prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj :ts propositioner Nr 145enligt föhande; BUaga 1 tUl utrikesutskottet BUaga 2Försvarsdepartementet tiU försvarsutskottet BUaga 3 tUlsocialutskottet BUaga 4 tUl trafikutskottetBUaga 5 till finansutskottet BUaga 6UtbUdningsdepartementet P.C. tUl kuhurutskottet P.E, tUl utbildningsutskottetP.I, tUl kulturutskottet Kapltalbudgeten 19Byggnadsarbeten vid universiteten m, m.tiU Bilaga 7Jordbruksdepartementet till jordbruksutskottet Bilaga 8 HandelsdepartementettUl försvarsutskottet BUaga 9 tlU civUutskottet BUaga 10Industridepartementet till näringsutskottet BUaga 11 Avskrivning av oregleradekapitalmedelsförluster till finansutskottet. Nr 149 tUl trafikutskottet. Nr 150 tih skatteutskottet, nr 176 tUl , nr 178 och 179tUl lagutskottet samt nr 180 tlU civUutskottet. § 3 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1525 tUl skatteutskottet, nr 1526 tiU lagutskottet, nr 1527-1544 tUl finansutskottet, nr 1545-1554 tiU trafikutskottet, nr 1555 till inrikesutskottet och nr 1556-1562 tUl socialutskottet. § 4 Föredrogs, men bordlades åter försvarsutskottetsbetänkanden nr 17-19 samt socialutskottets betänkanden nr 35 och 38. § 5 Föredrogs och bifölls interpellatlonsframstäUningamanr 208-211. Sekretesskydd vid anmälan till bama-vårdsnämnd ombamrhisshandel § 6Sekretesskydd vid anmälan till om barnmisshandel Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 61 i anledning av motion om sekretesskydd vid anmälan tillbarnavårdsnämnd om barnmisshandel. Som utskottet påpekar 1 sitt betänkande harjag I min motion tagit upp bara ett av de problem men ett mycket väsentligtsådant - som finns kring barnmisshandel, nämligen sekretessen för den som gören anmälan. Det är uppenbarhgen så att vi I landet har en stor grupp barn somblh föremålTör övergrepp av psykisk och fysisk karaktär av föräldrar och andra.Inte minst viktigt är att påpeka att de psykiska skadorna kan vara avsevärda. Många faU blir aldrig upptäckta, andra inte förrän försent, då allvarliga skador har uppkommit. I värsta faU har misshandeln lett tiUdöden. Vi har alla åtskUliga sådana tragiska händelser i minnet inte minst fråndet . Man måste oupphörligen fråga sig: Hur kan misshandeln fåfortgå under veckor och månader utan att omgivningen reagerar och försöker attIngtipa tUl det värnlösa barnets hjälp? VI har uppenbarUgen - och kanske är detnaturligt svårt att ingripa i t. ex, våra grannars och vänners privatliv. Enanmälan om så bara för befarad misshandel upplevs som en mycket grovanklagelse. VI drar oss för detta trots att ett barn kan vara I fara. Vi tarstörre hänsyn tUl de vuxnas integritet än till barnets rätt. Enligt min och mina medmolionärers uppfattning skuUe ettökat anonymitetsskydd för anmälaren kunna bidra tUl att fler fall av barnmisshandelupptäcktes I tid. Innan obotlig skada har skett. Utskottet säger sig inte vihabryta ut denna specieUa sekretessfråga ur det arbete med en översyn av hela densvenska sekretesslagstiftningen som pågår genom den tiUsatta offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén. Från har frågorna kring anonymitetsskyddetför anmälare aktualiserats I samband med att ett betänkande överlämnats tillnämnda kommitté. Det vore Intressant att få veta när detta leder till förslagfrån kommittén. Det är nämligen bråttom med att åstadkomma en översyn av denhär problematiken, så att vi kanske får ett bättre sakernas tillstånd och ettbättre skydd för barnen, hade vi en interpeUationsdebatt I dennakammare kring dessa frågor, då aktuahserade av ett mycket tragisktmisshandelsfall som ledde till döden. Enigheten var då och är säkertfortfarande stor om att man Inte löser grundfrågan genom ett ökatanonymitetsskydd. Det är en fråga om människors möjligheter och förutsättningaratt vara föräldrar eller vårdare, måste ta reda på varför människor drivstiU handlingar och grymheter av detta slag och vi måste ha möjligheter atlundanröja de vuxnas svårigheter. Det är först då barnen kan få trygghet. Som