prot · FU09152 · 1971-12-31 00:00:00 — Asylrätten kan därför aldrig fixeras atl gälla del ena eUer detandra landet, som motionärerna föreslagit den måste gälla aUa som på grund avhemlandets förhåUanden måste söka sig en i annat land. Det finns, herr talman, ting i vpk-motionen som utskottetinte kommenterat men som jag ändå inte anser kan få stå oemotsagda i kammaren.1 motionen står bl. a.; "Sålunda lever i i kraft av dennatillämpning av asyhätten ett betydande antal 'flyktingar', vUka varit ämbetsmäneller aktiva militärer under exempelvis de baltiska högerdiktaturerna." Påståendet är egendomligt som det är ägnat atlförvåna att man kommunisterna över huvud laget vUl nämna def. d. fria baltiska staterna och att man nu är kritisk mot den asylrätt som vilämnade balterna i vårt land. Jag skaU inte ta upp tiden med att diskuteraunderlaget för regeringen i , regeringen i ellerSmelonas regermg i - dessa regeringar var vid tiden för krigsutbrottetregeringar i fria stater och på väg mot ökad demokrati. De ledde små nationer,som under århundraden kämpat sin frihetskamp mot de tyska riddarordnarna, motden polska och tyska lantadeln och baronerna, mot det tsaristiska , motSovjetryssland och mot . De representerade folk som generationefter generation bevarat sin frihetslängtan trots ständiga åderlåtningar genomkrig och massdeportationer. Vad skuUe det då vara för fel att vi här i Sverigetagit emot över 30 000 balter, som över havet eUer via sökte sighit, när deras länder införlivades med den store grannen i öster? Det är ju inte ägnat att förvåna att det är som står som första namn på vpk-motionen, samme som iförra veckan sökte sätta "kors på IDAs grav" i debatten om svensktbistånd till - den internationeUa utveckUngsfonden. I den debatten, herrtalman, fällde några ord som jag alldeles speciellt observerat,nämhgen: "Många regimer i de länderna har under tidernas lopp upphöjt sigtill representanter för folket." har så rätt! Men herrSvensson talade då bara om . Varför denna begränsning? Inom herrSvenssons parti borde man aUdeles särskilt besinna hans påstående. Ett enda exempel. Motionären kanske inte så lätt kanminnas vad som hände när han bara var , och , menjag skall gärna friska upp mmnet eftersom del bl. a. är därför som vi har såmånga balter i vårt land. proklamerades i den lettiska nationalförsamUngen-tiU vilken då endast kommunister kunde väljas anslutning tiUSovjetunionen. proklamerades och anslutning efteri stort sett samma mönster. Det var i sanning regimer som upphöjde sig tihrepresentanter för folkel. Trots Lenins och Trolskijs försäkringar ,trots de ingångna fredsfördragen i , och i vilkaRyssland "frivilligt och för eviga lider" avstod från suveränitetenöver BaUicum och trots biståndsfördragen av införlivades dessa statermed . Jag har, herr talman, trots tidsbristen inte kunnaunderlåta att erinra om anledningen till att vi har så många baUer somflyktingar i vårt land. Det är min förhoppning en förhoppning som delas avmånga människor runt om i väriden - alt balterna en gång skaU kunna ålvändatill sin hembygd som fria medborgare i fria nationer. Den förhoppningen hoppasjag nu också delas av i . Då sUpper han ju ifrån atl vi ifortsättningen beviljar balterna asyl i vårt land., Ändring i utlänningslagen, m. m. I detta anförande - under vilket herr förste vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - instämde herrar Björcki , Nisser, Ringaby, , , i , , Brundhioch (samtliga m). HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle; Jag har inte alls beklagat mig, herrStrindberg, över att man varit generös gentemot vissa typer av folk som kommithit tUl . Vad jag beklagat mig över är atl denna generositet tillämpatsså ensidigt och att den kombinerats med en oerhört mycket hårdare attityd motfolk som av mmst Uka goda skäl kunnat åberopa politiskt flyktingskap. Jag har inte sagt att man inte, oavsett vUken politisk troman i och för