prot · FU09152 · 1971-12-31 00:00:00 — är såväl somkonsumenterna själva mycket angelägna om att så många varor som möjligt skaUvarudeklareras men i föreliggande utskottsbetänkande föreslås borttagande avkontrollen (varudeklarationen) på de för kunden mest svårkontroUerade varorna.Etl borttagande av den obligatoriska kontrollstämplingen innebär starktförsämrad service och säkerhet för konsumenterna vid köp av ädelmetaUarbeten.Många exempel härpå kan dras fram från länder som inte har obligatoriskkontroU. TiU sådana länder skickar vårt myntverk årUgen tillbaka flera tusenädelmetaUvaror som inte håller angiven finhalt. För kontroU får myntverket ävenin många förgyUda mässingsarmband med stämplar som ger sken av atl garantera 18karats guldvara. Sådana falsarier gaUras nu effektivt ul av denobligatoriska kontroUen. Om föreslagen lag träder i kraft blir följden atthknande snedvridning av branschen kan komma att ske även här i . Den föreslagna lagen, baserad på borttagande avobligatorisk kontroU-stämpling, remissbehandlades avguldsmedsbranschens organisationer, och de var då positiva tiU lagändringen.Under hösten har emellertid kriminalpolisen i vid razzior som utförtsöver hela landet i intimt samarbete med myntverkets personal kommit på sågraverande saker att branschorganisationerna helt har ändrat ståndpunkt. Delhar skett näringsutskottet behandlat såväl propositionen somherr i och min motion. Jag beklagar djupt attpolismyndigheten inte förrän bhvit varse storleken av den iUegalahandeln med ädelmetaUarbeten även här i , så att utskottels äradeledamöter kunnat få del av denna rapport, innan utskottet tagit slutgiltigställning. Stora kvantiteter häleriguld utbjuds tiU avsevärt lägre pris än detofficieUa. Varor av häleriguldet kan inte kontroUstämplas i vanlig ordning,eftersom föreskriven redovisning av lagligen inköpt och hos myntverketkontroUslämplal guld i så fall inte kommer all stämma. Den som tillverkar varor av häleriguld stämplar dessavaror med falska kontroUstämplar för att kunna sälja varorna på den svenska marknaden. De falska stämplarna gör att polisen och kontroUmyndigheten relativt lätt kan spåra sådan verksamhet. Ändring i lotteriförordningen, m. m. Den föreslagna lagens genomförande försvårar avsevärtpolisens uppgift att skydda allmänheten från falska varor. Den medför följaktligen; Ökad illojalkonkurrens för laglydiga yrkesutövare Det kunde vara myckel mera att tillägga, menjag skaU inte göra det . Med stöd av vad jag här kortfattat framfört skullejag helst vilja yrka återremiss på utskottets belänkande, men då detta inuvarande läge och sista riksdagsdagen för sessionen inte är tekniskt möjhgtanhåller jag om att få återkomma med motion i ärendet vid nästa års riksdag. I detta anförande instämde herrarÅkerhnd (m), (). (), i (fp) ochEriksson i Bäckmora (c), (), i Agnas (m) samt fruLewén-Eliasson (s). i (s): Eftersom inte ställde någotyrkande kan jag fatta mig mycket kort. I utskottet har vi naturligtvis inte kunnat ta hänsyn tillnågonting som inte varit känt för oss, och om nya omständigheter nu harframkommit som gör gällande - delar jag hans uppfattning atl vitill genom motioner eller på annat sätt får aktualisera denna frågaoch då på nytt ställa den under prövning. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ändring i lotteriförordningen, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 52 i anledning av proposition med förslag tUl lag om ändring ilotteriförordningen (1939:207), m, m,, jämte motioner. i (fp); Detta näringsutskottets betänkande är bra, ochutskottets hemställan är utomordentligt viktig. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Föredrogs näringsutskottets belänkande nr 55 i anledning avproposition angående utgifter på tiUäggsstat 1 till rUcsstaten för budget- /72 i vad avserindustridepartementets verksamhetsområde. Kammaren biföll vad utskottet i dettabetänkande hemställt. § 13 Ändring i ölförsäljningsförordningen Föredrogs skatteutskottetsbelänkande nr 69 i anledning av Kungl. Maj;ls proposition med förslag till lagom ändring i ölförsäljningsförordningen (1 961:1 59) jämte motioner. Kammaren biföll utskottetshemställan att ärendet skulle företas tUl avgörande efter endast enbordläggning. i Nennesholm (c): Med anledning av propositionen 159 har jagväckt en motion, nr 1607. där jag i första hand har yrkat att mellanölsförsäljningskall få ske endast i systembutikerna. Men jag hade ett andrahandsyrkan-de, förden händelse detta inte vann bifall, nämhgen alt försäljningen av ölfrån fast försäljningsställe bara skulle få ske meUan kl. 8 och kl. 20vardagar, dvs. att skuUe avslå förslaget i propositionen ommöjligheter för kommunen atl ge dispens kommunstyrelsen eller annan nämnd ikommunen föreslogs nämligen få möjlighet att ge dispens för utökadförsäljningstid. när affärstidslagen helt skall slopas, kan kommunerna få enhel mängd ansökningar om utökad ölförsäljning, dels efter på vardagar,dels och helgdagar, inte minst därför alt en sådan försäljning ökaromsättningen och kanske kan bidra till att täcka de ökade kostnader som affärsinnehavarenfår för det utökade öppethållandet. Jag har inte, herr talman, tänkt ställa något annatyrkande än om bifall till utskottets hemställan; vi skall ju, om vi får troutskottet, behandla detta ärende vid nästa års riksdag. Men jag vill ändå någonminut ta kammarens tid i anspråk för att beröra den kommunala dispensen. Innan jag väckte min motion hade jag kontakt med en heldel kommunala förtroendemän av olika samhällsåskådningar, och de sadeenstämmigt alt de betackade sig för denna dispensmöjlighet. Del är inte en formav självstyrelse vi därmed får; vi blir helt beroende av vad våragrannkommuner bestämmer om öppethållandet, sade de. Ger en grannkommun dispensför öppethållande till på vardagar eller och helgdagar,blir vi i vår kommun, sade dessa kommunalmän, tvingade att följa efter närsådana ansökningar inkommer. Jag skulle därför redan nu vilja uttala förhoppningen i propositionen, om vi nu får en sådan , föreslår ett borttagandeav denna kommunala dispensgivning och fastställer tiden på sådant sätt attkommunerna inte behöver ha dispensmöjlighet. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Krigsmaterielexport m. m. § 14 Föredrogs utrikesutskottets betänkanden: Nr 19 i anledning av skrivelse från Nordiska rådelssvenska delegation rörande rådets 19 ;e session i den 13 18 februari1971 Nr 20 i anledning av dels Kungl. Maj;ls skrivelse medredogörelse för verksamheten inom ,dels skrivelse från den svenska parlamentariska delegationen hos med redogörelse för församlingssessionerna Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 15 Krigsmaterielexport m. m. betänkande nr 21 och näringsutskottetsbetänkande nr 54 föredrages och debatteras i ett sammanhang och yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden framställes under den gemensammaöverläggningen. Härefter föredrogsutrikesutskottets betänkande nr 21 i anledning av Kungl. Maj;ts propositionangående krigsmaterielexport jämte motioner samt närmgsulskottets betänkande nr54 i anledning av motion angående krigsmaterieUndustrin. Genom propositionen 1971:146,dagtecknad , beredde Kungl. Maj;t tUlfälle attavge yttrande över vad i propositionen anförts om riktlinjer förkrigsmaterielexport. I propositionen redovisadesgällande riktlinjer för svensk krigsmaterielexport,krigsmaterielexportutredningens betänkande samt remissyttrandena över detta.Departementschefen framlade några allmänna överväganden samt nya riktlinjersom avsågs gälla för krigsmaterielexporten. Dessutom redovisadesdepartementschefens synpunkter på frågan om en rådgivande nämnd förkrigsmaterielexportärenden samt frågan om lämpligheten av ändringar i dennuvarande förteckningen över krigsmateriel. I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1568 av i (s), varihemställts atl vederbörande utskott vid behandhngen av propositionen 1971:146skuUe beakta i motionen anförda synpunkter, dels motionen 1971:1582 av herrBergqvist