prot · FU0976 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag har aUtld haft uppfattningen att man borde ha byggt utVindelälven, med hänsyn tiU det tillskott av arbetstiUfäUen som man på detsättet skulle ha fått. Litet mer parentetiskt kan jag även nämna attcenterpartiet får möjligheter att stödja förslaget om en utbyggnad av Ritsem.Problemen i det området är i stort sett desamma som i Vindelälvsområdet; nu harman innan fattar beslut i fråga om Ritsem chansen att ställa uppbakom förslaget om en utbyggnad och på det sättet skapa de nyasysselsättningstillfällen som utan tvivel behövs även i denna del av norraSverige. I reservationen 2 av , vpk, kräver man enhelt ny regionalpoUtik, baserad på en helt annan samhäUssyn än den sombiandekonomin representerar. kommunisterna vUl ge intryck av attvi lever i ett samhälle där monopolkapitalismen och marknadskrafterna fritt fårgrassera. är det ju ändå inte på det sättet. Genom arbetsmarknadspoUtiken,den statliga näringspoUtiken, ATP-fonderna, lokaUseringspolitiken osv. harsamhället gjort mycket starka inbrytningar i marknadsekonomin för att skapastörre trygghet, inte minst i arbetsUvet. Fördelningsfrågorna har varit decentrala frågorna i vårt politiska handlande. Jag tycker att det är mycketmärkligt att en länsplanerare som i inte har upptäckt dettautan, att döma av hans inlägg i denna debatt, går omkring med intrycket att vilever i ett samhälle där marknadskrafterna får grassera som de vill. Hankasserar också i samma anförande aUa de instrument som vi använder iregionalpoUtiken. Jag tror att vi behöver de instrumenten och att de bör byggasut, om vi skall komma till rätta med den regionala obalans som utan tvivelråder i landet. 86 Herr talman! Slutligen någraord om reservationen 15 som rör glesbygdsfrågorna.Jag hyser stor beundran för de glesbygdskonsulenter och alla andra som sköttdenna verksamhet . De har nämUgen under hela den tid som desysslat med de svåra glesbygdsfrågorna vidtagit konkreta försöksåtgärder ute ikommunerna. Glesbygdsverksamheten spänner över ett mycket stortfält. Praktiska försök pågår när det gäUer varudistribution, när det gäUer vårdoch service, när det gäller kommunikationer i glesbygderna och när det gäUersysselsättningsåtgärder som skall sättas in i oUka delar av glesbygderna. Manhar tagit ut några kommunblock i viUca man tänker göra ensysselsättningsplanering. Det har överlämnats tiU företagarföreningarna attskaffa fram arbetsobjekt för befolkningen i glesbygderna, och detta har i mycketstor utsträckning lyckats. Det görs vidare mycket uppmärksammade experiment medlekskoleverksamhet och med vissa typer av kulturell verksamhet i glesbygdskommunerna. räknar med att kunna framlägga sittförslag . Utredningen vUl inte ha några tilläggsdirektiv. Detta skulleuppenbarligen försena utredningens arbete. Man vill heller inte för närvarandegöra några utvärderingar av detta arbete, eftersom även det skulle försenaframläggandet av förslaget. Vi kommer alltså att få ta ställning tiU utredningensförslag och till resultatet av den praktiska verksamhet som pågår iglesbygderna. Jag tror att det är riktigt att vi avvaktar det förslag somutredningen kommer att framlägga, utan att ge utredningen någratUläggsdirektiv eller uppdrag att utvärdera sin verksamhet. Ja, herr talman, andra talare från vårt håU kommer attberöra de frågor som jag inte har hunnit gå in på. Jag nöjer mig nu med attyrka bifall tiU utskottets hemställan på samtliga punkter. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: i visar faktiskt härsamma passivitet som jag nämnde att utskottsmajoriteten har visat i inrikesutskottetsbetänkande. Frågan är, , hur man vill tyda den debatt somhär har förts, speciellt från centerhåU. säger att det inte finnsnågonting av förnyelsens vind utan bara gamla bekanta. Men det här är julivsviktiga frågor, där det gäller att ta ställning tUl hurframtidsutveck-Ungen skaU se ut. Jag kan försäkra att så länge viinte har fått besked på dessa frågor, t. ex. när det gäller målsättningen förregionalpoUtiken, kommer vi också att ta upp dem i . viUe veta vad vi menar med ett så långtmöjligt decentraliserat samhäUe. Låt mig svara att vi menar att man skalltrygga en angiven, viss regional balans i fråga om ekonomisk, social ochkultureU standard. Sedan säger att vi vill slå sönder aUting. DetvUl vi inte. Läs motionen 1114, där vi säger: "Den möjUgadecentraUseringsgra-den i samhällsstrukturen måste givetvis avgöras i avvägningmot ekonomiska krav. Från såväl samhällsekonomiska som företagsekonomiskasynpunkter är viss grad av koncentration i näringsUvs- och bebyggelsestrukturennödvändig." Det är självklara saker. Men en vUjeinriktning från vårsida är ett decentraliserat samhälle. Det innebär dock inte att vi slår sönderallting. Det var intressant att tog upp vår reservationnr 7. Han fann i den uppslag som han tyckte var rätt tacknämliga, nämUgen närdet gäller flyttningen. Han sade dock att vår reservation och vårt uppslag varUla genomtänkta. Jag tycker att vi då befinner oss i samma båt som den kommandelandshövdingen i , LO;s andre vice ordförande, . Om vi över huvud taget skaU kunna stoppa expansionen istorstäderna, måste arbetsgivarna ta på sig flyttningskostnaderna. Om vi fingeen målsättning, , då kunde vi också slopa stödområdesgränserna. Detfinns ingen konflikt i de motioner som vi från har väckt. () kort genmäle: i tyckte att det varett egendomUgt utslag av närdemokrati att mittenpartierna viU att staten skallbestämma vilka orter som skaU utvecklas tUl stödjepunkter. Han menade vidareatt det hela skulle fördröjas och att vi riskerar att inte få fram detförslag som vi räknar med skall komma då. Jag vUl helt kort påpeka att vi i reservationen 4 klartoch tydUgt har sagt ut: "De kommunala serviceorterna bör utvecklas enligten länskom-munal utvecklingsplanerlng." Det betyder att Länsprogram 1970,som länsstyrelserna nu håller på med, skaU kunna ta upp dessa frågor och kommamed förslag. Beträffande tidsplaneringen har vi sagt att eftersomarbetet med Länsprogram 1970 nu pågår, bör detta beaktas i den redovisning somföreläggs riksdag. Det är inte aUs någon omöjlighet enUgt vår mening. i (c) kort genmäle: i tyckte att jagupprepat gamla kända argument. Det är det också för vår del i varje fall; vihar ju fört vår poUtik konsekvent i många, . påpekade vidare att vi gjorde upp enönskeUsta, som den nye landshövdingen i nu också appeUerar tUl.Den skulle emeUertid inte vara realistisk. Det är ju fråga om vart huvuddelenav strömmen av samhällsresurser går. Den går till koncentrationsregionerna.Har hert upptäckt den motsättning som finns inte sällan å ena sidanmellan socialdemokratiska kommunalmän och landstingsmän och å den andra sidanmellan statUga beslut och dirigeringen av samhäUsresurser? Det är en ganska typisk och karakteristisk skillnad i hurvi och socialdemokraterna ser på utflyttningen av statUga verk. I den frågan, Uksomi annan lokaliseringspolitik, viU vi flytta ut arbetstiUfäUena och Intemänniskorna. I har vi en arbetsmarknad som är differentierad på etthelt annat sätt än någon annanstans i detta land, och genom att föra en riktigföretagspolitik och personalpolitik torde man i huvudsak slippa att flyttamänniskor som inte vUl flytta. BeträffandedecentraUseringen över hela fältet viU jag säga att det är naturligtatt decentraUseringen omfattar statlig, kooperativ och privat företagsamhet;detta gäller naturligtvis också såväl producentkooperation somkonsumentkooperation och t. ex. , som vi har haftförslag om flyttning av. i argumentering här visar atthan inte har tänkt igenom problemet. En decentralisering betyder ju inte skaU slå sönder effektiva företag. På grund av att tekniken i vissa faUleder tUl koncentration, på grund av tekniska och andra skäl behöver mansärskUt uppmärksamma utflyttningen av verksamheter av oUka slag. Man börsprida näringsUvet i stället för att koncentrera människorna tUl vissa platser. Vad gäller ställde jag frågan till om hans mening beträffande