sig har, skall kunna få poUtiskt flyktingskap i Sverige.Asylrätten skall inte ta hänsyn tiU ideologin som sådan. Men vad jag påpekat ärden övermäktiga generositet som kommit folk liU del, inte av den anledningenatt de haft en utpräglad högerideologi eller fascistisk ideologi utan Ändring i utlänningslagen, m. m. för att devarit krigsförbrytare som varit efterspanade och som samarbetat med tyskamyndigheter och begått krigsförbrytelser enligt de i Nörnberglagarnafastställda reglerna. () kort genmäle; Det är inte av räddhåga för att ta upp endebatt med det skuUe i och för sig vara mycket intressantatt fortsätta denna överläggning - utan av omtanke om ledamöter somjag mte skaU fortsätta att diskutera den baltiska frågan. Annars fmns detmycket att erinra om. HertSVENSSON i (s); Med tanke på tidsnöden skaU jag begränsa mittyttrande i detta ärende. Jag måste säga att om man lägger iMalmö motion bredvid reservationen i ulskottsbetänkandet, så finner man attutskottsbehandlingen medfört en glädjande tillnyktring hos vänsterpartietkommunisternas företrädare. Reservationen är ett mycket nyanserat aktstycke ijämförelse med de olidigheter mot ett statligt ämbetsverk som återfinns imotionen med i som första namn och även med reservantenherr Lorentzon som undertecknare. Sedan är det en annan sak att iMalmö genom sitt onyanserade inlägg i kammaren åter förde ned debatten påden nivå som den fick i motionen. Som medlem av invandrarverkets styrelse viU jag uttala mintiUfredsställelse med inrikesutskottets mycket hårda karakteristik av vissa avmotionens yttranden. Det är väl sällsynt att man i ett betänkande får läsa attriksdagsmän i motioner givit en vrångbild av den svenska flyktingpoUliken ochav utlänningsmyndigheternas sätt att bedriva sitt arbete. Men den som lästmotionen och dess kategoriska omdömen måste erkänna att del omdömet är rättvistoch att utskottet inte har tagit tiU några överord. kommer i med en återblick, prägladav naivitet och okunnighet i skön blandning. Jag skall inte gå in på detaljer,men låt mig lämna en sammanställning över de flyktingar som har tagits emot iSverige 19501971 för atl belysa sanningshalten i hans påståenden. Totalt har och fram till mottagits minstca 30 000 flyktingar. Därav är ca 20 000 koUektivt överförda och 10 000mottagna här efter individueU prövning. Och låt mig med anledning av anklagelser ompolitisk diskriminering ge exempel på utlänningar från fyra länder som underåren 1968-1971 beviljats vistelsetUlstånd på grund av motsatsförhållande liUhemlandet: från minst 2 500, från sammanhangetkänner väl i - 2 300, amerikanska desertörer 600 ochportugiser ca 100. I del senare faUet rör det sig huvudsakhgen om krigsvägrare,som har behandlats likartat som tjeckerna i tiUståndshänseende. I den debatt som förts har del lämnats förvUrandeuppgifter om principerna för asylrätten. Allmänt gäller att den som löper riskför poUtiskförföljelse i sitt hemland eller i annat land inte skaU vägras asyl i Sverigeom han har behov av sådan asyl. Det sista ledet i resonemanget bortser man oftafrån även i den seriösa debatten - jag menar då alltså inte det inlägg som herrSvensson i svarade för. Jag skaU ta ett exempel. En brasiliansk flyktingsom fått tillstånd att stanna i ett sådant land som och där är tryggför att inte skickas tillbaka till sitt hemland, där han befarar politiskförföljelse, kan inte utan vidare byta asylland och slå sig ned i . Hananses aUtså inte ha behov av asyl. Men sedan tiU påståendet atl vi skulle vägra att gepolitisk asyl även åt dem som riskerar att sändas till ett land där förföljelseväntar dem. Vid bedömningen av de individuella faUen harinvandrarverket och de svenska statsmakterna tillämpat en praxis, som gettmöjlighet tiU en mera generös bedömning än om ett poUtiskt flyktingskap skuUeutgöra en absolut förutsättning för ett kvarstannande. Den nuvarande tillämpningenär betydligt hberalare än i flertalet andra