m. fl. (s), vari hemstäUts att uttalade att även en ickerältsUgt bindande resolution från skulle betraktas som ettovillkorligt exporthmder, vUket stoppade all utförsel avkrigsmateriel och reservdelar, samt att reservdelsleveranser och krigsmaterielutförseli övrigt inte under någraomständigheter skulle ske till stat, som på grund av deklarerade avsikter eUerrådande politiska förhållanden kunde antas använda materielen för attundertrycka mänskliga rättigheter som angavs i , dels motionen 1971:1583 av frökenEliasson och i (c), vari hemställts atl vid sinbehandling av Kungl. Maj:ts proposition 146 skuUe uttala att vid övervägandenom huruvida krigsmaterielexport skuUe beviljas samma bedömningsgrund bordegälla för defensiv materiel som för krigsmateriel i övrigt, dels motionen 1971:1584 av herrHermansson i m.fl. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga, föreslagils attriksdagen i anledning av propositionen 146 hos regeringen skulle hemstäUa omförslag angående generellt förbud mot export av krigsmateriel, dels motionen 1971:1585 av herrOskarson (m), vari hemstäUts all vid behandlmg av propositionen1971:146 skuUe i skrivelse till Kungl. Maj;t anhålla atl de synpunkter somframförts i motionen skulle vinna beaktande vid tUlämpningen av licensgivningför svensk export av krigsmateriel. Krigsmaterielexport m. m. 1. skuUe avslåmotionen 1971:1584, såvitt angick genereUt förbud mot export av krigsmateriel, 2. som sin meninggav Kungl. Maj;t tiU känna vad utskottet anfört med anlednmg av motionerna1971:1568, 1971:1582, 1971:1583 och 1971:1585, 3. godkände ipropositionen förordade riktlinjer för svensk export av krigsmateriel. I motionen 1971:1584 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vUken väckts i anledning av propositionen1971:146 angående krigsmaterielexport, hade hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om 1. åtgärder i syfte att överföra krigsmalerielproduktionentiU civil produktion, 2. förslagangående genereUt förbud mot export av krigsmateriel och atl samtidigteventuell överkapacitet som ett exportförbud skuUe medföra utnyttjadesför civil produktion, 3. förslag omförstatligande av krigsmaterieUndustrin. Motionen hade hänvisats tUlutrikesutskottet såvitt den avsåg förbud mot export av krigsmateriel och iövrigt tiU näringsulskoltet, som hemstäUde attriksdagen skulle avslå motionen 1971:1584 såvitt här vari fråga. Reservationhade avgivits av i (vpk), som ansett Nr 152 att utskottet bort hemställa. Fredaeenden " med bifall tillmotionen 1 97 1 :l 584, såvitt här vari fråga, 1 7december 1971 ° Kungl. Maj :t skulle anhålla om -------------------- 1, förslag om förstatligande avkrigsmalenelindustrin, Krigsmateriele.x- 2. åtgärder i syfte att överföra krigsmaierielproduklion till civil port m. m. produktion. (vpk): I utrikesutskottets betänkande nr 21 heterdel atl Kungl, Maj:t vill "bereda tillfälle atl avge yttrandeöver vad i propositionen anförts om riktlinjer för krigsmaterielexport". Företrädare för kommunisterna har imotionen 1584 sökt ge sm syn på hithörande frågor. Har man den grundläggandeinställningen att skall mUitärt försvaras i händelse av angrepputifrån, vilket rimligen måste ske med vapen i hand, tvingas man ocksä taställning till det svenska försvarets försörjning med vapen. Nästa avgörandeoch grundläggande fråga, som har stor betydelse då det gäller alt bedömavapenförsörjningen, är del svenska försvarets struktur. Alla de övervägandensom görs i propositionen tycks utgå frän ett försvar av i stort sett densammansättning som vi nu har. Ett bibehållande av ett dylikt försvar, som iallt väsentligt utgör en kopia av stormakternas militärapparater, kräver enormakostnader för alltmer komplicerade vapensystem, som det ler sigsvårt för en småstat atl utveckla och tillverka, I motionen 1584 ställer vi våra yrkanden från helt andragrundläggande utgångspunkter. Vi anser nämligen att det bör gå att organiseraett defensivt försvar till betydligt lägre kostnader och med en beväpning somväsentligen skulle kunna tillverkas inom landet. Sä som vi anfört i motionen ärvi av den meningen att handeln med krigsmateriel inte kan kopplas ifrån fråganom produktion av dylik materiel eller från försvarsfrågan i dess helhet. Idetta sammanhang ställer vi på nytt den resta frågan om att statenskall överta all produktion av krigsmateriel. Vid såväl 1966 som har motioner väckts, som utförligt motiverar kravet på förstatligandeav krigsmateriel-industrin, har, i förhällande till sin storlek, en betydandekrigsmateriel-industri. Huvudparten av denna industri är nu privatägd, 1 mångaföretag är den militära produktionen sammanflätad med civil produktion. Fränsocialistisk utgångspunkt finns motiv för att de avgörande produktionsmedlenskall ligga i allmän ägo, 1 fråga om produktion av krigsmateriel tillkommer detspecieUa motivet att göra slut på del ödesdigra spel som privatavapenfabrikanter och vapenhandlare kan driva med folkens liv och öden. Ävenpersoner och grupper som inte haft en socialistisk samhällsuppfattning harkunnat ansluta sig till detta krav. Motiven för förstatligande av krigsmaterieUndustrin harinte försvagats , ulan de har i stället vunnit i styrka. Detta samman hänger med den väldiga miUtära upprustning som skett, Krigsmateriel- industrin och mUilariseringen har kommit att spela en allt större roll i 60 många länders Uv, De påverkar inte endast näringslivet utan också vetenskapen,staten och det politiska livet. Tillverkning av krigsmateriel Nr 152 ger privata förelag vinster som i många fall är betydande, Fredaeen den Bland deorganisationer som krävt ett förstatligande av krigsmateriel- |-y(jg,jeniber 1971 industrin kan nämnas De förenade förbunden inom LO, som --------- delvisuppgått i , som organiserar etl betydande Krigsmaterielex- antal arbetare inom denna industri, port m. m. I propositionen 1971 konstaterar deparlemenlschefenalt det kan bli svårt för med sina begränsade resurser att följa medden tekniska utvecklingen i fråga om krigsmateriel. Det kan blinödvändigt att uppta samarbete med förelag i andra länder. Departementschefenanser atl i sädana fall förutsattes en myckel restriktiv prövning avsamarbetspartner. Det förutsätts även att regeringen skall ha full insyn i densvenska samarbelspartnerns verksamhet. Nödvändigheten av en sådan insyn talarocksä för att krigsmalerielproduktionen skall ligga i samhällets ägo. Så som anförs i reservationen till näringsutskottetsbetänkande nr 54 har det internationella rustningskapitalet starka positioneräven i , vilka innebär en förbindelse med NATO-intressena och gerutländska intressen direkt insyn när det gäller teknisk utrustning samtpraktiska och strategiska principer inom svenskt militärväseende. Också dettaskäl talar för rustningsindustrins överförande i samhällets händer. Även om ett förstatligande inte löserrustningsprobleniatikens grundläggande ekonomiska och politiska frågor, kandet vara etl sätt att öka den politiska uppmärksamheten gentemotrustningsindustrin, all försvåra utländska intressens direkta insyn i svenskamilitära förhållanden och att vålla det internationella rustningskapitaletavbräck. I näringsutskottets skrivning anförs det attkrigsmaterieUndustrin inte låter sig avgränsas som en industribransch blandandra och att produktionen av krigsmateriel i många fall är nära sammankoppladmed civil produktion. Utskottet finner det också oklart, om motionärerna medsitt yrkande avser ett fullständigt förstatligande av de företag som tillverkarkrigsmateriel. Från socialistiska utgångspunkter är vi givetvis föröverförande av alla avgörande produktionsmedel i folkets händer, vilket inte ärliktydigt med förstatligande med nuvarande samhällsstruktur. 