samhällets ansvar i faUen Stekenjokk ochVindelälven. Där finns en motsättning, t. ex. mellan statsminister ochindustriminister uppfattningar. uttalade, när han straxföre valet besökte Stekenjokk och högg i sten, som vi vet att det intefanns skäl att vidta särskUda åtgärder med hänsyn tiU det fattaderiksdagsbeslutet. däremot sade tiU mig att samhäUet skall hasamma ansvar i fallet som i fallet Stekenjokk. På vilken sidaställer sig i ? Är det inte så, , att enregering bör ta hänsyn till rUcsdagsuttalanden och beslut som fattar? i (vpk)kort genmäle: Jag vet inte vad när han läser länsplanen, men jag upptäcker åtminstone att det för120130 kommunblock är förutsett en utveckling i riktning mot avfolkning. lär mte heller kunna förneka att det län som han representerar ärspeciellt IUa utsatt i denna länsplan. Där förutses en särskUt stark avfolkning i den länsplan som har så stort förtroende för. lär heller inte kunnaförneka att det överallt i alla officiella texter kring länsplaneringen talasom att grundvalen för den StatUga regionpoUtiken och den statliga planeringenskaU vara, som det heter, näringslivets spontana utveckUng. Inte heUer tordehan förneka att paralleUpropositionen tiU lokaliseringsproposition,arbetsmarknadspropositionen av , uttryckligen lägger tonvikten vidrörUghetsfrämjande åtgärder. Vad är detta annat än en eftergift åt arbetsmarknadskrafterna,åt den kapitaUstiska koncentration som vi har? Detta betyder naturligtvis inteatt man skall förkasta eller anse som värdelös varje socialpolitisk åtgärd frånstatens sida som avser att bemästra svårigheter som uppkommer i samband medrörligheten på arbetsmarknaden, men man skall inte ha illusionen att det ärnågonting annat än storkapitalet som behärskar denna utveckUng och som anger tonenför regionpolitikens grundvalar. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: gör gällande att det mer änsocialdemokraterna driver på regionalpoUtiken. Jag viU då stäUa en motfråga;Accepterar ni den tidtabeU som länsstyrelserna och planeringsråden med lokalförankring följer när de utarbetar Länsprogram 1970? för deoUka regionerna skall sedan sammanstäUas, och förslag skaU läggas fram förnästa års riksdag. Då kan vi förmodUgen på ett klarare sätt utformamålsättningen med ledning av den kommunala förankring som man skaffat sig iarbetet. Om ni accepterar denna tidtabell bör icke Regional utvecklingriksdagen nu göra något uttalande om målsättningen och principerna, utan då fårvi diskutera de sakerna senare, då materialet föreligger. Vad beträffar uttalandet från centerpartigruppen omstödområdesgränserna vill jag påpeka att det är ett faktum att man i motionenkräver att årets riksdag skall göra ett klart uttalande om att gränserna förstödområdet skall slopas. Det finns tydligen en motsättning inom centerpartieti fråga om detta. svarade intepå min fråga, om han var beredd att stäUa sig bakom en ny framställning om enutbyggnad av . Jag tycker för övrigt att börvara litet försiktig i sina uttalanden på den här punkten, eftersom han lyckatsha två uppfattningar i denna fråga. Han är på så sätt helgarderad. Det skullevara intressant att veta om han är beredd att vidhåUa den senaste ståndpunkten,att skall byggas ut, om en framstäUning därom skulle komma och hurhan ställer sig tUl utbyggnaden av Kaitum. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Jag är glad över att i Östersundtycks ha uppfattat vad vi menar med ett decentraliserat samhälle. Men det fannsännu kvar en del frågetecken, och jag skall försöka att förklara hur det liggertill. frågar först om vi vill göra gällande att detär som driver på målsättningen och om vi vUl acceptera att väntamed diskussionen tUls Länsprogram 1970 redovisas för . Dessa två frågor om målsättningen för regionalpolitikenoch om Länsprogram 1970 har givetvis ett samband, men sambandet är inte sådantatt det uppstår en konflikt vid vårt ställningstagande här i . Vi kangott invänta att Länsprogram 1970 leder till ett slutUgt förslag här iriksdagen