prot · FU0967 · 1971-12-31 00:00:00 — 26. beträffandeförbättringslån för vissa låginkomstgrupper att skulle avslåmotionen nr 522 såvitt nu var i fråga, 27. beträffandeinkomstgränsen för förbättringslån att skulle avslå motionen nr 1157såvitt nu var i fråga, 28. beträffandehögsta belopp för räntefritt stående förbättringslån att skuUe avslåmotionen nr 1154 såvitt nu var i fråga, 29. beträffandevidgad rätt tUl invalidbostadsbidrag att motionen nr 162 såvitt nu var i frågainte föranledde någon åtgärd, 30. beträffandeinvalidbostadsbidrag för fritidsboende att skulle avslå motionen nr162 såvitt nu var i fråga, 31. beträffandehögsta belopp för invalidbostadsbidrag att i anledning av motionernanr 162, 1154 och 1163, de två förstnämnda såvitt nu var i fråga, som sin meninggav Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, 32. beträffandevissa experter samt servicebostäder för handikappade m. m. att motionen nr 163inte föranledde någon åtgärd, 33. beträffandevinterbidrag att medgav att utgifterna därför överfördes från det påkapitalbudgeten uppförda anslaget Räntefria lån tUl bostadsbyggande till ettpå driftbudgeten uppfört förslagsanslag tUl Viss bostadsförbättringsverksamhetm. 34. beträffandelåneramar för räntefria förbättringslån att a. medgav att nämnda lån beviljades med högst 100 000 000kronor under vart och ett av åren 197 I och 1972, b. bemyndigade Kungl. Maj:t att vid behov besluta omökning av den under a upptagna ramen för långivningen , 37. beträffandeanslag för förbättringslån m._m, att med bifall tUl Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionen nr 1154 såvitt nu var i fråga tUl Vissböstadsförbättringsverksamhet m. m. för /72 på driftbudgetenunder elfte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 38. beträffanderänta på amorteringspliktiga tUläggslån att skulle avslå motionernanr 521, 522 och 1157, samtliga såvitt nu var i fråga, 39. beträffandestatsbidrag tUl teleslingor i offentliga lokaler att motionen nr 11 74 inteföranledde någon åtgärd, 40. beträffandeanslag för markförvärvslån att med bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag å motionerna nr 521 och 1161, den förstnämnda såvitt nu var ifråga, till Lånefonden för kommunala markförvärv för /72 påkapitalbudgeten under statens utlåningsfonder anvisade ett investeringsanslagav , 41. beträffandeutredning om långivningen för kommunala markförvärv, m. in., att ianledning av motionen nr 1173 som sm mening gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört, 42. beträffandekommunal bostadsförmedling m. m, att Anslag tiU bostadsbyggande, m. m. 2 protokoll 1971. Anslag till bostadsbyggande, m m a. skulleavslå motionen nr 451, b. skulleavslå motionen nr 226, 43. beträffandeutredning om skälighetsprövning av hyra för inne-boendemm att motionen nr 164inte föranledde någon åtgärd, 44. beträffandemedinflytände för hyresgäster att motionen nr 1164 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 45. beträffandeavsättning till reparationsfond att skulle avslå motionen nr 1157såvitt nu var i fråga, 46. beträffandeförhandsbesked om bostadslån för hus som skulle byggas med tUlämpning avindustriella produktionsmetoder att a. medgav att sådana förhandsbesked meddelades för högst 10000 lägenheter under vart och ett av åren 19721976, b. bemyndigade Kungl. Maj:t att under istatsrådsprotokollet angivna fömtsättningar besluta om ökning av de under a angivna ramarna, 47. beträffandelånefonden för maskinanskaffning inom byggnadsindustrin att godkändevad i statsrådsprotokollet förordats rörande avveckling av fonden, 48. beträffandelåneram för samlingslokaler att medgav att beslut om lån, som skulleutgå från lånefonden för allmänna samlingslokaler, meddelades intUl 12 000 000kronor under /72, 49. beträffandeanslag på driftbudgeten under elfte huvudtiteln i vad de ej behandlats under 37att för /72 anvisade a. tUlBostadsstyrelsen ett förslagsanslag av , b. tUl Länsbostadsnämnderna ett förslagsanslag av 22 106000 kro