prot · FU0992 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes av fru andre vice talmannen. § 1 Justerades protokollen för den 12, 13 och 14Innevarande månad. erfarenheterna av förbudet mot försäljning av mellanöl till bam ochungdom, m. m. Herr finansministern erhöllordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 14 majintagna fråga, nr 254, och anförde: har frågat mig om jag anser attöverenskommelsen angående förbud mot försäljning av mellanöl tih barn ochungdom varit tillräckligt effektiv och när mer permanenta lagförslag ianledning av alkoholpohtlska utredningens arbete beräknas framläggas. Jag har erfarit att har för avsikt attsenare tillfråga regionala och lokala myndigheter om deras erfarenheter avden av åsyftade överenskommelsen. Det blir då möjligt att klararebedöma om det försähningsförbud som överenskommelsen avser varit effektivt. AlkoholpoUtlska utredningen kan förväntas slutföra sittarbete . Man kan dock räkna med att utredningen redan i höstkommer med ett delbetänkande i meUanölsfrågan. Förslag kommer därefter attföreläggas . Jag ber att få tacka finansministern försvaret som jag tycker är positivt, i varje fall vad avser delbetänkandet somkan komma tUl hösten. Vi har ju en kraftigt växande opinion I vårt land somkräver åtgärder mot meUanölsmissbruket. Mot den bakgrunden och i medvetande omde kanske obotliga skador som åsamkas våra ungdomar ansåg jag det angeläget attställa denna fråga tiU finansministern och få svar innan vårsessionen avslutas. Oron för mellanölsmissbruket har ju tagit sig uttryck häri också i flera debatter vid olika tiUfällen, och vi har både i fjoloch begärt att alkoholpohtlska utredningen skulle arbeta med förtur i århar vi tillagt också ordet skyndsamt. Oron är stor och växande bland ungdomsorganisationer,föräldrar, I skola, nykterhetsrörelse och andra grupper. Vi får dagligensiffror som blir mer och mer skrämmande. De senaste siffrorna finns i för och är hämtade ur en pågående SlFO-undersökning. De visar att över hälftenav våra 1214-åringar har prövat pilsner eUer mellanöl och Ang. placeringen av vapenfria tjänstepUktiga vidtjänstgöring som ungdomsledare Enfjärdedel av dem har också druckit sprit . Det betyder en mycketkraftig ökning då det rörde sig om 8, avl8-åringarna som hade smakat en öl. Samhällets reaktion har väl här varitalldeles för svag och för långsam. Frapperande är ju den bristfälligainformationen om mellanölets egenskaper. Om man gör en test bland ungdomar ochäldre visar det sig att det är få som känner tih att det i en burk mellanölfinns ungefär Uka mycket alkohol som I en snaps på 6 centihter brännvin. Ännumindre känner man till att en tonåring som väger kan komma övergränsen för rattonykterhet genom att dricka två mellanöl. Det är Inte attundra på att rattfylleriet ökar kraftigt. Samhället har inte heller åstadkommit förbud motalkoholreklam eller vidtagit åtgärder när det gäller lagstiftning omminimiålder för inköp av meUanöl, en fråga som har tagit upp. Där harhandeln fått träda in som socialpolis på grundval av den frivilligaöverenskommelsen som minimiålder för inköp. Finansministern säger att kommer attundersöka effektiviteten av denna överenskommelse. Jag kan bara säga I mitt län i sin oro för mellanölsmissbruket och imedansvar för sin egen generation har gjort en del undersökningar som visar atti av affärerna fick ungdomar köpa mellanöl.Liknande resultat redovisas också från andra håll. Det betyder såvitt jag kanse att den frivUhga överenskommelsen inte är effektiv. I detta sammanhang skallman naturligtvis frlta handelns folk, eftersom detta inte kan vara deras ansvarutan måste vara vårt ansvar. sade i sitt betänkande att erfarenheternavisar att ju tidigare ett alkoholberoende uppstår, desto svårare bhrkonsekvenserna. har med skärpa sagt sin mening, och för närvarandeär det regeringen som har initiativet och därmed ansvaret. Jag förväntar migefter det här svaret att det blir en snabb behandling och också att vi får ettlagförslag