exempel kan man ta den aviserade hundraprocentigaanmälningsskyldigheten till barnavårdscentralerna av nyfödda barn. storbetydelse för den uppsökande verksamheten, som alltså skuUe kunna nå alla. Vihoppas att denna anmälningsskyldighet snart kommer att bh förverkligad, FamUjen måste på alla sätt stöttas för att kunna ge barnentrygghet. Det finns därvidlag ännu mycket kvar att göra. Tyvärr måste vi ävenframgent vara beredda på att barn kan bh utsatta för misshandel, även omsatsning sker på förebyggande åtgärder. Barnen måste därför ha ett fullgotträttsskydd både och . Min förhoppning är att, som utskottet antyder, vi snartfår ett förslag från den sittande kommittén vilket förbättraranonymitetsskyddet vid anmälan av barnmisshandel och på det sättet ocksåförbättrar barnens rättsskydd. Jag vUl därför inte yrka bifall till minmotion utan ser fram mot en snabb lösning på det sätt som utskottet harangivit. Sekretesskydd vid anmälan till ombarnmisshandel 1 detta anförande instämde i (c). Det är en mycket viktig fråga som tas upp i den motion somvi nu behandlar. Det rådde, som redan har understrukit, vid deninterpeUationsdebatt som vi hade om barnmlsshandelsfrå-gorna, storenighet I tiksdagen om att åtgärder för att komma tlU rätta med orsakerna tUlbarnmisshandeln var mycket viktiga och borde förberedas och vidtas så snart somdet var möjligt, I det åtgärdspaketet behöver vi naturhgtvis också ha sådanaregler som kan förstärka barnens rättsskydd och som kan Innebära att den somvlU göra en anmälan om barnmisshandel eller misstänkt barnmisshandel får ettförstärkt anonymitetsskydd. Utskottet har Inte heher på något sätt vänt sig mot dekraven utan enbart framhåUit att de måste utredas I sitt sammanhang, dvs, isamband med andra frågor som gäUer anonymitetsskydd och rättsäkerhet. Denutredning som sysslar med dessa spörsmål har fått särskilt uppdrag att se överde problem som vi nu diskuterar, och jag vUl understryka att det är viktigt attden arbetar med stor skyndsamhet när det gäUer att lösa dessa frågor. Hen (): Problemet barnmisshandel är så viktigt ochengagerar så många människor utanför , att jag tror det är motiveratatt en diskussion här har tagits upp, trots att vi har ett enhälligtutskottsbetänkande. Anonymitetsskyddet för den som anmäler barnmisshandel är inte tillfreddställande. Den som anmäler har Ingen garanti för att hansnamn Inte lämnas ut. Skydd finns bara om barnavårdsnämnden finner anledning attmisstänka, att den anmälde skuUe missbruka kännedomen om en anmälan till skadaför en annan person, som det heter, dvs, till skada för anmälaren I förstahand, NaturUgtvis är det rätt, som utskottet säger, att det härär fråga om en awägning meUan två Intressen, å ena sidan barnavårdens intresseoch å den andra intresset att den som är anklagad skaU få ta del av materialet Sekretesskydd vid anmälan till ombarnmisshandel mot honomoch bemöta det. Det är viktigt att detta bUr noga utrett.Offentlighetsprincipen hör ju tUl de grundläggande värdena i vår demokrati. Men man kan onekligen förstå att de som har engagerat sigi kampen mot barnmisshandel bUr htet desperata. Det har ju gjorts en utredning,som varit ute på remiss. har materialet lämnats över tUl en ny utredning. Såfår de höra att frågan om barnmisshandeln där inte kan behandlas med förtur,eftersom utredningen har .andra och viktiga upgifter som är mer centrala, t.ex. hela frågan om datasekretessen. Dessutom kanske de känner tUl att ocksåsocialstyrelsen utreder frågan om hur anmälningsskyldigheten ochanonymitetsskyddet fungerar. Jag vUl därför understryka vad sade, nämhgen attdet är betydelsefuUt att det här kommer ett resultat och en förbättring snabbt. Slutsatsen för min del i den här avvägningsfrågan är atthänsynen till den svagare parten, barnet, måste väga över. Det bör bh etto-villkorligt anonymitetsskydd. Den anmäldes intresse får tillgodoses på detsätt som JO anvisar och som återges i utskottsbetänkandet: bara det som enanmälare vill stå för skall tas upp och föras