 11februari 1971 ''' eftersattes, OfficieUaredogörelser visar emeUertid alt man med den för dagen aktueUa anskaffningstakten inte disponerar behövUgt antal (enligtprognos) skyddsmasker, inklusive barnskydd, ,