tih höstriksdagen. Överläggningen var härmed slutad. placeringen av vapenfria tjänstepliktiga vid tjänstgöring somungdomsledare Herr intikesministern erhöll ordet för attbesvara () I kammarens protokoll för intagna fråga,nr 243, till hen försvarsministern, och anförde; Hen har frågat försvarsministern omtjänstgöringen för vapenfria tjänstepUktiga som ungdomsledare kommer attförändras med avseende på deras placering. Frågan har överlämnats tUl mig förbesvarande. HittiUs har en årgång vapenfria tjänstepliktiga utbUdatstUl ungdomsledare. Det rör sig om ett tjugotal personer som efter någramånaders utbildning har placerats ut hos ett antal församlingar för kyrkligtungdomsarbete. Enligt har det visat sig, att det av bl, a,administrativa skäl är mindre lämpligt att som skett sprida utde vapenfria på många platser. Därför har styrelsen, som har beslutanderätten iplaceringsfrägorna, bestämt att de omkring 20 vapenfria som ,971 ryckerin tiU ungdomsledartjänst efter utbildningen skaU fördelas på endast treplatser, nämUgen JärfäUa, och , En nyhet för dem som ryckerin är också, att hälften av dem kommer att placeras i kommunalungdomsverksamhet. Jag ber att få tacka Inrikesmlnstern försvaret på min fråga. Det nya system som på försök tiUämpats har jufallit ut synnerhgen väl. Jag har fått omvittnat från åtskilliga av de platserdär dessa vapenfria tjänstepliktiga arbetat att de verkligen har kunnat göra enbetydelsefull insats i ungdomsarbetet. De har tjänstgjortpå en rad håll i landet: , , , , och någraandra platser i . Jag hörde för någon tid sedan htet Ulavarslande rykten omatt man på AMS hade bestämt sig för att alla som går ut skalltjänstgöra i därför att det skulle vara så svårt att övervakade ynglingar det gäller. får jag av inrikesministern det svaret att AMS av"administrativa skäl" finner det mindre lämpligt att sprida ut devapenfria. Jag har väldigt svårt att förstå detta, eftersom poängen med det härarbetet väl skulle vara att man kan placera vederbörande på platser som kandokumentera ett behov av deras insatser, och då blir det kanske mera oftaarbete ute i landet än just I , även om vi har behov av sådanainsatser också här. Jag skulle viha fråga inrikesministern om det verkligenkan få vara avgörande, att man inom AMS menar sig ha svårt att övervakavederbörande vapenfria tjänstepliktiga. Bygger inte ett system som detta på överlåter det granskande ansvaret tiU de kyrkliga församlingar eller delokala myndigheter som finns nära tiU hands? Skulle man inte kunna låta folkfrån den lokala arbetsförmedlingen eller någon annan instans se tiU dem?Utgångspunkten för arbetet skall väl ändå vara behovet på den plats det gäller,inte att man i AMS finner det bekvämast att ha vederbörande på kort avståndfrån . Vad har egenthgen AMS emot och ? Ang. placeringen av vapenfria tjänstepUktiga vidtjänstgöring som ungdomsledare Jag viU framhåUa att det här rör sig om enförsöksverksamhet. Och jag förstår väl att den centrala myndigheten kommit tihden uppfattningen att om dessa 20 ynglingar sprids ut på ohka håll så kan detvara svårt att få en verklig uppfattning om vad deras tjänstgöring har givit. för andra grupper, i synnerhet för dem som utbildasi vapentjänst, gäller att utbUdningen måste vara sammanhåhen. Syftet är ju attvederbörande skall utbildas, inte att de skall göra nytta. En sådan här ungpojke skaU inte gå som något slags biträdande pastor i en församhng. Det ärklart att man kan ha uppfattningen att han gör nytta för sig där. Ang. principema för meddelande av tillstånd till vissarbetsförmedling men syftetär att han skall få en utbildning som gör honom väl skickad att fylla enuppgift . Här gäUer alltså samma princip som tUlämpas i fråga om demsom tUldelats andra uppgifter i vapenfri tjänst, t, ex, den grupp somgenomgår sjukvårdsutbUdnlng, Jag tycker inte att detta är på något vis unikt,utan jag kan väl föreställa mig att det finns förutsättningar att nå ett bättreresultat med en viss sammanhållen utbildning. Men jag viU