nor, c. tiUStatens hyresråd ett förslagsanslag av , d. tUl för samlingslokaler ettförslagsanslag av , e. tUlRäntebidrag ett förslagsanslag av , f. tUlByggnadsforskning ett anslag av , g. tUl Rekonstmktionsbidrag tUl allmänna samlingslokalerett reserva tionsanslag av , 50. beträffande anslag på kapitalbudgeten under statensutlånings fonder i vad de ej behandlats under 40 att för /72 anvisade a. tiU Lånefonden för bostadsbyggande ettinvesteringsanslag av 3 , b. tUl Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäderett investe ringsanslag av , c. tUl Lånefonden för allmänna samlingslokaler ettinvesteringsanslag av . 1.hetrMfande bostadsbyggandets omfattning m. m. a. av hen Grebäck, i och (samtliga c), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionerna 1157 och 1162 samt med bifall tUl motionen nr 522, nämnda motionersåvitt nu var i fråga. a. uttalade sig för en bostadsbyggnadsplan för med den Nr 67 omfattning och fördelning som reservanterna förordat. b. medgav att ramarna för bostadslån för nybyggnad avandra hus än 22 aprU 1971 frUiggande småhus bestämdes med utgångspunkt i följande antal lägen- är1971 ........................................ 87 000 bostadsbyggande, .......................................... 87 000 " c. medgav att Kungl. Maj:t meddelade bestämmelser omprojektreserv i enlighet med vad i statsrådsprotokollet förordats och reservanterna yttrat, d. bemyndigade Kungl. Maj.t att under de förutsättningarsom reservanterna angett besluta om ökning av den under b upptagna ramen för långivningen , e. som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanterna anfört, b. av herrar och (båda fp), som ansettatt utskottet under 1 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionerna nr 522 och 1162 samt med bifall tiU motionen nr 1157, nämndamotioner såvitt nu var i fråga, a. godkände som mål och riktpunkt för det totalabostadsbyggandet åren 19711975 följande bostadsbyggnadsplan avseende påbörjade lägenheter Ordinarie Konjunktur- År program reserv 1971 100 000 5 000 1972 103 000 5 000 1973 106 000 10 000 1974 110 000 10 000 1975 110 000 10 000 b. beslutade att minimiramar ochkonjunkturreserver för såväl det statsbelånade som det icke statsbelånade byggandet av andra hus än styckebyggda småhus fick under innevarande år fördelas av bostads myndigheterna för följande antal lägenheter 1971 100 000 +konjunkturreserv 5 000 1972 100 000 +konjunkturreserv 5 000 1973 90 000 +konjunkturreserv 10 000 1974 85000-I-konjunkturreserv 10 000 1975 80000-I-konjunkturreserv 10 000 c. bemyndigade Kungl. Maj:t att besluta om utökning,med anlitande 35 Anslag tiU bostadsbyggande, m. m. av konjunkturreserven, av de under b föreslagnatotalramarna om utvecklingen av samhällsekonomi ocharbetsmarknad skulle göra en sådan ökning möjlig, d. som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanterna anfört, 2. beträffande snabbutredning om kraftigt ökadbostadsvolym av (vpk), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall tUl motionen nr 1159 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 3. beträffande bostadsbyggandets regionala fördelning avherr Gre bäck (c), fröken (), (), i (c) och (), som ansett att utskottet under 7 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen nr 522 och ianledning av motionerna nr 521, 1157, 1162, 1167 och 1179, de fyra förstnämndamotionerna såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört, 4. beträffand fördelningen på hustyper m m. av herrGrebäck (c), fröken (), herrar () och Wennerfors (m), fm i (c) samt herrar () och Åkerfeldt (c), som ansett att utskottet under 8 bort hemstäUa, att med bifaU tUI motionerna nr 522 och 1157samt i anledning av motionen nr 521, samtliga såvitt nu var i fråga, som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande utredning angående orsakerna till minskningenav lägenheternas storlek m. m. av fröken och (båda m), som ansett att utskottet under 9 bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen nr 521 såvitt nu vari fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 6. beträffande utredning om boendemiljön m. m. av herrGrebäck (c), fröken (), (), i (c) samt herrar (), Åkerfeldt (c) och (), som ansett att utskottet under 10 bort hemställa, att med bifall tUl motionerna nr 522 och 1157samt i anledning av motionen nr 1169, de två förstnämnda såvitt nu var i fråga,som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, a. av herrar och (båda fp), som ansettatt utskottet under 12 bort hemställa, att med bifall tiU motionen nr 1157 och ianledning av motionen nr 521, båda såvitt nu var i fråga, som sin mening gavKungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, b. av fröken och (båda m), somansett att utskottet under 12 bort hemställa, att med bifaU till motionen nr 521 och ianledning av motionen nr 1157, båda såvitt nu var i fråga, som sin mening gavKungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 8. beträffande statlig total finansiering, såvitt avserutskottets hem av (vpk), som ansett att utskottet under 15 bort att med bifall tUl motionen nr 1158 hos Kungl.Maj:t hemställde om förslag tUl statlig totalfinansiering av bostadsbyggandetgenom inrättandet av en statlig bostads- och samhällsbyggnadsbank, 9. beträffandestatlig totalfinansiering, såvitt avser utskottets yttrande a. av herrar , , i ,i , , och (samtliga s), som - vid bifaU tUl utskottets hemställan under 15 - ansett att utskottets yttrande i viss del skuUe ha av reservanterna angiven lydelse, b. avhen (vpk), 10. beträffande ett samordnat statligt finansieringssystemav herrar och (båda fp), som ansett att utskottet under 16 bort hemställa, att med bifall tUl motionen nr 1157 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 11. beträffande utredning i syfte att avvecklaparitetslånesystemet m. m. av fröken och (båda m), som ansett att utskottet under 17 bort hemställa, att med bifall tUl motionen nr 521 såvitt nu vari fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 12. beträffande ett uttalande om räntenivån av hen Grebäck(c), i (c) samt herrar (vpk) och Åkerfeldt (c), som ansett att utskottet under 18 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen nr 522 såvitt nu vari fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört, 13. beträffande låneunderlag och pantvärde av herrarStrömberg och (båda fp), som ansett att utskottet under 19 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen nr 1157 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört, 14. beträffande bostadslån för småhus och tillallmännyttigt bostads företag a. av , fm i och (samtliga c), som ansett att utskottet under 20 bort hemställa, att med bifall tUl motionerna nr 522 och 1157samt med avslag å motionen nr 521, samtliga såvitt nu var i fråga, som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, b. av fröken och (båda m), somansett att utskottet under 20 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen nr 521 och med avslagå motionen nr 522 och 1157, samtliga såvitt nu var i fråga, som sin mening gavKungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 15. beträffandebostadslån för vissa flerfamiljshus a. av hen Grebäck (c), fröken (), (), i (c) och (), som ansett att utskottet under 21 bort hemställa, att med bifall tUl motionerna nr 521 och 522samt i anledning av motionen nr 1157, samtliga såvitt nu var i fråga, som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, b. av herrar och (båda fp), som ansettatt utskottet under 21 bort hemstäUa, Anslag tiU bostadsbyggande, m ttt Anslag tiU bostadsbyggande, m. m. att med bifaU tUlmotionen nr 1157 och i anledning av motionerna nr 521 och 522, samtliga såvittnu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanternaanfört, 16. beträffandebostadslån till vissa kooperativa bostadsföretag m. m. a. av och i (båda c), som ansett att utskottet under 22 bort hemstäUa,att a. skulleavslå motionen nr 521 såvitt nu var i fråga, b. lämnademotionen nr 1165 