länder. Praktiskt tagel alla de människor, som efter individueUprövning har fått tillstånd alt stanna här, tiUförsäkras flyktingförmåner ivilka ingår längre svenskundervisnmg på statens bekostnad m. m. Det förtjänarpåpekas att förmånerna, som anvisar särskilt anslag för, inte ärknutna liU det politiska asylbegreppet ulan till det vidare flyktingbegrepp somockså inkluderar s. k. ekonomiska flyktingar. Beträffande rättsläget i övrigt gäUer att det inte finnsnågon särskild tUlståndstyp som heter politisk asyl men att å andra sidan ingensom påstår att han är pohtisk flykting riskerar atl utan prövning avflyklingskapet sändas ur landet på ett sådant sätt alt han hamnar i det land,där han påstår sig bh förföljd. I övrigt kommer frågan om pohtiskt flyktingskap i regelendast upp då en person söker s. k. resedokument. Det är självfaUet nyttigt att man här tar upputlänningslagstiftningen och dess tillämpning och alt många kritiska synpunkterkommer fram, men jag vUl hänvisa i tiU all när det gällerenskUda fall kan kritiken inte alllid bemötas, eftersom materialet inte fårlämnas ut till offentligheten inte av omsorg om myndigheterna utan till skyddför den människa det gäller. Jag tycker att vrångbUd av vårutlänningspolitik delvis vittnar om bristande kunskaper. har ikontakterna med massmedierna haft mycken glädje av reportageseminarier där manundervisat om de principer som tillämpas inom utlänningspolitiken. Jag skuUegärna se atl i uppsökte invandrarverket och lät sig informerai några av de aktuella frågorna. Man kan ha respekt för en del av engagemanget i herrSvenssons anförande, men när man hör honom svartmåla och missledande skildrautlänningspolitiken och när man läser hans motion, måste man säga att detförefaUer vara oförsynt av en riksdagsman, som har att delta i fastställande avarbetsförhållandena för ett ämbetsverk, att på det här sättet pådyvla detanklagelser. Jag beratt få yrka bifaU till utskottets hemstäUan. Ändring i utlänningslagen, m. m. Ändring i utlänningslagen, m. m. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Det senaste inlägget tvingar mig att gå in ien repUk. Det kanske också med den senaste talarens logik var mycket oförsyntav den parlamentariska 1945 att komma med en såmassiv kritik. Det finns ju ämbetsmän som tycker all varje form av kritik äroförsynt. Vi skall återkomma liU den här debatten i vår. skaU jagpå grund av lidsbristen bara ta upp två ting som är klart felaktiga i det somden senaste talaren har anfört. För det första hade den brasilianske flyktingsom han åberopade, en , icke något uppehållstillstånd iAlgeriet. Han hade för övrigt ett brev från algeriska ambassaden som jag ägeren kopia av - där det klart sades ut alt han icke kunde räkna på några somhelst garantier för att han skulle få uppehålla sig där. Ändå föresvävade detullänningsmyndighelerna att han skulle avvisas. Sedan visade del sig alt hanhade tiUräckUgt med pengar för att kunna ställa ekonomiska garantier, så nu harhan fått stanna. För det andra vet den senaste ärade talaren mycket väl atttrots talet i lagen om garanti för atl man inte skall utvisa till ett land,från vUket man sedan löper risk att utlämnas vidare, hålles det inte på dengarantin i praxis. Ni har utvisat folk till NATO-staterna. Ni vetmycket väl alt de, bl. a. , har utlämningsavtal med t. ex. . i (s) kort genmäle; i gör gäUande atlinvandrarverket skulle ha utvisat en brasilianare utan att försäkra sig om atthan inte skulle bli utsatt för poUtisk förföljelse i det land dit han kom. Jagsäger bestämt att hade gett honom full garanti för vistelse i detlandet. Del går inte att göra gällande att han inte där skulle ha denrättstrygghet som han hade begärt. För att en politisk flykting skall få asyl i Sverigegäller det att han skall vara i behov därav. Den som redan har fått ietl annat land anses enligt praxis inte vara i behov av asyl. Principen att denstat dit flyktingen först kommit