betona att det är fråga om enförsöksverksamhet, och vi får se vad resultatet blir. Man får följaverksamheten med uppmärksamhet, innan den slutliga utformningen fastlägges. Hen (): Vi är naturligtvis överens om att detta är enutbildning. Dels är det ju en sammanhållen central kurs, dels är det en form avutbildning som består i praktisk verksamhet, och jag har svårt att förstå attdet skulle vara mindre bekvämt för AMS att följa någon som arbetar i änen som arbetar I eller . Poängen av detta skulle aUtså vara måste befinna sig inom ett visst avstånd från i föratt kunna få en bra utbildning. Men det stämmer ju inte särskilt väl med deprinciper som AMS följer i övrigt. Emellertid tar jag gärna fasta på det sistainrikesministem sade om att det här är en försöksverksamhet. Då tycker jag attdet är rimligt att man tUl ett kommande år utgår inte från vUket som är bekvämtur administrativ synpunkt utan från vilket som är bäst med tanke påutbildningen och den insats vederbörande kan göra i samhäUet, Det är nog en aUmän erfarenhet vid utbildningatt man når ett bättre resultat om man kan håUa dem som är under utbildningsamlade i grupper. Den studerande kan på det viset få stimulans av kamrater,och över huvud taget är det en bättre ordning. Jag föreställer mig att detfinns grundad anledning tro att man skall komma ett stycke längre på väg genomden nya metoden. Överläggningen var härmed slutad. §4 Ang. principema för meddelande av tillstånd till viss arbetsförmedling Herr inrikesministern erhöll ordet för attbesvara ' (fp) I kammarens protokoU för Intagna fråga,nr 251, och anförde; har frågat mig om vUka principerjag anser bör gälla för meddelande av tillstånd tUl organisationsförmedling avtiUfällig arbetskraft på kontorsområdet. EnUgt arbetsförmedlingslagen får enskUd arbetsförmedlinginte bedrivas mot avgift utan tUlstånd av . SådanttUlstånd ges vanligen endast tUl organisation på arbetsgivar- ellerarbetstagarsidan. Dessaorganisationer förutsätts kunna ange behovet för sina medlemmar av förmedlingvid sidan av den offentliga, TUlstånd får enligt lagen Inte ges åt enskildperson och inte heller om avgifterna är högre än att de täcker utgifterna förförmedlingen. Direktiven för den pågående utredningen rörandearbetsförmedlingen inom vissa yrkesområden m. m. ålägger de sakkunniga att motbakgrund av den offentliga arbetsförmedlingens möjligheter pröva behovet avenskild arbetsförmedling på olika yrkesområden, bl, a, kontorsområdet. DärvidskaU de sakkunniga utgå från nu gällande förbud mot vissa typer av arbetsförmedling.De sakkunniga skall bedöma vUka krav som skall ställas påorganlsatlonsförmedUngarnas organisation och verksamhet samt föreslå principersom kan tillämpas I fråga om organlsationsförmedllngar inom skildayrkesområden. Frågan om eventuell komplettering av nuvarande principerför tillståndsgivningen får prövas i samband med behandlingen av de sakkunnigasförslag. A(ig- principema för meddelande av tillstånd tiU vissarbetsförmedling HerrROMANUS (fp): har , ,diskuterat förslag att tiUåta enskild förmedling av korttidsarbetskraft påkontorsområdet. Dessa förslag har avslagit, och det är inte hellerdet som jag har tagit upp . När man avslagit sådana förslag har man alltid hänvisattill möjligheten att ansöka om tillstånd hos förorganisationsförmedling, dvs, tillstånd för en organisation att förmedlatiUfällig arbetskraft, t, ex. på kontorsområdet. Andra lagutskottet erinrade I sitt utlåtande om"att, i den mån arbetsgivare eUer arbetstagare anser att det på någotområde finns behov av särskUd service utöver den som lämnas av den offentligaförmedlingen, står det fritt för organisation som de tillhör att efter anmälantlU eller tUlstånd av anordna enskild förmedling kostnadsfritteller mot självkostnadsersättning". Med hänvisning tih detta avstyrkte utskottet förslagen omatt man i den allmänna lagen skulle göra ett undantag för skrivbyråverksamhet.Inrikesministern hänvisade själv tih denna möjlighet när vi diskuterade frågani andra