vidare i den utredning sombarnavårdsnämnden gör. Det betyder inte att anmälan är meningslös, om anmälareninte vill fuUfölja den med sitt namn. Det viktigaste med en anmälan är, att denger barnavårdsnämnden en startsignal att göra en utredning över huvud taget, I käUarvåning - dvs, visadesI bötian av hösten en utställning som hette i , Många avoss såg den och upprördes av den. Där krävde föreningen isamhället () rätt till anonymitet för den som anmäler misstanke ombarnmisshandel. Föreningen redovisade också svaren vid en mycket intressantundersökning. En av frågorna lydde: Barnmisshandel är när en vuxen avsikthgteller I upphetsning kroppsligt skadar ett barn som han eller hon har hand om.Känner ni personligen tUl någon famih i er omgivning eUer bekantskapskrets, därdet har förekommit misshandel ? Treprocent av de tUlfrågade svarade ja på den frågan. Det kan tyckas att är en låg siffra. Ja, detär en låg siffra, men om den är riktig, så motsvarar dessa tre procenttusentals fall av barnmisshandel som icke kommer till aUmän kännedom och sominte kan beivras. Därför är det här resultatet ytterUgare en aUvarligpåminnelse om att det är bråttom. påminde om den diskussion vi förde ochsade helt riktigt att en förbättring av anonymitetsskyddet är bara en sak avmånga som måste göras. Vi var i den diskussionen framför aUt inne på deförebyggande åtgärderna. Vi var helt naturligt ense om att barnmisshandel ärett allvarUgt problem som måste förebyggas, Tyvän var vi inte riktigt lika enseom vilka förebyggande åtgärder som bör vidtas. Jag skah inte återupprepa vårensdebatt, utan i stäUet bara återge ett inslag i den utstäUning som jag nyssnämnde. En av skyltarna på utställningen upptog föhande text, som var riktadtill famiheminlstern : "Du är famUjeminister, med barnmisshandelär Ditt problem. Det finns många sätt att förebygga barnmisshandel. undervisadem som sätter barn tUl världen. Hur mycket gör Ditt departement för att spridabarnkunskap tiU föräldrar? Barnuppfostran är Ingen medfödd egenskap i vårt samhälle.Den gamla storfamUjens trygghet, där många hjälptes åt med problemen, är borta.Många föräldrar känner sig svikna av samhället, osäkra och ängsUga, Och det ärjust unga och ängsliga föräldrar som ofta slår sina barn, SärskUt utsatta ärsmåbarn, de mest hjälplösa. Det visar den nya SIFO-undersök-ningen. CamUla Odhnoff, Du måste få i gång föräldraundervisning.Du måste få i gång upplysning och information tUl föräldrarna." Den frågan och den vädjan har tyvärr fortfarande intemötts med några åtgärder. Det är allvarligt, eftersom undersökningen visar, attöver en tredjedel av de tUlfrågade anser, att det är nödvändigt att ge barnenstryk i uppfostran. Sekretesskydd vid anmälan till ombarnmisshandel Hen i (s): I själva sakfrågan som utgör bakgrunden tlUdenna motion har utskottet redan I första stycket uttalat att denna frågablivit aUtmer uppmärksammad. Vi är väl medvetna om att uppmärksamheten skärptsjust genom att det blivit känt att det förekommer förhållanden som absolut ickebör förekomma i ett civiUserat samhälle. Utskottet säger: "Enighet råderom att åtgärder måste övervägas i skilda avseenden i syfte att bereda barnenökat skydd mot övergrepp från föräldrar och andra vårdare," I det stycket är vi helt ense, men det vi har haft attbehandla i utskottet är inte den frågan i och för sig utan det är frågan om enändring av §§ 14 och 39 i sekretesslagen vUket skulle innebära att person somanmäler eller lämnar upplysning om barnmisshandel till barnavårdsnämndgaranteras att hans identitet aldrig utlämnas, om han inte själv ger sittsamtycke därtill. Utskottet har vid sin behandling tagit del av detuttalande som gjorts av justitieombudsmannen. Vi har också tagit del av dendebatt som fördes här i anledrung av interpeUation och enkla frågor. När det sedan gäller yrkandet i motionen har motionärensjälv också kunnat konstatera att detta yrkande vad gäUer utredning om ändringav sekretesslagen redan tUlgodosetts genom att de dhektiv som är givna tilloffentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén ger den utredningen ettsärskilt uppdrag att överväga frågan om anmälarens anonymitetsskydd. Den av motionären aktuaUserade frågan är sålunda redanföremål för SärskUt övervägande inom denna kommitté. Det är detta som givitanledning tUl det förslag som utskottet här förelägger kammaren. Jag ber, herr talman, att få yrka bifaU till utskottetshemstäUan i detta betänkande. Överläggningen var härmed slutad. § 7Konstitutionell prövning av anslutning till EEC KonstitutioneU prövning av anslutning till EEC Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 62 i anledning av motion om konstitutionell prövning av Sverigesanslutning till EEC. I detta betänkande behandladesmotionen 1971:2 av i m, fl, (vpk), vari hemstäUts attriksdagen såsom vilande för vidare grundlagsbehandhng beslutade att upphävatredje stycket i regeringsformens §81 samt att skulle uttala, attingen överenskommelse med EEC, som berörde svenska statsorgans konstitutionellabefogenheter, kunde träffas utan att först ha understäUts folketsställningstagande genom allmän folkomröstning. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1971:2, HenSVENSSON i (vpk): tUlbaka har tvåIdeologiska strömningar kämpat om herraväldet i den svenska författningenshistoria. Vi har haft en strömning som hävdat att den exekutivamakten och statsbyråkratin skaU ha befogenheter och rätt att skjuta undan denvalda representativa församUngen och kunna uigå avtal, pakter, föra krig osv.utan att höra representationen. VI har en historisk rest, en kvarleva, fråndenna den hemUga diplomatins tid I 12 § regeringsformen. Mot den strömningen har stått en annan strömning somhävdat att man skall göra slut på den hemliga diplomatin och att varjeväsenthgt avtal som den exekutiva makten och staten .slöt med främmande maktereller allt som de företog sig I förhåUande till främmande makter var av sådanvikt att det skuUe läggas fram, diskuteras och beslutas avfolkrepresentationen. Det är också därför som man har fastslagit I 81 §regeringsformen att varje ändring av rikets grundlagar kräver beslut av tvåriksdagar med meUanUggande nyval för att där säkra inte bara folkrepresentationensutan också väharnas Inflytande över den politik som förs. Infördes I samband medförfattningsändringen ett tredje stycke I 81 § regeringsformen, ett stycke somlugnt kan sägas innebära en återgång till det tänkesätt som den gamla klassiskahemliga diplomatin representerar. I detta tredje stycke ges nämligen möjlighetför regeringen att snabbt trumfa igenom viktiga frågor som gäller Sverigesrelationer till andra länder och regeringens möjligheter att sluta avtal medandra länder och att överlämna delar av den svenska statens suveränitet tlUövernationella organ. Detta är den s. k, EEC-paragrafen, Den innebär att enenda riksdag under loppet av en mandatperiod kan överlämna betydande delar avden svenska statens suveränitet till Internationella organ samt att regeringenoch mte parlamentet självt avgör huruvida frågan skall drivas så att manundviker att låta den gå ut i ett mellanliggande nyval. Detta tredje stycke I 81 § regeringsformen, den s, k,EEC-paragrafen, är resultatet av en moderat motion tUl riksdag somvann bifall från samtliga partier utom det kommunistiska. Vi vet också atthistoriskt har , det gamla , aUtld varit emotfolklnflytande. alltidvarit bland dem som velat hävda att staten och riket var någonting annat änfolkrepresentationen och folket, och att staten och riket kunde ha intressensom inte borde läggas fram för folket I val utan som borde bh föremål för enbetydhgt mer internbyråkratisk handläggning. Vad som stöter i detta tredje stycke i 81 §regeringsformen är att det bryter inte bara mot den klassiska Uberalademokratins principer utan också mot den gällande författningens inre logik.Medan man måste ha beslut av med mellanliggande nyval för attändra ett aldrig så litet avsnitt i grundlagen kan man I kraft av detta tredjestycke genom att trumfa