1 detta konkretafall yrkar vi pä förstatligande, och yrkandet går ut på att alla de industriersom har krigsmateriel som ett väsentligt inslag i sin produktion skallförstatligas i sin helhet. Jag skall nu övergå tiU att säga några ord om yrkandet imotionen 1584, som behandlas i utrikesutskottets betänkande nr 21 och där vikräver genereUt förbud mot export av krigsmateriel. bifaller departementschefens förslag tillriktlinjer för svensk export av krigsmateriel. Det innebär i stort sett attallt förblir som med vissa preciseringar, om man undantar s. k.defensiv materiel för vilken man anser sig kunna medge lättnader vad gällerexport. I motiveringen i vår motion har vi påtalat atl del intetycks möta några hinder alt exportera krigsmateriel till reaktionära regimer, så länge dessa stater kan hälla folket under kontroll och därför officiellt inte är indragna i någon konflikt. Nr 152 I riktlinjerna ingår attkrigsmaterielexport även i fortsättningen skall p . j kunna ske till NATO-länder som vapenaffärer medden andra 17 H 'p hp 1Q71 stormaktsalliansen i vår världsdel ej tycks förekomma. --------------------- omdetta är helt förenligt med vår stäUning som neutral stat. Krigsmaterielex- marknadsföring från svenska krigsmaterieliillverkarepå den internationel- port m. m. la marknaden, som från dessaföretags synpunkt ler sig naturlig och nödvändig,kan uppenbarligen våUa svårigheter för den svenska neutrali-tetspohliken. I såväl Kungl. Maj:ts proposition nr 146 som iutrikesutskottets betänkande tas frågan om samarbelsavlal medkrigsmaterielindustrier i andra länder upp. Det förutsattes här att valet avsamarbetspartner får en restriktiv prövning. Om ett sådant samarbetsavtal harupprättats, får inga andra hinder läggas för krigsmaterielexport till del landdär den utländska partnern finns än de ovillkorliga. Ser man till denhittiUsvarande utvecklingen med betydande inflytande här i landet förmultinationella förelag med anknytning tiU den militära teknologin, finns detgrundad anlednmg anta, att utländska samarbetspartner kommer att väljas inomindustrieUt utvecklade NATO-länder. Kan detta slå i god överensstämmelse medSveriges ställning som neutralt land? I propositionen och belänkandet övervägs också vilka somskall tillåtas uppträda som köpare av vapen i . Departementschefenkommer fram till alt endast etablerade av erkända stater skall kunnauppträda som köpare. Vi har i motionen 1584 motiverat en annan syn. Vi anseratt varje vapenexport innesluter ett element av inblandning i mottagarlandelsinre angelägenheter, eftersom den sätter mUitära maktmedel i händerna på denhärskande klassen i detta land. Vi anser därför alt om export i fortsättningenskall förekomma i fråga om krigsmateriel, skall export också tUl nationellabefrielserörelser kunna övervägas. Vi har i motionen, som tidigare nämnts, krävt etlgenerellt förbud som skall gälla i fråga om krigsmaterielexport. Det är ocksåviktigt att observera alt delta vårt krav är försett med vissa vUlkor.Uppenbarligen skuUe ett genereUt exportförbud för krigsmateriel få effekter påsysselsättningen inom berörda industrier. Visserligen är exporten obetydUgjämfört med landels totala export, men vid vissa enskilda företag därproduktionen av krigsmateriel utgör en väsentlig del av tiUverkningen kan densysselsällningsmässiga effekten av ett exportförbud bU betydande. Detta harockså uttalats av i län i samband med remissbehandlingenav krigsmaterielexportutredningens betänkande. Liknande synpunkter anförs avarbetsmarknadsstyrelsen. Vi kräver i motionen åtgärder från statsmakternas sida isyfte atl överföra krigsmalerielproduktionen tiU civU produktion. Detta kravkan komma att få relevans även om krigsmaterielexporten kommer all fortsätta ienlighet med regeringens förslag. Del finns nämligen tecken som tyder på ennedgång i fråga om de svenska beställningarna på krigsmateriel. Dessa problem har jag tagit upp i en interpellation tiUindustriminis tern. Den kommer enUgt uppgift att besvaras , då försvarsutredningens betänkande föreUgger. 