kammaren . har man givit tUlstånd tUl två sådana förmedlingar.Kvinnliga kontoristföreningen och Svenska skrivbyrå- ochkontorstryckeriförbun-det. Dessa tvä organisationer har något olika syn pådispensgivningen. sade i sitt yttrande förrahösten; "En effektivare tUlsyn med intensifierad kontroll ochdetaherad uppgiftsskyldighet borde förmodligen även möjliggöra en friaredispensgivning tUl icke-offentliga förmedhngar, vUken vi anser vore av fördelför både arbetssökande och arbetsgivare så länge icke den offentiiga arbetsförmedlingensresurser, åtminstone inom storstadsområdena, är tillräckliga för att ge en uralla synpunkter tillfredsställande service." Den andra organisationen. Svenska skrivbyrå- ochkontorstryckeriför-bundet, avstyrker däremot en ansökan som harbehandlats i AMS, och man gör det med uppenbara konkurrensmotiveringar. Ang. principerna för meddelande av tillstånd till vissarbetsförmedling marknadsstyrelsenhar också föyt denna konkurrents råd och avslagit framställningen. som jag tackar inrikesministern för svaret skalljag be att få ställa en följdfråga. Jag har med avsikt formulerat den allmänt,så att den inte skall direkt hänföras tiU ett ärende. Om behovet av en sådan här förmedling finns klartdokumenterat, skaU då staten diskriminera mellan två organisationer av enskildanäringsidkare, som bägge vill ägna sig åt denna förmedling, trots att det finnsunderlag för båda? Det betyder ju i så fall att vissa företag riskerar bli avmed sina kunder även för den del av verksamheten som inte är förmedling avvikariat, och det leder tiU att deras anstäUda bhr utan arbete. Jag kanske haranledning säga att jag naturligtvis gärna skulle ha önskat att utredningenhunnit behandla denna fråga, så att vi hade haft ett bättre underlag för vårdiskussion. Eftersom ett besvärande är på gång, vilket jag får lov att sysslamed , är jag förhindrad uttala mig om denna sak. När frågan ställsså tiUspetsat som gör då han frågar om jag är beredd att ta hänsyntill de anstäUdas intressen i dessa byråer eller om det är så att jag tarintryck av att det konstaterats att behov förehgger, vUl jag säga att visjälvfaUet skall pröva alla omständigheter som kan föreligga i detta konkretaärende. Men helt allmänt måste jag säga att jag är tvingad att vänta tillsutredningen blir färdig och vi har ett bättre material för att ta ställning.Därför kan jag inte säga annat än detta med anledning av den fråga som ställts. HenROMANUS (fp): Självfallet väntar jag mig inte attinrikesministem skall uttala sig i det besvärsärende som han snart fåranledning att ta stäUning tUl Därför formulerade jag med avsikt frågan allmänt.Men jag tycker inte att det är tUlfredsstäUande att inrikesministem hänvisartill att frågan är under utredning; vi har här en akut situation, och det harockså redan meddelats tillstånd till en sammanslutning av skrivbyråer. Manmåste kunna handla och ta ställning på detta område även om utredningarfunderar över olika åtgärder som kan vidtas . Min fråga gällde om det är rimligt att statendiskriminerar mellan två sammanslutningar av enskilda näringsidkare, när det ärfuUt klart att det finns underlag för båda att bedriva sådan här verksamhet.Den sammanslutning som redan fått tUlstånd avstyrker av uppenbarakonkurrensskäl - det kan man läsa innantiU i de papper som den har skickat intill . Om den andra sammanslutningen inte får tillståndmåste det leda till dels att de anstäUda möter svårigheter att få jobb på detsätt som de själva önskar i en skrivelse tih inrikesministem har de tidigareförklarat att de är nöjda med sin anställningsform , dels att kunderna tillden organisationen i varje fall ges försämrad service. Dekan ju inte längre få den service som de i första hand har valt att efterfråga.Det gäller för övrigt även statliga myndig- Det skulle naturligtvis vara lätt för mig attpå ' fråga svara att om ett behov föreligger är det självklart skall ge tillstånd naturligtvis viU jag Inte hindra konkurrens. Men såenkelt ligger det sällan