igenom ett beslut vid en enda riksdag under en ochsamma valperiod överlämna stora delar av den statssuveränitet som enhgtgrundlagarna tiUkommer inhemska Instanser, Det är alltså mycket enklare attgöra detta stora överlämnande av suveräniteten än att ändra ett aldrig såobetydligt avsnitt i grundlagarna I övrigt. Om någon kommer på Idén att ändra färgenpå den svenska flaggan kräver det beslut av med meUanUggandenyval, men om någon kommer på Idén att överlämna stora delar av det svenskafolkets och den svenska statsmaktens suveränitet till EEC-monopolen och derasbyråkratiskt sammansatta organ skaU det I kraft av detta tredje stycke kunna gåbetydUgt enklare. Om någon kommer på Idén att öka folkinflytandet överparlament och övriga delar av statsmakten kräver det beslut av två riksdagarmed mellanliggande nyval, men när någon kommer på Idén att minskafolkinflytandet genom att lämna över stora delar av suveräniteten tillEEC-monopolens byråkratiska organ skaU det gå betydligt lättare. Det hggerverkhgen en anomaU däri att det skaU vara så mycket besvärligare att ökafolklnflytandet än att minska det tUl förmån för EEC-byråkratln, EEC-överenskommelsen, som väl träffas mellanSverige och EEC-länderna, kommer otvivelaktigt att Innebära det mest genomgripandeöverlämnandet av statliga suveränitetsrättigheter som har förekommit i modernsvensk historia. Det hjälper här inte att hänvisa till att haröverlämnat delar av sin suveränitet tUl Internationella organ. Det har då rörtsig om mycket små detaljer, som har haft relativt ringa politisk betydelse.Våra förpliktelser gentemot internationella organ av FN-typ, exempelvis, är juinte särdeles betungande för suveräniteten och inte heller för den nationellaekonomin, som man väl känner till. Men här är det fråga om ett överlämnande avhelt andra dimensioner, ett överlämnande som sker I princip för alltid och somI praktiken Inte kommer att kunna tas tillbaka. Rent generellt är införandet i den svenska författningenav detta tredje stycke ett led I en allmän tendens, som Innebär att I denklassiskt borgerligt-demokratiska utvecklingen parlamentets roll ochmaktställning har passerat sin höjdpunkt och att parlamentetnu är på väg att skjutas tillbaka I förhållande tlU de exekutiva organen Istatsmakten och I förhållande till byråkratin. Att Just krav härvann så allmän anslutning är på sätt och vis symboliskt, dels därför att delvisar hur denna tendens alt skjuta undan det valda parlamentet griper omkringsig, dels därför att det visar den makt som monopolens organ ute i redanutövar över det politiska tänkandet I , Kommunisternahar ju aUtld varit ett populärt mål för beskyllningar KonstitutioneU prövning av anslutning till EEC KonstitutioneU prövning av anslutning till EEC att deinte skuUe vara nationella, att de inte skulle hålla på den nationellasjälvbestämmanderätten och att de inte skuUe vara demokrater. Vad vi här ser äri själva verket att de etablerade partierna, som ofta har berömt sig för sinfosterländskhet och ständigt talar om demokratin och betonar sin demokratiskakaraktär, nu medvetet har inskränkt folkets möjligheter att öva Inflytande överEEC-frågan och är beredda att på detta sätt, I strid mot författningens övrigadelar, jämna vägen för ett vittgående överlämnande av den nationellasuveräniteten. Det är självklart att detta undanskjutande av folket inomramen för den gamla, klassiskt liberala ordningen Inte är någon tUlfällighet,Alla de etablerade partierna vet att neutraUteten och den nationellasuveräniteten är en känslig fråga för mycket breda lager av folket. Inget av deetablerade partierna vUl föra en valkampanj på EEC-frågan, Man kommer attföredra - i kraft av detta tredje stycke i regeringsformens § 81 - att ställafolket inför fuUbordat faktum. Det är väl heller ingen hemhghet att detta tredje stycke i81 § regeringsformen också räddar regeringspartiet från ett kanske besvärligt dUemma,Det är ingen hemlighet att det I EEC-frågan råder betydande inre motsättningarinom SAP, framför allt