skall pröva asylfrågan är allmänt accepterad.Det innebär att det icke varit någon felaktig handläggning av denna fråga. Jag ser gärna en diskussion omutlänningslagstiftningen och dess tiUämpning samt om precisering av dessregler. Men jag viU här komma med en varning för byråkralisering. Förändringaroch förenkhngar bör inte ske på bekostnad av den relativt generösa praxis somman tUlämpar då man inte gör en strikt flyktingprövning. HerrHAMRIN (fp): Det finns förvisso många lagar och bestämmelser i dettaland som behöver överses och reformeras. Men att motivera ändringsförslag, somherr i här gjorde, med oförsynla angrepp på dem som är satta atttiUämpa och försöka att efter bästa förmåga handskas med dessa lagar och sominte har möjlighet all försvara sig i denna kammare tiUhör dess bättreovanhgheterna vid behandhng. i lyckades balansera på gränsen tilldel tillåtna. Jag förmodar att herr talmannen uppmärksamt lyssnade och vartveksam men lät del gå. De som eventuellt - och till dem hör faktiskt jag - hadeen viss förståelse för en del av de sakliga resonemangen i reservationen harberövats aU möjlighet alt på något sätt stödja en sådan tanke vid del härliUfäUet. skall jag inte gå in på sakfrågorna - det har herrSvensson i gjort - men jag hoppas all vi vid ett bättre tiUfälle ochmed sakliga motiveringar skall kunna återkomma tUl de frågoi som här fordrar ennärmare granskning och som det kanske är möjligt all rätta till. Men man vinneringenting med alt i den här kammaren anfaUa tjänstemän som gör ett svårt jobboch försöker klara del på bästa möjliga sätt. Jagansluter mig till utskottels förslag. Ändring i utlänningslagen, m. m. i (vpk) kort genmäle: försiggår det etablerade samhäUets storabreda samling för alt försvara byråkratins oförvitlighet. Vi har ju sett hurdet varit i del förflutna, och det finns ingen anledning all tro att del skullevara så särdeles mycket bättre . Låt mig bara påpeka en enda saktill sist. Det är bevisat att i en rad faU avhysning eUer utvisning har varitbeslutad av ullänningsorganen. Men sedan har del uppstått en diskussion, enoffentlig debatt om del rikliga i handläggningen av dessa ärenden. I ettflertal faU har del kunnat bevisas att utlänningsorganen tvingats ge efter förden offentliga diskussionen och för de påtryckningar som skett och erkänna attde har gjort fel. Det har inträffat i en rad fall, och detta visar klart ochtydligt för det första att praxis är vacklande och för det andra alt deltydhgen finns folk som inte riktigt vet vad de gällande lagarna innebär eUer ivarje fall tillämpar" dem på ett synnerligen gutlaperkaarlal sätt. HerrERIKSSON i (fp): Jag vill bekänna atl det var påfrestande förutskottet när vi tog del av motionen 1555, och de känslor som vi hyste för denmotionen speglas ju också i en mycket bestämd och ovanligt hård skrivning, somdet har påpekats här av flera talare. Vi hade enhälligt -hela utskottet utomherr i egen partikamrat - den bestämda uppfattningen, att härvar det ett behov att klart säga ifrån alt vi lar avstånd från påståenden somframfördes i motionen. Jag vill också erkänna att det var inte mindre påfrestandeför tålamodet atl lyssna till hert i onyanserade anförande. Delrann mig dock i minnet ett känt ord från i ,där det står ungefär så, alt ett milt ord stiUar vrede. Jag försökte, när jagsatt uppe i bänken, att länka ut del milda ordet, och det enda jag kunde finnavar det som i något snuddade vid när han sade attreservationen andas en helt annan inställning än motionen och iMalmö anförande. Det tycker jag hedrar utskottsledamoten att hanhar försökt att balansera av den gälla ton som i har använti det här ärendet. 3 protokoll 1971. Ändring i utlänningslagen, m. m. Efter de anföranden som hållits finns det ingen anledningför mig att gå in i detaljer. Jag vill bara säga, eftersom iMalmö gång på gång använde ordet förbrytare, att lika litet som vi viU isvepande ordalag döma alla utlänningar, lika litet viU vi i generella formuleringardöma en svensk tjänstemannakår. Gång på gång ironiserade i Malmööver att vi i utskottet har slagit vakt om tjänstemannakåren. Jag vill säga tUlherr i alt vi har förtroende för den svenska tjänstemannakårenäven på den här punkten. Med instämmande i vad som har sagts här av herrStrindberg, i och ber jag, herr talman,att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. i (s): Jag är fullt medveten om att i den diskussionsom förekommer kring oUka ärenden kan det föras fram synpunkter som del kanvara anledning att ta hänsyn till. Men det är också ofta så när del gällerolika beslut som fattas, att de grundas på nya omständigheter som har kommitfram. Jag skulle emeUertid vilja göra en slutreflexion här, ochdel är en reflexion som man ofta gör när man lyssnar liU i Malmö.Han har en samhällsfUosofi som går ut på att han ser det han kaUar deletablerade samhället som något fientligt tiU människorna. Han utgår från enannan ideologi än vi andra som verkar här, och då kan han för att stödja sinideologi även här i kammaren utnyttja tillfället till agitation gentemot detetablerade samhället. Jag utgår från en demokratisk grundsyn, och jag ansåg detdärför vara oförsynt av en riksdagsman att på detta sätt rikta ett angrepp motinvandrarverket och dess tjänstemän. Min demokratiska grundsyn säger mig attutlänningslagen, utlänningskungö-" relsen och propositionerna 142 och 158år 1968 samt regeringens praxis och prejudicerande beslut måste formainvandrarverkets handhngs-mönster. Del är att förankra verksamheten hosfolkstyret. Jag upprepar alt jag tycker det äroförsynt av en medlem av denna kammare atl tala om.inhuman behandhng ochadministrativt godtycke, när en myndighet försöker leva upp liU statsmakternasintentioner och följa givna instruktioner. HerrSVENSSON i (vpk); Skulle det vara mindre demokratiskt atl försökaskydda de drabbade utlänningarna än att, som i gör,försöka skydda ämbetsmännen? Det är väl inte demokratins huvudsakhga uppgiftatt skydda ämbetsmännen. Men del gör svensk flyktingpoUtik, sådan den framstårinte minst i den parlamentariska från 1945.Den rapporten ger klart belägg för tesen att där maklen finns, där finns ingenfrihet. När en ämbetsman har makt över en underlägsen, diskriminerad människasom är försatt i ett läge där hon inte kan språket och inte känner till svenskarättsförhåUan-den, så är det inte bra, ty då finns det alltid frestelser attmissbruka makten. Och den har missbrukats vid en rad tillfällen. Det har nitvingats erkänna i så många fall, att jag tycker atl i EskilstunaskuUe kunna erkänna att denna skarpa kritik är berättigad. HerrSVENSSON i (s); Det var bra, i , att Niangav den ideologiska skiljelinjen mellan Er och mig. Jag är för att användaden demokratiskt förankrade maklen som etl instrument för människoma, ettinstrument för de Uberala principer gentemot utlänningar som haruttalat sig för. i utnyttjar sin position som riksdagsmantill att förtala detta folkstyrets instrument. Där går skiljelinjen. Lag om byggnadstillstånd m. m. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna A och C Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 37 punkterna A och C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 6 Lag om byggnadstillstånd m. m. Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 38 i anledningav Kungl, Maj;ts proposition med förslag tiU lag om byggnadstillstånd m, m.jämte motioner. Maj;t hade i propositionen 1971:177() föreslagit att anta vid propositionen fogatförslag till lag om byggnadstillstånd m. m. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås atl lagen (1963:268) omigångsättningstillstånd för byggnadsarbete skall ersättas med en lag ombyggnadstiUstånd m. m. EnUgt den nuvarande lagen har Kungl. Maj:t fuUmakt attförordna att byggnadsarbete av visst slag inte får påbörjas utan tillstånd, omdet Lag om byggnadstillstånd m. m. råderallvarlig brist på arbetskraft inom byggnadsindustrin eller det föreliggerannat avsevärt hinder för byggnadsverksamheten. Maj:t har begagnat sigav fullmakten för att kräva tillstånd för uppförande uv bl. a. bensinstationer,bilverkstäder, parkeringshus, butiks-, kontors- och banklokaler, vissakommunala byggnader, däribland sjukhus och ålderdomshem, bostadshus somuppförs ulan statliga län, vissa fritidshus, samlingslokaler, sporthallar ochidrottsanläggningar. Enhgt det nyaförslaget skall Kungl. Maj:t få fullmakt att förordna om byggnadstUlstånd, omdet behövs för att begränsa byggnadsverksamheten med hänsyn tiUsamhällsekonomiska förhållanden eller läget på arbetsmarknaden eller andraväsentliga allmänna intressen. Förordnandet skall kunna begränsas till att avseviss tid, visst slag av byggnadsarbete eller viss del av landet. Det föreslåsatl fullmakten inte görs tidsbegränsad. Den nuvarande lagen ger Kungl. Maj:l möjlighet att fordraigångsätt-ningslillstånd för visst byggnadsarbete även för säsonguljamning avsysselsättningen. Denna fullmakt utnyttjas inte f, n, men den föreslåsbibehållen i den nya lagstiftningen," I dettasammanhang hade behandlats motionen 1971:1633 av fröken () och herrTuresson (m), vari yrkats alt vid behandlingen av proposition1971:177 skuUe anta det vid propositionen fogade förslaget tiU lag ombyggnadstillstånd m. m. med den ändringen atl 2 § ochikraflträdandebestämmelsen skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse,innebärande att lagens giltighetstid skulle begränsas tiU den I januari 1974och all den föreslagna fullmaktslagsliflningen ej skulle omfatta vissa i 2 § ilagförslaget angivna arbeten, såsom anläggande av kraft-, vatten- elleravloppsledning och gata samt motionen 1971:1634 av hert i m. fl. (c). A. att , såvitt angickikraflträdandebestämmelsen i det genom propositionen 1971 :177 framlagda förslaget till lag om tillstånd m. m., med avslag på motionen 1971:1633 skulle anta proposi tionens förslag, B. att med avslag på motionen 1971:1633 iövrigt - skulle anta lagförslaget i den mån det ej behandlats under A, C. attmotionen 1971:1634 inte föranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarNordgren (m) och (), som ansett atl utskottet under A bort hemställa, alt med förklaring atl det genom propositionen1971:177 framlagda förslaget till lag om byggnadstillstånd m. m. inte ioförändrat skick kunnat antas och med bifall till motionen 1971:1633, såvittangick ikraftträdandebestämmelsen, skulle anta nämnda bestämmelse i den lydelsesom reservanterna föreslagit. HerrOSKARSON (m): I imikesutskottets betänkande nr 38 behandlasförslag till lag om byggnadstillstånd. Den nya lagen skaU ersätta lagom igångsättningstillstånd. Denna gamla lag är en fullmaktslag, som ärtidsbestämd och som utlöper /1972. Den nya lagen som skallgälla föreslås däremot bU permanent. Den föreslagna lagen ingår i den flora av restriktioneroch regleringar som jag skulle vilja kalla ett särmärke för svensk politik påbyggandets område. De problem och besvär som denna reglermgspolitik har skapatför både myndigheter och medborgare är väl kända, och jag skaU inte närmare gåin på någon redogörelse iör detta. Byggregleringen är enhgt min uppfattning enkrislidsföreteelse som inte hör hemma i normala samhällsekonomiska ocharbetsmarknadspolitiska situationer. Och följaktligen bör sådana lagaravskaffas så snart förhållandena medger delta. är dock läget sådant ,vilket vi också har framhållit i vår reservation, att vi inte ulan vidare kanavveckla byggregleringen utan måste bibehålla den . Vireservanter kan dock inte som utskottsmajoriteten gå med på att lagen nu görspermanent, utan vi föreslår atl lagen får en begränsad gUtighet på två år.Denna tid bör utnyttjas till en successiv avveckUng av den här regleringen. Enligt vår uppfattning bör den styrning avbyggnadsverksamheten som kan vara behövlig i vissa konjunkturlägen ske medhjälp av genereUa åtgärder.