tUl när man skall ta stäUning I ett ärende. AUa ärförmodUgen Inte överens om att det är så, utan det kan råda delade meningarmeUan de instanser som skall yttra sig. Därför kan jag inte göra ett uttalandeI förväg utan tvingas säga att jag viU se alla omständigheter redovisade Innanjag kan göra ett uttalande på denna punkt. Ang. trafik- och taxepolitikeninom statens jämvägar Överiäggningen var härmed slutad. §5 Ang. trafik- och taxepolitiken inom statens jämvägar Hen kommunikationsministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels i (fp) den 12 januariframställda InterpeUation, nr 11, dels ock i (vpk)framställda interpeUation, nr 13, och anförde: i har frågat dels om jaganser att den nuvarande trafik- och taxepolitiken, som medför ökad takt Ijärnvägsnedläggningarna och ständigt höjda taxor, är tillfredsställande, delsom jag avser medverka till en omprövning av metoderna för beräkning av lönsamhetenInom järnvägstrafiken. i har frågat dels om jag anseratt de från begärda taxehöjningarna överensstämmer meduttalandena om att den trafikpolitiska bedömningen inte får ske uteslutandefrån lönsamhetssynpunkt utan med I bilden måste också tas närings- ochlokahseringspohtiska aspekter, dels om jag anser att sådana höjningaröverensstämmer med syftet med regeringsbeslutet om prisstopp och omtaxehöjningar vid SJ är tillrådliga ens från SJ-företagets egna ekonomiskaoch lönsamhetssynpunkter, dels om jag anser att de förhållanden, som föranlettSJ-lednlngen att ånyo begära regeringens medgivande att företa taxehöjningar,motiverar en grundläggande revidering av trafikbeslut, dels om jagvill medverka tUl att SJ-lednlngens hemställan om taxehöjningar avslås avregeringen. Den av SJ föreslagna taxehöjningen härmedhänsyn till prisstoppet tills vidare uppskjutits. Utan att nu närmare kunnaange tidpunkten för och storleken av en taxehöjning vill jag allmäntunderstryka det enligt min mening självklara förhållandet, att mera betydandekostnadsökningar rimhgen måste leda till avgiftshöjningar hos SJ hksom hosandra transportföretag. Beträffande frågoma i övrigt viU jag hänvisa till riksdagensnyligen gjorda stäUningstagande i anledning av vissa vid riksdagväckta trafikpolitiska motioner. Ställningstagandet innebär en fortsattprincipiell anslutning tiU den stathga trafikpolitiken. Målsättningen bör Ienlighet härmed vara att åstadkomma en samhäUsekonomiskt riktig utveckling av Ang. trafik- och taxepolitiken inom transportapparatensamt att för landets olika delar eftersträva en tUlfredsstäUandetransportförsörjning och då - det bör noteras i detta sammanhang i former somäven tillgodoser kraven på effektivitet och kostnadsansvar hos trafikföretagen,AUmänt gäller att trafikplaneringen skall ske I kontakt med samhällsplaneringeni stort med vad detta Innefattar av närings-, arbetsmarknads- ochregionalpolitiska hänsynstaganden. Med hänsyn tUl den omfattande debatt somnyligen ägt rum i i ämnet torde det räcka med denna erinran omtrafikpolitikens innebörd sådan den fastslagits av . Jag viU slutligen erinra om den finansiella rekonstruktionav SJ, som beslutat. Rekonstruktionen innebär, att entrafikpolitiskt betingad anpassning sker av SJ:s kostnadsansvar genomnedskrivning av det på SJ bokförda statskapitalet. Med nedskrivningen istorleksordningen en mihard kronor föher ett I motsvarande mån reduceratförräntningskrav på SJ. I sammanhanget sker också en redovlsnlngsmässigomläggning inom SJ, vUken innebär att i resultatredovisningen hänsyn tas tihden extra belastning som åvilar SJ i fråga om pensionskostnaderna för deanstäUda. HenERIKSSON i (fp): När jag vid första sammanträde den12 januari ställde de frågor tlU kommunikationsministern som han harrelaterat här var det mot bakgrunden av den taxehöjning som då aviserades.Denna taxehöjning skulle ske i förening med en alldeles klart försämradservice. När jag nu får svar på interpeUationen i vårriksdagenselfte timme måste jag konstatera att svaret inte innehåUer något nytt utövervad som redan