prot · FU0990 · 1971-12-31 00:00:00 — Man talar om rekreation och motion och lägger dåsärskUd vikt vid det när det gäller äldre och handikappade personer.Utredningen har vid en sammankomst i meddelat att man snart kommer attlägga fram ett turist- och friluftsprogram för Vindelälvsområdet. Av rapportenatt döma kommer det att i aUt väsentUgt beröra fjäUregionen. kan man välsäga att det var ett stort misstag av den socialdemokratiska majoriteten attavslå förslaget om utredning av hälsocenter i i fiol. Om man biträttdetta, kunde förslaget ha varit prövat av den turistutredning som man nui utskottet är enig om skaU behandla motionen. Jag begärde ordet för att stäUa en fråga tUl utskottetstalesman. Några nya behov av tUläggsdhektiv antyds mte i utskottsuttalandet och har inte lämnats tUl utredningen. Av socialutskottets skrivning framgår det, enhgt min mening, att det är tveksamt om utredningen kan uppta hela förslaget om ett hälsocentrum tUl seriös prövning. Utskottet säger nämhgen: "Av 130 det anförda framgår att den imotionen förordade anläggningen skulle få enInriktrung som i vissa avseenden har anknytning tUl de sakkunnigas Nr 90 uppdrag,"Jag instämmer i att dhektiven endast i vissa avseenden har Ticdapen den anknytningtiU vårt förslag när det gäUer motion och rekreation, däremot 10 ; 1971 inte närdet gäUer rehabUitering och konvalescentvård. Jag vlU aUtså ställa----- frågantUl socialutskottets talesman; Anser utskottet att denna turistut- Ett hälsocentmm redning,som föreslås erhålla motionen för behandling och utredning, ' med hänsyn tiU sina dhektiv har möjhgheter att seriöst pröva hela förslaget om ett hälsocentrum i ? Hen (): Jag vUl understryka att den motion vi härdiskuterar är ett av många desperata försök att i någon mån hittaersättningssysselsättning för de 700 1 000 jobb som gickförlorade när man beslöt att mte bygga ut , Den problematik vi pådetta sätt försöker komma tUl rätta med är sannerligen besvärhg. När man resonerade om älvens utbyggandesade vi, som menade att det mte fanns annan sysselsättning, att det skulle blihart när omöjhgt att hitta någon ersättning. Och det- har visat sig att det ärmycket svårt att finna arbetstUlfäUen att sätta in i Vindelådalen, VI har här arbetat fram ett förslag om ett häloscentmm IVindeln, framför allt kanske för att försöka finna en lämplig sysselsättningför dem som bor i kommun och där omkring. Det är ett projekt enhgtvilket skuUe fylla den dubbla uppgiften att vara ett centrum förrekreation och att vara ett centrum för hälsouppbyggande. När i här gör försök att dra enklar paraUell med det ganska oreaUstiska projekt som diskuterades i dengamla , nämUgen förslaget om en kurortsanstalt i , viU jag somhuvudmotionär den här gången protestera. Det förslag som här föreligger kan naturligtvis förorsakagränsdragnlngsproblem, Hälsosidan kan man givetvis säga är en uppgift förlandstingen att klara. Den sida som hör tiU turism och rekreation är en sak somkan genom statliga satsningar. Jag anser att utskottet behandlat motionen välvUUgt,Utskottet föreslår att motionen skaU överlämnas tiU den s, k, ArnePetterssonska utredningen, som ju har till uppgift att försöka finna oUkaobjekt lämpliga att lokalisera tUl Vindelådalen, Jag tror att utskottet därvidhar gått på en realistisk linje. Utredningens befogenheter sträcker sig nog sålångt, att den kan gå utanför den snäva begränsningen tUl rekreation och motionoch således även ta upp förslaget om ett hälsocentrum. Jag har, herr talman, inget annat yrkande än om bifall tUlutskottets hemställan, vUken jag har tolkat som mycket positiv för motionen. i (s): har tolkat utskottets betänkandeaUdeles riktigt; vi ser positivt på denna fråga. Jag vlU gärna understryka att de ansträngningar som gjorts i för att skapa sysselsättning I StäUet för den man gick miste om på grund av beslutet att icke utbygga är värda aU respekt. Med de utgångspunkterna har utskottet handlagt denna fråga, 131 När vi funderade på vad man skulle kunna tänka sig attgöra åt