62 Tyvärt visar näringsulskoltet i sin skrivning ingen förståelse för behovet aven planering från statsmakternas sida, syftande till alt skapa civilasysselsättningar i stället för krympande militära. Det hänvisas bara tUl denberörda industrins egen beredskap. Jag anser all denna inställning är heltorealistisk för de företag där produktionen av krigsmateriel utgör en väsentligdel. Del är ett krav att de anställda kan beredas sysselsättning i de förelagdär de nu verkar och då med meningsfulla civila produktionsuppgifter. De stora omställningar som följer med en kraftig nedgång iproduktionen av krigsmateriel kan inte lösas genom företagens egen beredskap.Del är nödvändigt att staten, som ju har ansvaret för landets försvar ochförsvarsmaktens försörjning med vapen, också tar ansvaret för meningsfullsysselsättning till de människor som kan komma att ställas ulan arbete dåavsättningen för krigsmateriel minskar. Jag vill beträffande utrikesulskotletsbetänkande nr 21 yrka bifall tiU motionen 1584 såvitt där är fråga, och jag vUldessutom beträffande näringsutskottets betänkande nr 54 yrka bifall tUl reservationenav i . Krigsmaterielexport m. m. Näringsulskoltet har haft att behandla två avyrkandena i kommunistmolionen 1584. För ett bifaU lUl dessa båda punkter harutskoltsrepresentanten i reserverat sig, och till dennareservation yrkade nu bifall. I i reservation förs ett resonemangom förstathgande av krigsmaterieUndustrin. Till detta och till skuUe jag vilja säga följande. För det första har vi redan en statlig industri somtillverkar krigsmateriel, nämligen förenade fabriksverken. För det andra har vien offentlig kontroll och ett offentligt inflytande överkrigsmaterieltillverk-ningen av ganska omfattande slag. Del fordras tillståndav Kungl. Maj;l för sådan tillverkning dels enligt liUverkningsförordningen,dels enUgt tUlverkningskungörelsen. I sitt betänkande redovisar utskottet alt hade125 företag tUlstånd för tillverkning av krigsmateriel och att 80 av dessabedrev sådan tillverkning. NaturUgt nog varierar produktionsvolymen mellandessa. Troligen är , och de största. Men vidalla dessa 80 förelag bedrivs till stor del även civil produktion. Är det de 125, de 80 eller är det de 3 nämnda företagensom motionärerna vill att staten skall köpa upp? Ett förstatligande av endastde delar i företagen som ägnas ål krigsmaierielproduklion är ju ogenomförbart.Motionen 1584 är, som utskottet också anfört, ganska oklar på just denna punkt. I sitt tidigare anförande sade , att ettförstathgande skulle gälla just de företag, som till väsentlig del sysslar medkrigsmaierielproduklion. Av detta yttrande drar jag den slutsatsen attmotionärerna enbart är ute efter atl förstatliga . Får jag gå litet tillbaka och säga något om statenskontroU av och inflytande hos de företag som har Kungl. Maj:ts tillstånd att i sinproduktion framställa även krigsmateriel. Det gäller alltså de 125 Nr 152 företagen. Den direkta kontrollen utövas av krigsmaterielinspektionen F pdn p den inom . 1 7 rl ber I 971 " tUlverkare av krigsmateriel till kontrollmyndigheten enligt närmare -------------------- föreskrifteravlämna en på tro och heder grundad deklaration rörande Krigsmaterielex- bedriven tillverkning av krigsmateriel. Vidare ärtillverkaren skyldig att port m. m. hålla sina handelsböckertillgängliga för kontrollmyndigheten. åliggerdet tUlverkaren att för tillsyn bereda myndigheten tillträde lUl den fabrik därkrigsmaterieltillverkning sker. Likaså måste tillverkaren alltid lämna avmyndigheten begärda upplysningar angående beställningar, tUlverkningen och medden sammanhängade förhållanden. TiU detta skulle jag dessutom vilja lägga att tUlståndalltid meddelas "tills vidare". När skäl föreligger kan deltatillstånd återkallas. Eftersom det inte finns mer än en enda köpare avkrigsmateriel i landet, kan näppeligen en tillverkare ha något intresse -åtminstone vinstintresse - av atl tillverka annan krigsmateriel än den som medstatligt gUlande kan säljas. Jag tror därför med hänsyn till dels vad jaganfört både när del gäller kontroll och insyn, dels all vi redan har eltstatligt förelag på delta område, att ett tillstyrkande av kommunist-motionen ienlighet med reservation - åtminstone för tillfället ären överloppsgärning,