kanske , Men kan redan nu ge en viljeyttring närdet gäller regionalpolitiken. Vi måste knyta an regionalpolitiken till enbefolkningsmässig målsättning. Tänk bara på det exempel jag gav från mitt egethemlän vad vet vi där om förutsättningarna så länge vi saknar den härmålsättningen? I mitt tidigare anförande hann jag inte med att förklaravarför motionärer från tagit upp frågan om slopandet av stödområdesgränserna.Det finns ingen konfUkt på den punkten. Så fort vi får en målsättning förregionalpolitiken på en befolkningsmässig grund, , behöver vi ingastödområdesgränser. Då har vi ju en för hela landet angiven målsättning. När vihar fått den är det bara att följa den och använda de medel som står tUlförfogande precis som man gör inom stödområdesgränserna . Så enkel är denproblematiken. Jag vill tUl slut upprepa min fråga till iÖstersund som gäller flyttningskostnaderna och som han inte har besvarat. HurviU han kommentera att är inne på exakt samma tankegångar som viinom ? Kan jag få en kommentar tiU det? Jag har ingen ytterUgarerepliktid kvar men i har det. () kort genmäle: i är verkligen denborne centraUsten, Han anser inte att ett parti får uttala sig om utformningenav en poUtik i , t, ex, regionpolitik och arbetsmarknadspolitUc, Jagkan ta andra exempel inom inrikesministerns område som bostadspoUtiken ochinvandringspolitiken. Alla dessa frågor uttalar vi oss om här i , meni detta fall litar i på den kungliga administrationen.Han anser att vi inte skaU göra några uttalanden. Det säger åtskilligt om dencentraUsm som jag tror fjärmar parti och regering från de enkla medborgama utei samhället. När det sedan gäller och mina ståndpunkter iden frågan fortsätter i med ett förtal som har pågått imånga år . Mig veterligen var jag, när vi diskuterade den frågan i ,den ende som sade att om det funnes ett förslag om en utbyggnad så skulle jagrösta för en sådan. Varför lade inte regeringen eller någon socialdemokrat framett sådant förslag? kan intyga att jag själv var med om attskriva det enhälUga utskottsutlåtandet som antog. Jag tycker att herrNUsson I och andra socialdemokrater skall sluta med detta förtal. Detgör faktiskt inte saken bättre för er. Jag är van vid att löften hålls. Man brukar också kunnaUta på att regeringen följer det beslut som har fattat, men i frågaom har statsministern sagt att det inte finns anledning att följariksdagens uttalande av . När det sedan gäller hur jag skall rösta i Ritsem- ochKaitumfrågorna kan jag upplysa i om att jag har varitmed om att skriva under vår partimotion. Frågan skaU väl komma tUlriksdagen, och den dagen får se hur jag kommer att rösta. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Får jag först rätta tUl en felsägning. I minsenaste replUc sade jag Kaitum men menade . talar om önskemålet av enbefolkningspoUtisk målsättning. Det önskemålet skaU uttalas av såvittjag förstår. Enligt min mening är det ganska meningslöst att faststäUabefolknings-poUtiska målsättningar om man inte kan garantera människorna arbeteoch trygghet i de regioner där de bor. Jag ser det personUgen så att det är väländå ingen önskan att det bor många människor i en region om vi mte där kanskaffa arbete åt dem. Dessa strävanden måste väl ändå löpa parallellt somsker i Länsprogram 70 och i Länsplanering 67 så att man arbetar medpreliminära befolkningsmålsättningar för regionerna och undersöker omdet finns möjligheter att inom regionen skaffa arbete åt de människor som vi vUlskall bo där. Jag tror att det är på det sättet man måste arbeta med dessafrågor för att kunna finna reaUstiska lösningar. Visst får vi göra uttalandenhär i . Det är fuUkomUgt klart. Men vi tycker på vårt håll att det ären överloppsgärning att göra uttalanden av den typen när vi ändå får taställning tiU dessa frågor vid nästa års riksdag. När man sedan åberopar och LO när det gäller flyttningsbidragenså vUl jag på den punkten säga att visst kan vi väl ta upp engenerell diskussion om vem som skall betala flyttningskostnaderna, men