motionen ansåg vi att det var riktigt att överlämna den till denutredning som sysslar inte minst med sysselsättningsobjekt för Norrland påturistsidan. Jag fick en direkt fråga av huruvida jagansåg att utskottets skrivning Innebar, att den sittande utredningen seriöstskuUe kunna ta upp motionen till behandling. Såvitt jag kan finna harutred-rungen alla möjligheter att göra det, eftersom den bl. a. skall sysslajust med sådana ting som hör turismen till Det är klart att frågan om ett hälsocentrum går htetutanför den ramen. har redan framfört vissa funderingar omexempelvis möjligheter att ge anslag, VUken bedömning utredningenkommer att göra på det området vUl jag mte stå här och ge några utfästelser om.Det är utredningen själv som skaU ta stäUning i det fallet. Men såvitt jag kanförstå har utredningen aUa möjUgheter att göra en seriös bedömning av dennafråga. i försökte politisera frågan litetgrand. Han sade att det var ett misstag av socialdemokraterna att de förra åretinte röstade för motionen. Den utredning som är ordförandei skaU snart lägga fram sitt första betänkande. Men det kommer att föhas avflera. Jag är inte säker på att utredningen, om den hade fått dettauppdrag, nu skuUe ha varit färdig med det arbetet. Säkerhgen hade så inte varitfaUet. Detta är onekUgen ett projekt som det gäller att fundera mycket på innanman definitivt bestämmer sig. Därför vill jag bestämt awlsa denna poUtiseringav frågan. Jag skulle som en motrepUk kunna säga, att nog finns det armatför att tänka på när det gäUer sysselsättningen iNorrland. Försitt inte de möjUgheter som förehgger att göra Insatser förNorrlands näringshv och dess möjhgheter att expandera! Det är som har bollen i en annan aktueU riksdagsfråga. Socialdemokraterna harinte svikit, därför att de såg reahstiskt på den motion som förelåg . Jag ber att få yrka bUaU tiU utskottets hemställan. HerrNILSSON i (c); Jag begärde ordet närmast därför att jaghoppades att socialutskottets talesman skuUe tolka ut någonting mera positivtur utskottets skrivning än vad som framgår av ordalydelsen I utlåtandet. Jagtycker mig kunna konstatera att så har bhvit faUet. Jag är mycket tacksamhärför, eftersom jag bor i kommun och har kännedom om problemen ochföratsättningama just i Vindelådalen. i säger att den har möjhgheter att behandla frågor som rör turismen och allt vadsom därtUl hör. Ett hälsocentrum berör också andra frågor, men dem vUl herrKarlsson Inte uttala sig om. Jag vUl ändå tolka hen inlägg här så atthan och utskottet avser att den åberopade utredningen skaU ta de grepp sombehövs även beträffande hälsofrågorna I detta projekt. Där kommer landstingetIn, måhända och kanske också andra organ. Vad jag vUle ha framtonat här är att denna fråga intelastas av i en utredning, som mte har möjhgheter eUer ges möjUgheter genomriksdags- beslutetatt behandla frågan seriöst. Jag förstår så att man momsocialutskottet menar att man verkhgen skall gripa sig an med denna fråga påett aUvarUgt och seriöst sätt. Jag vidhåller att det var beklagligt att i tiolinte fattade ett positivt beslut i denna fråga. Utskottet skriver självt:"Vid förra årets riksdag avslogs två motioner, i vilka framställdes ettyrkande som är Ukartat med det nu behandlade," Så var också förhållandet.När det gäller utformning och omfattning av denna verksamhet är det Inte möjhgtatt här i uttala någonting bestämt, utan det måste en utredning kommafram tUl Det är alldeles riktigt att det finns väldigt mycket meratt göra för . Men man kan mte låta en god sak försplUas på grund avatt den inte räcker tUl för aUt. Detta är mte någon Uten sak för ,som enUgt min menmg samhället i detta fall närmast regeringen, eftersomregeringen är den som administrerar vårt samhälle - har ansvaret för. Det finns mycket annat att göra i Nonland, Det är ettriktigt påpekande, VI hade många förslag härom , bl, a,när det gäUde Vindelådalen, då en reservatlon nedröstades med knapp majoritet,som skuUe ha Inneburit den totalplanering som ånyo åberopas i dettautskottsbetänkande. Det