mellan å ena sidan regeringen och skiktet av pohtiskbyråkrati och å andra sidan exempelvis partiets och storadelar av folket i partiets basorganisationer, som har en helt annan, mycketmera negativ och kritisk mstäUnlng tUl EEC. De senare är säkerhgen inte särskUttrakterade av att de på detta sätt skuUe skjutas åt sidan när det gäUermedinflytande i denna viktiga suveränitetsfråga. EEC har med rätta karakteriserats som en monopolensgemenskap. Det är en gemenskap där lokaliseringspohtik och arbetsmarknadspohtikunderordnas monopolens intressen, där bygder kan avfolkas för att profiternaskah ökas, där arbetsmarknadspolitiken och dess grundläggande drag kommer attbestå av en s, k. ökad rörlighet, där man skjutsar stora grupper av människortvärs över kontinenter för att fylla monopolens behov. Det är också uppenbartatt EEC har en djupt odemokratisk sammansättning när det gäUer dess beslutandeorgan, att det finns ett övermått av byråkratisk styrning i beslutsfattandetinom gemenskapen. Det är därför desto mer förvånande att man på detta sätt idet tredje stycket av den nämnda paragrafen har satt folkets Intresse Imotsättning tUl rikets Intresse. En av andemeningarna i detta tredje stycke äratt man skall kunna skjuta undan folkets möjlighet att i val ge uttryck för sinuppfattning, om detta bedöms vara i rikets intresse eller om tidsutdräkt ifrågan bedöms gå emot rikets Intresse, Detta är en mycket intressantformulering, eftersom den så klart antyder att folket icke är detsamma somriket och att riket, dvs, statsmakten och dess ledande organ, kan ha ett annatintresse i en väsentlig fråga än vad folket kan ha och att det därför också ärväsentligt för riket att skydda sig från folkets mellan-komst i förekommandefaU, Det visar också - tUlsammans med det faktum attInitiativet kom just från , från storfinansens parti - att riket,som alltså är någonting annat än folket, är ett exekutivt organ, ett statsorgan I händernapå en härskande klass som Icke är identisk med folket. För vår del är denna boskUlnad mellan rike och folkoacceptabel. Därför har vi i denna motion krävt att det odemokratiska inslag iförfattningen som utgörs av det Införda tredje stycket Iregeringsformens § 81 skah utgå. VI har vidare krävt Icke endast att man skaU tUlämpa denordning som gäller vid vanliga grundlagsändringar, nämligen att två riksdagarmed mellankommande nyval skaU besluta om förändringen för att den skall bUgUtlg, utan också att man I denna väsentUga fråga, som innebär mer vittgåendeöverlämnande av svenska suveränitetsrättigheter än vad en grundlagsändringinnebär, skaU gå ett steg längre och uttala att den EEC-överenskommelse som såsmåningom kommer att läggas fram också skall gå ut tUl allmän folkomröstning.Så kommer att bU fallet I både och , och det är följaktligen intepå något sätt ett märkvärdigt eUer uppseendeväckande krav som framförs imotionen. Men det råkar bara vara så, tyvärr, att den klassiska Uberalademokratin och Idén om ett folklnflytande över statsmakterna historiskt setthar en betydligt starkare förankring i både och än i det vida merbyråkratiska och - tUlåt mig säga på preussisk tradition vilande svenskastatstänkandet. Jag ber att få yrka bifaU till motionen. KonstitutioneU prövning av anslutning tiU EEC HenJOHANSSON I TroUhättan (s): Det verkar måhända något tiatlgt när alltidföreträdare för I debatterna här hänvisar tiU densittande grundlagberedningen, men det är ju ett faktum att den arbetar medförfattningsfrågorna och avser att lägga fram sittslutbetänkande. Även den nu behandlade paragrafen I regeringsformen ingår i denöversyn som grundlagberedningen företar, och folkomröstningsinstitutet ägnasstor uppmärksamhet I det betänkande som kommer. Det kan knappast vara rimligtatt Inte avvakta grundlagberednlngens förslag I dessa stycken. Kanske skulle jag kunna nöja mig med detta, ty vad jag nuhar sagt är motiv nog för att avslå denna motion Uka väl som vi har avslagitandra motioner som Innebär omedelbara ändringar av gällande grundlag.