utan åtgärd, b. avfröken och (båda m), som ansett att utskottet under22 bort hemställa, att a. med bifall tiU motionen nr 521 såvitt nu var i frågasom sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, b. skuUeavslå motionen nr 1165, 17. beträffande samhäUsägd mark som förutsättning förbostadslån av (vpk), som ansett att utskottet under 23 bort hemställa, att med bifall tUl motionen nr 1160 som sinmening gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservanten anfört, 18. beträffande förbättringslån för vissalåginkomstgrupper av hen Grebäck, fm i och (samtliga c), som ansett att utskottet under 28 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen nr 522 såvitt nu vari fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 19. beträffande inkomstgränsen för förbättringslån avfröken berg (m) samt herrar Wennerfors (m), () och (), som ansett att utskottet under 29 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen nr 1157 såvitt nu vari fråga som sm mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 20. beträffande högsta belopp för räntefritt stående förbättringslånav i och (båda c), som ansett att utskottet under 30 bort hemställa, att med bifall tUl motionen nr 1154 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört, 21. beträffandeanslag för förbättringslån m. m. av i och (bådac), 22. beträffanderänta på amorteringspliktiga tilläggslån av (), fröken (), (), i (c) samt herrar (),Åkerfeldt (c) och (), som ansett att utskottet under 38 borthemstäUa, att med bifall tUl motionerna nr 521, 522 och1157, samtliga såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl kännavad reservanterna anfört, 23. beträffandeanslag för markförvärvslån a. av fröken och (båda m), somansett att utskottet under 40 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen nr 521 såvitt nu vari fråga skulle avslå Kungl. Maj:ts förslagom medelsanvisning tUl Lånefonden förkommunala markförvärv samt motionen nr 1161, b. av (vpk), som ansett att utskottet under40 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj.ts förslag, medbifall tiU motionen nr 1161 och med avslag å motionen nr 521, den sistnämndamotionen såvitt nu var i fråga, tUl Lånefonden för kommunala markförvärv /72 på kapitalbudgeten under statens utlåningsfonder anvisadeett investeringsanslag av , 24. beträffandeutredning om långivningen för kommunala markförvärv av fröken ochherr Wennerfors (båda m), 25. beträffandekommunal bostadsförmedling m. m. av (vpk), som ansett attutskottet under 42 bort hemställa, a. med bifall tUl motionen nr 451 som sin mening gavKungl. Maj:t tiU känna vad reservanten anfört, b. beslutadelämna motionen nr 226 utan åtgärd. Anslag till bostadsbyggande, m m. TUl betänkandet hade fogats särskUda yttranden 1. av frökenLjungberg och (båda m) samt 2. beträffandebostadslån tiU vissa bostadskooperativa företag av (vpk). Maj:t hade i propositionen 1971:48 under åberopandeav utdrag ur statsrådsprotokollet över civilärenden för den 5 februari 1971velat inhämta yttrande över vid propositionen fogat förslag tUlkungörelse om ändring i byggnadsstadgan (612). I propositionen hade föreslagits sådan komplettering avgällande bestämmelser i byggnadsstadgan om handikappvänlig utformning avlokaler att dessa bestämmelser skulle komma att bli tUlämpliga på arbetslokaleroch även avse sådana handikappade som hade nedsatt orienteringsförmåga. För att möjliggöra en ökad byggstandardisering hade vidareföreslagits viss ändring i byggnadsstadgans bestämmelser om minsta rumshöjd. I motionen 1971:1241 av i m. fl.hemställdes att i sitt yttrande över förslag tUl kungörelse omändring i byggnadsstadgan som sin mening gav Kungl. Maj.t tiU känna vad imotionen anförts. att i anledning avpropositionen 1971:48 och motionen 1971:1241 som sitt yttrande gav Kungl. Maj:ttUl känna vad utskottet i betänkandet anfört. HerrANDERSSON i (c): Jag kommer i mitt anförande att uppehålla miguteslutande vid civUutskottets betänkande nr 12, alltså det betänkande som idenna debatt ändå får anses som huvudbetänkandet. Detta betänkande som rör bostadsbyggandet innehåUer i sinhem inte mindre än 50 punkter, och reservationernas antal är ocksåbetydande. Anslag till bostadsbyggande, m m I vårt svenska samhälle är tillgången på nästan alla varormycket god, och konsumenten har alltså en betydande valfrihet, även om givetvisekonomin kan utgöra en begränsande faktor. Möjligheten att i fråga om bostadvälja och vraka har dock varit och är fortfarande minimal. Många får stå ibostadskön och där acceptera vad som erbjuds, även om det intemotsvarar önskemålen. För många människor kommer näst efter bostad, kanske iåtskilliga fall före, bUen in bland de behov som man vUl tUlfredsställa. Detskulle utan tvivel utlösa en utomordentligt hård kritik om situationen voredensamma då det gällde att skaffa bU som då det gäUer att skaffa bostad, alltsåatt man skulle ställa sig i kön hos en eller statlig förmedling föratt få inköpa den bil man av myndigheten blivit tUldelad. Det är alltså den situation som vi i själva verket har påbostadsfronten. Och man frågar sig: När skall vi få den situationen attbostadskonsumenten har ett tUlfredsstäUande urval att välja bland då bostadsökes? Den dagen har framflyttats år . Befolkningsomflyttningen i vårtsamhälle, bristande upprustning av äldre bostäder, som undan för undan lett tUlrivning av dessa, en snabbt pågående hushållssprängning etc. har medverkat tUldetta. Utan tvivel har även hyresregleringen i sin stelbenthetbidragit tUl bekymren, även om jag gärna vUl understryka att många nog skylleralltför mycket av svårigheterna på bostadsfronten på den kvardröjandehyresregleringen. har det ju på åtskUliga håU i landet visatsig att nya lägenheter, i stor utsträckning byggda av allmännyttiga ellerbostadskooperativa företag, bjudits ut genom annonsering men varit svåra attplacera. Det skuUe kunna tyda på att balans har uppnåtts och att vi nu nått denönskvärda konsumentens marknad där åtminstone en viss valfrihet skuUeföreligga. Pä vissa orter är det väl också pä det sättet, men huvudanledningentUl detta utbjudande av nya bostäder är att boendekostnaderna är så höga attfolk inte kan betala dem. Otvivelaktigt föreligger här ett utomordentligt stortbekymmer. avvecklades i princip de generellabostadssubventionerna och ersattes med möjligheten att i tiden förskjuta kapitalkostnadernaså att dessa ej skulle slå fuUt ut i nyproduktionen. Genom det utomordentligthöga ränteläge som vi haft och fortfarande har fungerar inte paritetslånen påavsett sätt. Vi har visserligen fått en sänkning av diskontot med en halv procentför någon tid sedan och det har väl skett en ny sänkning , också med enhalv procent. Sänkningarna är naturligtvis utomordentligt glädjande, men deförslår ing:-lunda för att avlägsna eUer i avsevärd mån minska de storabekymmer som högräntan utgör på en rad olika områden i vårt samhäUe, inte minstnär det gäller kostnaderna för boendet. Vi väntar med stort intresse på resultatet av den pågåendeutredningen om revision av paritetslånesystemet. Frågan är ju utomordentligtsvår att lösa. Den höga räntenivån är alldeles särskUt betungande på områdendär omsättrUngen i förhållande tUl kapitalinsatserna är liten. Bostadsbyggandetär ett sådant område. Det måste i detta sammanhang slås fast att endast en ytterligare väsentlignedskärning av den allmänna räntenivån kan förhindra fler mycket kraftigahöjningar av boendekostnaderna. En aUvarlig tankeställare men i nuvarande läge givetvis ennödvändighet utgör det meddelande som annonsledes lämnats i tidningspressenbeträffande uppgörelse om höjning av hyrorna meUan hyresgäströrelsen och deallmännyttiga bostadsföretagen. Bostadsproduktionens utveckling innevarande år synes rättdyster. Igångsättningarna har varit avsevärt färteän , trots att väderleksbetingelserna i årvarit väsentligt bättre för att hålla vinterbyggen i gång. Då kapitalmarknadenför bostadsbyggandet i stort sett fungerat och arbetskraft funnits, har