är, som jag tidigare sade, uppmuntrande att återkommaför dem som vill fortsätta att arbeta både för och för , Naturligtvis tror jag inte att den Petterssonska utredningenhade haft ett färdigt förslag om ett hälsocentram I , men nog hadedet varit kolossalt uppmuntrande och upphvande för befolkning omriksdagen hade beslutat om den utredning som jag hoppas bhrriksdagens beslut . Att årets motion är bättre än fjolårets är jag den försteatt skriva under på. Det har hite hindrat, tycker jag, utredningen från attpröva samma idé som framfördes i såväl fjolårets som årets motion. Vi skaU dockinte fortsätta att gräla om detta. Vad jag åsyftade med mitt inlägg har jaguppnått. Därmed tycker jag att aUt är bra tUls vidare. HerrKARLSSON i (s): Hen NUsson i säger att det hadevarit uppmuntrande för befolkningen i , om redan i fjolhade gjort detta stäUningstagande. Ja, , men det finns också desom tycker att det skuUe ha varit mmst hka uppmuntrande om man hade byggt utVindelälven det hade skapat mera sysselsättning än vad detta hälsocentrumnågonsin kommer att göra. Vidare säger hert att det är regeringen som äransvarig. Då åberopar jag återigen det ärende som Ugger på bord, därregeringen föreslår utbyggnad av en viss del av vattenkraften i Nonland. Blandannat det parti som är talesman för vägrar tydhgen att gå med pådet. Jag menar att man inte kan i den ena frågan anklaga regermgen för att deninte gör tUlräckhgt, för att sedan i en annan fråga gå emot regeringsförslaget.Det måste finnas någon konsekvens i uppträdandet också på oppositionssidan. Viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen Sedan bara ett ord om hälsocenter. För att det inte skaUframstå för eftervärlden som om utskottet har utlovat någonting bör jag kanskepoängtera att det givetvis är svårigheter förknippade med att anlägga etthälsocentrum i därför att det bhr svårt att få läkare och annanpersonal dit. Den frågan får naturligtvis utredningen bedöma; jag har baravelat poängtera att det inte är så enkelt att man bara gör en ritning till enbyggnad och tror att aUthig sedan skall vara klart. Det fordras också att detbedrivs någon verksamhet i byggnaderna, och därvidlag kan det uppståsvårigheter att få dit läkare och annan personal. Jag vill självfaUet mte avskräcka någon, utan jag villbara göra den betoningen för att ingen skaU tro att det bara är att trycka påen knapp för att fä det hela att fungera. Hen i (c): Allra först viU jag säga i mitt genmäle attvarken eller jag delar uppfattning vad gällermöjUgheterna att få läkare och annan kvahficerad personal - även mycketkvalificerade läkare och annan mycket kvaUficerad personal tUl etthälsocentrum i . har dessutom uttalat att etthälsocenter i skuUe ha utomordentligt stor betydelse för forskningen påden förebyggande hälsovårdens område, en forskning som är underutvecklad I vårtland. Jag tror att vi inte har kompetens att här i uttala ossom att kvahficerad sjukvårdspersonal är svåranskaffad tUl . Jag tycker Uksom i att det hadevarit bättre att bygga ut vi tUlhör tydhgen samma meningsgrupp idet avseendet. Men fick inte pröva den möjhgheten. har vi att taställning tUl en sak I taget, och I kväU gäUer frågan en utredning omhälsocentrum i Vindehi. Jag hoppas att detta förslag av socialutskottet har shirot i den känsla av ansvar som riksdagsuttalande bör medföra när detgäller den kompensation för mistade sysselsättnings-tUlfäUen som ett bevarandeav skuUe innebära. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. § 4 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 23 ianledning av motion om viss statistik inom socialvården. Utskottets hemstäUan bifölls. § 5 Viss begränsning av den frivilliga kommunalasocialhjälpen Föredrogs socialutskottets betänkande nr 24 i anledning avmotion om viss begränsning av den friviUiga kommunala socialhjälpen. I motionen 1971:793 av hade yrkats, attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemstäUde om förslag tUl sådan lagstiftning attfrlvUUg kommunalsocialhjälp exklusive hjälp tUl täckande av bostadskostnader mte skulle få utgåmed ett högre belopp per person och år än vad en ensamstående pensionär fick iform av folkpension. Utskottet hemstäUde att motionen1971:793 inte föranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarÅkerhnd och Nisser (båda m), som ansett att utskottets yttrande i viss delskuUe ha av reservanterna angiven lydelse. Viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen Hen (): De ökandesocialhjälpskostnaderna är en käUa tUl stor oro inom många kommuner. Det kanvara ohka anledningar tUl att allt fler söker socialhjälp, men det är viktigtatt genom en förbättrad statistik och specialundersökningar söka få bättrevetskap om vUka de grundläggande orsakerna är tUl att efter så långt socialdemokratisktmaktinnehav I landet så många tvingas söka socialhjälp. Denna fråga behandlas i föregående utskottsbetänkande omviss statistik inom socialvården, utskottets betänkande nr 23. Men samtidigtsom undersökningar görs om orsakerna finns det aU anledning att försökabegränsa kostnaderna. I motionen 793 har lämnats ett uppslag tUl en sådanbegränsning, nämhgen att den friviUiga socialhjälpen mte skuUe få utgå medhögre belopp per person och år än en ensamstående pensionär får i folkpension. skaU erkännas att motionsyrkandet inte borde habegränsats tUl den frivUUga socialhjälpen utan det borde kanske ha utsträcktstUl socialhjälpen i sm helhet, främst med anledning av svårigheterna att klartavgränsa den frivUhga socialhjälpen från den obhgatoriska en begränsning tUlden frivUUga hjälpen kanske ger alltför höga belopp i vissa fall. I betänkande "Socialhjälpen ilän och kommuner 1967" fmns en rad argument för att någon form avbegränsning av socialhjälpen bör komma tiU stånd. Där redovisas att mätt i 1967års penningvärde ökade sociaUijälpskostnaderna från 132 mihoner kronor år 1917tUl observera att det var i sammapenningvärde. Denna ökning skedde trots att socialförsäkringssystemet nu ärmycket väl utbyggt jämfört med vad det var för 50 är sedan.Socialhjälpskostnaderna har dessutom ökat mycket kraftigt åren efter 1967.Kostnadsökningen tUl var . Det finns de som menar att de belopp som ges ut avkommunerna i de flesta fall är små och att de endast i undantagsfaU kan uppgåtUl det belopp som utgår i folkpension. Så är det väl också i de flesta fall.Men de uppgifter som finns socialhjälpsundersökning visar också påen annan sida. Folkpensionen tUl ensamstående utgår avbasbeloppet. av basbeloppet var tUl mars1967 och från aprU . Årsgenomsnittet låg ahtså detåret på . I den härundersökningen anförs att av samtUga Viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen hjälpfallår 1967 fick eUer mer. Dessa skulle aUtså ha fåttungefär vad en ensamstående folkpensionär fick i folkpension, eller mer. Detlåter Inte som om vore så mycket, men när det redovisas attendast av socialhjälpstagarna fick socialhjälp under hela åretInnebär de siffrorna sammanstäU-da att av socialhjälpstagarnafått summor som uppgått tUl eUer överstigit vad den ensamstående pensionärenfått i folkpension. I en av de I undersökningen redovisade kommunerna hadesocialhjälpstagarna i genomsnitt fått ut , vilket aUtså var drygt1 över folkpensionen tUl ensamstående . Trots det konstaterasi undersökningen att det statistiska underlaget inte gör det möjUgt att slåfast i vUken utsträckning samma personer berörs av oUka socialvårdsfunktioner.En exakt statistik skuUe troUgen visa att enstaka personer fått ganska storabelopp, socialhjälpsundersökning redovisas 4 722 undersöktafall , Av dessa hade inte mindre än ett 40-tal fått ut merän , Per år skuUe det, med samma summor permånad, bU . Av dessa människor var flera enstamstående utanbarn och av de redovisade faUen hade ca en fiärdedel fått summor som klartöversteg ensamståendes folkpension. Förvirringen när det gäller normer förvilka belopp som skaU ges i socialhjälp tycks vara stor, I 1967 årssocialhjälpsundersökning redovisas efter vUka normer kommunerna betalar utsocialhjälp. Vissa