att idagens läge genomföra en reform som skulle innebära att vissa människor skuUebU utan flyttningsbidrag och Regional utveckling andra skuUe få ett högrebidrag beroende på vart de flyttar, det tycker jag ändå är ett mycket iUagenomtänkt förslag. Sedan viU jag bara helt kort sägatiU när det gäller att det voterades ändå i dennafråga . Jag har skaffat plåtarna från den voteringen. Där röstade Jan-IvanNUsson emot en utbyggnad. Han hade chansen att redan då ha en annan inställningi denna fråga. FruLUDVIGSSON (s): Jag skall här inte gå in på detprincipiella resonemanget i stort om lokaliseringspolitiken utan min uppgiftskulle vara att helt kort försöka redogöra för ett par mera avgränsade frågorsom har blivit föremål för två reservationer, nr 10 och 11. I reservationen 10, som grundar sig på motion nr 1105,föreslås att och planeringsregioner, dvs. de delar avKopparbergs län som ligger utanför det allmänna stödområdet, skall införlivasmed detsamma. Som skäl härför åberopar man att dessa regioner haft en negativbefolkningsutveckling, som i sin tur haft sin grund i den industriellastrukturen i området. Om man kom med i stödområdet, menar man, skullemöjligheterna att få ett mera differentierat och därmed mindrekonjunkturkänsligt näringsUv öka. Man uttrycker också uppfattningen atteftersom den övriga delen av länet tillhör stödområdet bör även de här berördaregionerna föras dit så att länet blir en sammanhållen regionalpoUtisk enhet. Då vUl jag först erinra om att så sent som , närriksdagen behandlade proposition nr 75 om lokaUseringspoUtiken, beslöts att detallmänna stödområdet får innefatta det tidigare norra stödområdet utökat med iVärmlands län tre kommunblock och i Falu, , Mockfjärdsoch Säters kommunblock. Det var aUtså inte mindre än fyra block i det länet somså sent som tillfördes stödområdet. Även hade att i det sammanhanget taställning tUl det yrkande som har aktuaUserats. Vid det tiUfället avslogsyrkandet med hänvisning till den flexibla tiUämpnlng av stödet som gällt ochtlU departementschefens uttalande att möjligheten bör alUjämt finnas att gestöd i de orter utanför det allmänna stödområdet där särskUda svårigheteruppstår och att behovet av punktinsatser föreslås bedömas efter samma grunderoch med samma förutsättningar som hittiUs. Departementschefen framhöU vidare att just i gränsområdenafinns det skäl att tiUämpa stödbestämmelserna på ett smidigt sätt. Nämnas kanatt dessa möjligheter att tUlämpa stödbestämmelserna har medfört att av detlokaUseringsstöd som beviljades som avslutades /70 utgick tUl områden utanför stödområdet och dåtUl sådana som haft liknande problem som stödområdet. Av dessa 30procent gick hälften tiU de delar inom ,och som gränsar tiU stödområdet. Motivet tUl att man ansett sig böra vara försiktig med attutvidga stödområdet har varit att det inte bör gränsa till deexpansiva områdena i . Dessutom har man pekat på de konsekvensernaatt ju mer man vidgar området, desto mindre blir möjligheterna att lokaliseraindustrier tUl just de orter där de allra bäst behövs. Utskottets majoritet har vid behandUngen av denna frågastannat vid samma bedömning som statsutskottet gjorde , nämligen att detinte finns bärande skäl för att ändra stödområdesgränsen. I och för sig talarinte heller administrativa skäl för att stödområdesgränsen bör samman-faUa medlänsgränsen. Vi har vidare ansett att det fortfarande finns anledning att hävdaatt de svårigheter som kan uppkomma i ett område just på grund av att detligger på gränsen tUl stödområdet inte kan lösas generellt genom att mangeografiskt flyttar både gräns och problem. Utskottsmajoriteten anserfortfarande att den flexibla tiUämpning som gäller är den bästa lösningen, ochdärför har vi inte heller funnit anledning att tiUstyrka att tarnågra initiativ i detta avseende. Nästa reservation har nr 11, och den grundar sig påmotionerna 1126 och 1134. De handlar om situationen i Vindelådalen, som redanvarit uppe i denna debatt. I den första av de båda motionerna