väl denminskade igångsättningen berott på avmattningen i konjunkturerna och påbedömningen av de bostadssökandes bristande möjligheter att betala kostnadernai nyproduktionen. För vår del har vi tidigare kritiserat systemet förfördelning av låneramar, framför allt begränsningen av de långsiktigarambeskeden tiU att endast avse vissa större kommuner. har Kommunförbundetbegärt att systemet skall omprövas, och vi har också från i enmotion ställt detta krav. Statsrådet har visserligen i propositionen i någon litenmån tillmötesgått framställning, men ingalunda i tillräckligomfattning. Inlemmandet av frUiggande småhus i kvoten, som skedde förnågot år sedan, har ytterligare dragit ner småhusens andel av det samladebostadsbyggandet, trots att konsumenternas önskemål alltmer inriktar sig påsmåhus. Vi anser att de frUiggande småhusen på nytt skulle förläggas utanförkvoten, detta så mycket mera som fritidshus upp till en storlek av en mindretremmsvUla får byggas helt utanför denna. Visserligen statsbelånas inte fritidshusen, men nogförefaller det egendomligt att den som redan har en bostad kan bygga sig ettfritidshus utanför kvoten, medan den som saknar bostad och viU bygga ettmotsvarande hus för permanent boende är beroende av att komma med i kvottUldelningen,även i de fall det skulle gälla statsbelåning. Vi har åtskilliga exempel därproblemen i detta hänseende har aktualiserats. Jag skulle närmast kunna hänvisatUl vissa ärenden i kommuner i norra , där kommunalmän faktiskt har råkatganska Ula ut. Jag skall härefter gå över tUl att beröra en del avreservationerna i anslutning tUl civUutskottets betänkande nr 12 i den mån jaginte redan har berört dem. Vi har från i reservationen 1 pekat på en del avde synpunkter jag redan har framfört. Vi har tryckt på nödvändigheten av attlåta flera kommuner få långsiktiga planeringsbesked. Vi har vidare ireservationen framhåUit att småhusen återigen bör kunna läggas utanförkvotberäkningarna. Det kanske kan invändas att detta skulle spränga deekonomiska ramarna, men jag tror inte att så behöver bli fallet i särskiltstor utsträckning. Det skuUe däremot ge möjlighet att åter bedriva byggnadsverksamhetäven på mindre orter, där den är nära nog lamslagen. Jag trorinte att de samfällda anspråken därför skulle sättas i gungning. I reservation nr 3 betonar vi tillsammans med den Anslag till bostadsbyggande, m m 2*protokoll 1971. Anslag till bostadsbyggande, m m regionalafördelningen och understryker vikten av det som jag tidigare framhåUit,nämligen att förutsättningarna för byggande även på mindre orter måsteupprätthåUas. , då byggnationen starkare än någonsinkoncentrerats tiU de stora och mest expansiva tätorterna, har byggandet istäUet krympt ute i de mindre samhällena och ute i glesbygden, så att man därinte har haft någon som helst möjlighet att upprätthåUa ens den tidigarebostadsstandarden, som har varit klart OtUlfredsställande. Jag kanske skaU säga några ord också om minskningen avlägenheternas storlek. Vi är på vårt håll inte reservanter där, men jag vUl ialla fall framföra några synpunkter. har statistiskt settden genomsnittliga storleken av nyproducerade lägenheter minskat. Det beror tUlen del på den förändrade beräkningen av kvottiUdelningen tUl kommunerna - densker numera i kvadratmeter i stället för som tidigare i antal lägenheter - mendet beror naturligtvis också på att byggkostnaderna har stigit så starkt måste försöka dämpa kostnadsstegringen och därför i någon mån har skuritner lägenheternas storlek. Under en kort tidrymd lär väl detta inte i och för sigvålla några allvarligare bekymmer. Med den hushållssprängning som pågår blirdet ett allt mindre antal boende i varje lägenhet, och den utveckUngen kommertroligen att fortsätta, varför det även kommer att finnas ettmycket betydande behov av smålägenheter. Men om utvecklingen ytterligareaccentueras, så är det klart att det är rätt aUvarligt, ty här förefinnes ännuganska mycket av trångboddhet på många håll i vårt land.