kommuner använder den interkommunala ersättningstaxan, andrafokpenslonsnivån, andra åter existensminimum eUer, för barn,bidragsförskottsbelopp, och vissa kommuner har inga som helst riktUnjer. Det fmns många som talar om aUa dem som behöver hjälp, ochvisst fmns också sådana som verkhgen är behövande. Men vi måste också tänka påaUa dem som i smuts och svett skaU sUta ihop aUa de skattepengar som behövs.Försöker vi inte begränsa utgifterna, kan samhällsekonomin bh så undergrävd ochskattema sä höga att vi behöver sociaUön aUesammans. Motionens syfte är att få till stånd en begränsning av dethögsta belopp som skaU få betalas ut i det enskUda faUet, Det är troUgtatt en sådan begränsning kan göras även med annan utformning än den somskisserats I motionen. Men med den kostnadsutveckhng som sker på det socialaområdet är det viktigt att frågan tas upp. menar utskottsmajoriteten att en begränsning skuUebinda kommunernas handlande och att motionen därför bör avslås. Om dettaresonemang alltid fördes när det gäUde skyldigheter för kommunerna skulle jagha större förståelse för det. Då vore det konsekvent. Men när det gäller attlägga på kommunerna skyldigheter som kostar mer skattepengar, då har jag intehört det argumentet, EmeUertid har socialutredningen tUl uppgift att aUsldigtoch förutsättningslöst pröva den framtida socialvårdens målsättning ochorganisation och att utforma regler för den, I gårdagens interpeUationsdebatt idessa frågor erinrade också socialministern om socialutrednmgens uppdrag attgöra en översyn av den kommunala socialvårdens framtida utformning. Detuppdraget innefattar även socialhjälpen, och det tUlhör utredningens uppgifteratt pröva den viktiga frågan hur denna hjälp skaU utformas för att påbästa sätt fylla sm uppgift inom en framtida socialvård. Vi reservanter anser att detta är skäl för att motionen nuinte föranleder någon åtgärd. Vi förutsätter nämUgen att frågor om oUka vägaratt begränsa kostnaderna måste tas upp av utredningen. Det är när det gäUermotiveringen för att inte motionen skaU föranleda någon åtgärd som vi skiheross från utskottsmajoriteten. Jag yrkar bifall tiU reservationen. i (s): Jag vill säga tUl att så htetskUjer det ändå inte på utskottsmajoritetens och syn påsocialhjälp. Det är ett svalg befäst meUan hur vi betraktar socialhjälpen ochhur gör det. Men har ändrat sin attityd en hel delfrån januari månad, då han skrev motionen. För att det tiU eftervärlden skaU stå fast vad motioneninnehåUer skall jag be att få läsa ett valt stycke ur den jag ber om ursäkt,stenografer, att jag gör det, men det skaU mte bU så långt. "Skattetrycket i vårt land bUr alltsvårare. finns det många eftersatta områden där större ekonomiskaresurser skulle behövas. Därför måste allvarUga försök göras att begränsakostnaderna på de områden där möjhgheter finns att göra detta. Ett sådantområde är den kommunala socialhjälpen. 1 många kommuner har den frlvilhgasocialhjälpen givits mycket generöst, vUket har resulterat i att de kommunalakostnaderna för verksamheten rakat i höjden på ett oroväckande sätt. En generösbidragsgivning är inte heller tUl särskilt stor hjälp för dem som verkhgen är inöd och behöver hjälp att komma tUl rätta med tUlfälUga problem. De drar sigför att utnyttja möjUgheterna. Tyvärr utnyttjas dessa aUtför ofta i stäUet avsamvetslösa som försöker att i alla lägen utnyttja 'samhäUets' generositet tUlbristningsgränsen. Även om det inte sker i flertalet faU så är det ändåtiUräckUgt många fall för att aUmänheten skaU bU upprörd över användningen avskattemedel." Där har aUtså hen Åkerhnd inför aU framtid visat hurmörkblå han i själva verket är i sin syn på socialhjälpen. Vi viU frånutskottsmajoritetens sida säga ifrån att också vi inser att man skall se tillatt skattemedel inte bara används tUl socialhjälp. Det är ju inte fråga omdetta. Naturhgtvis skall man också noggrant pröva sådana saker. Självagrundsynen att mänruskor som behöver hjälp skaU ha hjälp är utskottsmajoritetenhelt enig om, och det är beklaghgt att inte har kunnat föha mednär det gäUer de förslagen. Men jag förstår att har lyssnat aUtförmycket på sm partiledare när denne talat om de 30 mUjarderna som går tUlsocialvården i vårt land. Han har givetvis varit alltför mycket bunden vid detuttalande som moderatledaren gjorde, och så har det bhvit på det här sättet.Men i själva verket är det ju bara en försvinnande hten del av de pengar somgår tUl sociala ändamål som används tiU socialhjälp. Socialminister omtalade att enUgt enstatistik hade av befolkningen socialhjälp längre eUerkortare tid. Ofta gäUde det märk det, ! Viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen 5* protokoU 1971. Viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen Det är föhakthgen inte på det sättet att det är understödstagaresom står och väntar på att få pengar av socialvårdsbyråerna, utan i de allraflesta faU rör det sig om människor som verkUgen har det besvärhgt, ochsamhället måste se tiU att de får den hjälp och den trygghet som de kan behöva. Jag hälsar naturhgtvis med tihfredsstäUelse att herrÅkerhnd är betydUgt mjukare i sm formulering när han gör sinreservation än han var när han skrev motionen . Så mycket har i aUafall skett när det gäUer uppfostrmgen av somförflutit sedan började. Det här kan egenthgen räcka för att slå fastatt de människor som behöver hjälp av socialvården skaU ha hjälp, ochutskottsmajoriteten viU klart säga ifrån att det mte får tubbas I detavseendet. Sedan får jag kanske säga tUl att det ändå ärkommunerna det gäller. Det är de som skaU betala ut bidragen och hjälpen, ochdå måste ändå kommunerna ha rätt att forma sin egen bidragsgivning efter debeslut som de finner lämphga att fatta. Att man över kommunalmännens huvudenskaU vara med om att fatta beslut tycker jag Inte är rImUgt. Har man enkommunal självstyrelse, låt då i all rimUghets namn också kommunerna bruka denoch använda sig av de möjhgheter de har. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets förslag. HertÅKERLIND (m) kort genmäle: Jag är naturhgtvis tacksam för den uppfostranjag kan få av ordföranden i socialutskottet i , tiU denverkan det hava kan. Men efter att ha hört vet jag inte om jagegenthgen behöver någon sådan uppfostran. säger nämligen attsocialhjälpen skaU vi ge tUl dem som verkligen behöver den och att de somverkhgen behöver hjälp också skaU ha hjälp. Ja, därom finns inga delademerungar oss emellan. De som verkUgen behöver skall ha hjälp, men vad jag ärute efter här är att man skaU försöka begränsa överdrifterna. Därefter säger att man inte skaU fattabeslut över huvudet på kommunerna. Nej, om övriga socialdemokrateroch företrädare för utskottsmajoriteten aUtld resonerade på det sättet, skuUejag vara tacksam. Om ni aUtid tidigare hade resonerat konsekvent på det sätteti aUa frågor, där man pålagt kommunerna kostnad efter kostnad och sagt attkommunerna måste klara dem men har överlämnat åt kommunerna att skaffa pengar,skulle jag ha haft fuU förståelse för det resonemanget. Det är egendomUgt när det gäller att lägga på nya kostnader Inte är rädd för att fatta beslutöver kommunernas huvud men att man när det gäUer att försöka begränsakostnaderna genast är upprörd över att det skaU fattas beslut över huvudet påkommunerna. Vidare gick inte alls in på vad som här ärhuvudfrågan, nämligen att socialutredningen skaU titta på dessa spörsmål. Detär det som är skälet tiU att det inte finns anledning att yrka bifaU tiUmotionen. Vi förutsätter att socialutredningen måste komma in på dessa frågor isitt arbete. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Då talar om att vi har lagt påkommunerna stora kostnader, viU jag säga tUl att han måste skihadetta från vad jag sade att det här gällde, nämligen kommunernas lagUga rättatt själva besluta om de uppgifter som ankommer på en kommun. Det är självklartatt kommunerna själva, utan några pekpinnar från , skaU klara dessauppgifter. Det är riktigt att beslutat om reformer på bl.a. skolans område, som kostar pengar för kommunerna.