framförts i andra debatter ; detta säger jag inte somkritik mot kommunikationsministern utan som ett konstaterande. Kommunikationsministernhar ju själv i sitt svar hänvisat fullt riktigt -tUl denomfattande debatt om SJ-polltlken som ägde mm I kammaren för någon vecka sedan.Det må väl vara mig förlåtet att jag, som jag tackar för svaret, ändåsäger att vi skulle ha satt värde på och där tror jag att jag tolkar henMagnussons i synpunkter också om kommunikationsministem hadelämnat sitt svar i anslutning till den debatt som rörde just de frågor som vihar interpellerat om. Då hade vi haft möjligheter att på ett helt annat sättföra fram de synpunkter som ligger bakom våra interpellationer. Beträffande taxehöjningarna hänvisar statsrådet tihatt dessa skjutits på grund av prisstoppet. Jag skall bara göraden kommentaren att min bedömning är den att detta är värdefullt inte minst förde mera glest befolkade delarna av landet. Jag är övertygad om att vi harkommit fram till det skede i den förda SJ-polltlken där det inte går att höjataxorna och försämra servicen och låta ett hot om ytterhgareindragningar och stationsnedläggningar hänga över folket ute i bygdema. redovisade SJ en sammanställning eller, somman själv benämnde den, en arbetshypotes efter anmodan av riksdagensupplysningstjänst. Man tog där fram uppgifter som visade vilka stationer manräknar med att ha kvar 1975 och vilka linjer som kommer att Den redovisningen var minstsagt skakande för många bygder i vårt land. Även om detta bara var en arbetshypotes så vet vi att alltpekar på att utvecklingen går i den riktningen. Det har heller Inte, efter vadjag har kunnat utröna, framlagts några nya uppgifter från SJ som tyder på enminskad takt i järnvägsnedläggningen. Det finns en mening i statsrådets svar som jag tillmätermycket stor vikt, I näst sista stycket säger kommunikationsministern:"Allmänt gäller att trafikplaneringen skall ske I kontakt medsamhällsplaneringen i stort med vad detta innefattar av närings-, arbetsmarknads-och regionalpolitiska hänsynstaganden," Min uppfattning är att det justpå den punkten brister mest. Jag skuUe kunna nämna många exempel från mitthemlän på brister I samordningen mellan arbetsmarknadsinsatserna -lokaliseringsstödet å ena sidan och transport- och trafikförsörjningen åandra sidan. I samband med den stora trafikdebatten här i kammarendiskuterades hur man satsat kraftigt på orter som och samtidigtsom kommuner och landsting får- slåss för att behålla den jämväg som ärlivsnödvändig, nämligen Fryksdalsbanan. Ett annat exempel från mitt hemlän ärÅrjäng. Både kommunerna och staten slåss så kraftigt man kan med hjälp avlokaliseringsinsatser för att behålla en levande bygd, men ökar hotetatt den järnväg som är livsnödvändig för bygden skall dras in. Ingen av dessabandelar finns med i de framtidsprognoser som SJ har redovisat. Jag tillät mig också säga att servicen har försämrats. Detpåståendet har man fått verifierat på ett sätt som jaganser vara alldeles klart. Jag tar på nytt ett konkret exempel från mitt egethemlän därför att det är nära min bygd men också därför att jag verkhgenkänner detaljerna och kan stå för vad jag säger. Vi har från västra enförbindelse med , som har varit en oerhört stor tUlgång för bygden,dess näringsliv, företagama och många andra som behöver en endagsförbindelsemed . Genom den nya kommunikationstabellen har restiden från Stockholmtill västra förlängts med . Normalt var restiden någotöver , nu blir den nära sex det fattas visst . Jag nämner detta som ett typiskt exempel på hur man genomförsämringsåtgärder styr över resandeströmmen till flyg och landsvägstrafik. Imin InterpeUation har jag Inledningsvis tagit upp de problem som detta Innebärför trafiken och trafiksäkerheten, problem som kommunikationsministern ärmycket väl medveten om. Jag tycker att det är beklämmande att den fördaSJ-politiken verkar I alldeles motsatt riktning mot vad vi önskar. Låt mig tUl sist återkomma till frågan om kontakt ochsamordning.