yrkas attarbetsmarknadsstyrelsen med förtur får sätta i gång en snabb utbyggnad av vägenlängs dalgång och att AMS får i uppdrag att projektera upprustningoch uppbyggnad av bostäder, som mte utnyttias, för uthyrning tUlturister. I den andra motionen tar man främst upp behovet avsysselsättningsskapande åtgärder. Man vUl ha lokaUsering av industri tiUdalen. Man talar om glesbygdsutredningens försöksverksamhet med att förbättrasysselsättningsmöjligheterna för lokalt bunden arbetskraft, och man menar atten sådan försöksverksamhet lämpligen kunde förläggas tUl Vindelådalen. Man tarockså i den senare motionen upp väg nr 363 och betonar dess betydelse både förnäringsliv och för turism. När utskottet behandlat motionerna i fråga har det skett det vill jag understryka i starkt medvetande om de svårigheter med sysselsättningensom finns både i Vindelådalen och i andra delar av inland. Jagkan försäkra att det inte har funnits någon negativ inställning tiU att finnaåtgärder som kan leda tiU att man förbättrar sysselsättningen i Vindelådalen.Svårigheten ligger ju i att kunna intressera reaUstiska och bärkraftiga företagatt förlägga sin verksamhet dit. Och det finns enUgt utskottsmajoritetensmening ingen som helst anledning att misstänka att de myndigheter som ärberörda inte skulle ha ambitionen och även skulle försöka förverkUgaambitionen att skapa och få dit sysselsättningsobjekt. Beträffande vägarbetena i det här området kan sägas attdet på ett begränsat avsnitt av den aktuella vägen pågår en viss upprustning. Här har i debatten talats om pågåendeutredningar, som kan väntas avge förslag vilka snabbt skulle kunnaförverkligas. Sålunda väntas de sakkunniga för planering av turistanläggningaroch friluftsområden snart lägga fram ett program för vägarna. Nr 76 betänkande har utredningen ettsärskUt uppdrag att utarbeta ett program förturism- och friluftsliv inom Vindelälvsområdet, och utskottet har gjort sigunderrättat om att utredningen inom de aUra närmaste veckorna kommer att läggafram ett paket med förslag till åtgärder som skall Regional utvecklingkunna skapa sysselsättning i området. Enligt utredningens planer kommer senareatt presenteras ett mera långsiktigt förslag, och vi har just inhämtatupplysning om att ett program för Vindelälvsområdets utnyttjande turistiskt äratt vänta på . Man räknar med att det material som arbetas fram tillgrund för den här utredningens ställningstagande skall kunna utnyttias ävenvid planeringen av insatser som berör andra näringar än turismen. Det finnsalltså, vill jag betona, en hel rad saker i gång för det här specieUa området. Sedan måste man naturligtvis även i det här sammanhanget,liksom det har gjorts i flera andra, peka på den mera övergripande kartläggningav problem som pågår inom aUa länsstyrelser i och med arbetet med Länsprogram1970, som just är inriktat på sysselsättningspolitiska åtgärder men även, somdet heter, "andra åtgärder för att trygga goda levnadsbetingelser i sådanaområden där den spontana utvecklingen är svag och de nuvarandelokaliseringspolitiska medlen har ringa effekt". Med hänsyn tUl att hithörande frågor ärunder utredning och förslag kommer att presenteras och med hänsyntill de så sent som beslutade lokaliseringspoUtiska stödformerna harutskottets majoritet inte funnit att det finns anledning för att justnu ta några nya initiativ när det gäller det här speciella området och i denhär frågan. Jag ber med vad jag här anfört att få yrkabifall tiU utskottets hemställan på samtliga punkter. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Herr inrikesministern , som meddelat, att han isamband med behandlingen av detta ärende ämnade besvara dels (vpk) framställda interpeUation, nr 81, om förstärktaregionalpolitiska åtgärder i , dels i (c) framställda interpeUation, nr 90, angående omprövning avregionalpolitiken, dels ock i Agnas (m) den 16 aprU framställdainterpeUation, nr 107, om sysselsättningsstöd tiU etablering vid gräns förstödområde, erhöU ordet och anförde: