prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — Som påpekade var anförandeI stort sett en tämligen fuUständig katalogisering av frågor som vi haranledning att ställa. Det är utan undantag frågor som även jag gärna vlU hasvar på, och Jag ser Inget annat sätt att någorlunda snabbt få svar på defrågorna än att låta utreda hela problemkomplexet. För mig är detta Inte enpartiskiljande och definitivt Inte en Ideologisk fråga; det är en metodfrågahur vi skall närma oss ett besvärligt problemkomplex. Jag tror alt alla som sysslar med socialpohtiska frågor då och då ställs Inför problemet: garanterad mlnimUnkomst eller negativskall? Man kan ha Utet ohka uppfattningar om på vUket område frågorna huvudsakligenhör hemma, men Jag tror jag vågar säga att mina partivänner i utskottet haransett att det väsenthgen är en skattefråga. Även vid årets riksdag har del iskatteutskottet förelegat frågor av likartad karaktär. Det är ju så all viomväxlande använder termerna garanterad mlnimUnkomst och negativ skatt, ochstundom menar man uppenbarligen I stort sett samma sak, menar man ohkating. Men att hela frågan lill betydande del är en skattefråga är helt klart.Därför kan man naturligtvis ha den meningen att den bör utredas och behandlas Iskaltepollllska sammanhang, och jag har Ingenting däremot. Men jag har kommitUll den uppfattningen atl vi verkligen skulle vara betiänta av atl även I delsammanhang som reservanterna här sätter In frågan få dessa problem ordentligtbelysta. Del råder väl enighet om - jag föreställer mig att Jagtolkade rätt och alt även han instämmer i det - atl värttrygghetssystem har vissa brister, atl soclalförsäktingssystemel Inte är såheltäckande som vi skulle önska samt all del verkligen förekommer, och Utvidgning av socialförsäkringen och garanteradminimiinkomst förekommerganska ofta, att människor hamnar mellan paragraferna. Som alla vet har vi ettinstrument för att ta hand om de individuella problem som då uppstår; I förstahand är det den kommunala socialhjälpen, VI vet också och har haft anledning att tala om detflera gånger vid denna riksdag, att det är ett instrument som man måste användaständigt och i snabbt ökande utsträckning, I den debatt vi förde om dessafrågor gjordes det gällande att den kommunala socialhjälpen kostarnågonting på 300 mUjoner kronor , dvs, mindre än I procent av de totalasociala utgifterna I samhället. Det beloppet ter sig , några månader senarenärmast patetiskt, när vi börjar få klart för oss atl den siffran är heltföråldrad, fastän den bara är två , har vi sannoUkt passeratdet dubbla beloppet, aUtså 600 mUjoner, och kommer vi att varauppe I en mihard. Därpå tyder budgetarbetet i kommunerna. Det är alltså en avde snabbast stigande utgiftsposter som finns I en total budget för det svenskasamhället. Som så riktigt framhöU behöver man Inteanse alt socialhjälpen är en mindervärdig eUer deklasserande hjälpform; man kanändå vara litet bekymrad Inför den utvecklingen. Klart är också atl den aldrighar varit avsedd att vara etl permanent InkomsttUlskott, Men vet vi attsocialhjälpen håller på att utvecklas till just en garanterad mlnimUnkomst, Vadsom I går under namnet soclaUön heter ju rätteUgen och officielltgaranterad mlnimUnkomst - eller kanske det är garanterad levnadsstandard. Detär garantin för en minimistandard som man där försöker ge och som kommunernatvingas att försöka ge, när det statliga försäkringssystemet och andrahjälpformer lämnar för stora luckor. Det kan enhgt min mening inte vara riktigtatt man tvingas vidare på den vägen att få en sorts tlU sina verkningar och sintUlämpning inom landet varierande Inkomstgaranti I den formen. Det vore bättreatt se över hela systemet och undersöka, om vi kan hitta någon lösning. och jag är uppenbart helt överens om att Inteha någon kolartro, någon övertygelse att allt är väl beställt, om vi får denhär frågan utredd och till äventyrs ett beslut fatlat. Det är säkert inte elluniversalmedel för alt komma ur alla våra problem. Men vi kommer Inte förbi attuppslaget ständigt och aUl oftare dyker upp I den soclalpoUtlska debatten.Ingen kan vätia sig för det, VI bordefå antingen klarlagt att det går att komma fram på den vägen eUer att det Integår att komina fram på den vägen, Inte minst det sistnämnda. Jag tror att detär viktigt. Om ett sådant här uppslag en problemlösning biler sig fast ochpermanentas som ständigt återkommande utan att bh fuUföljt I någonderariktningen kan det hindra oss i arbetet att söka andra vägar. Är det så, som uppenbarilgen tror, attdetta är en oframkomlig väg må det vara så, men låt oss då ta reda på det. Jagtror som , atl det är möjligt att inom ganska rimlig tid - ett parår eller så - få frågan grundligt belyst framför allt ur tekniska synpunkter,för det är etl myckel besväriigt problem. Jag har sysslat med det och många avkammarens ledamöter har också sysslat med atl försöka hitta någon sortsframkomstvåg, och det har varit svårt. Man stöter på - vilket Inte kan vara någon hemlighet för kammarens ledamöteratt jag har varit särskUt bekymrad för marginaleffekter som är mycketsvårhanterUga, om man skall ha en garanterad mlnimUnkomst som skaU trappas upptUl någon I förväg garanterad nivå. Det finns många andra problem också. Men det är nog rimligt att vi får på det här, ochdebatten I kammaren har övertygat mig om att det är dags att sätta I gång denutredningen, och jag kommer aUtså, fru talman, att rösta för reservationenunder punkten 2 I socialförsäkrlngsutskottets hemstäUan, Utvidgning av socialförsäkringen och garanteradminimiinkomst Hen (): TUl vUl jag med anledning avvad han sade om den sociaUön som bl, a, tUlämpas I säga, att det välär en väsentlig skUlnad meUan den och den Inkomstgaranti som åsyftas I den härmotionen, SoclaUönen är ju endast ett sätt för kommunen att tUlämpasoclalhjälpslagen, men den Inkomstgaranti som åsyftas här innebär ju, att manskall få tUl stånd en samordning. Man skaU ta över arbetslöshetsförsäkring,sjukförsäkring och en hel del andra hjälpformer. Det är alltså en väsentligskUlnad, Är det så att man bara åsyftar en minlmllnkomstgarantl Ihkhet med den som man har I , börjar jag kanske förstålitet grand av meningen i den här motionen. Den tUlämpning som man har IStockholm är I och för sig mycket Intressant, och den diskuteras Ju aUvarligtockså inom många andra kommuner. Det är väl ett system för att så att säga fåen annan kanske humanare form och mindre besvärlig behovsprövning inomsocialhjälpens ram. Men jag har Inte bUvit övertygad omatt det är nödvändigt att tillsätta någon utredning. Jag är mycket skeptisk tUlde här tankarna. Jag tycker att det hela är ganska luddigt och Ula genomtänkt,och jag vidhåller mitt yrkande om blfaU tUl utskottets förslag. HenCARLSHAMRE (m): Om Jag hade läst reservationen på det sätt somherr uppenbarligen har skuUe jag inte ha haft möjlighet att anslutamig tUl den. Om jag ett ögonbUck hade trott att reservanterna viUe att vi skallersätta hela socialförsäkringssystemet och hela trygghetssystemet med en endaallomfattande garanterad minimiinkomst skulle jag aldrig ha kunnat vara med omdet. Men det står inte så, , och det kan intevara någon människas mening att göra så. Våra socialförsäkringar har ju heltandra syften än att garantera en miniminivå. De är ju bl, a,standardgarante-rande väsentligt över en sådan där miniminivå. De kan aldrigslukas upp I ett system med garanterad mlnimUnkomst, men ett sådant system kaneventuellt komplettera dem. Om hade läst reservationen så,hade vi kanske rent av varit ense; han kanske också ändrar mening Innan vikommer så långt som till voteringen. kanske ändrar mening om jagfår föredra ett par korta meningar ur motionen 708 det är nämligen motionensom Utvidgning av socialförsäkringen och garanteradminimiinkomst vi läst Iutskottet, 1 motionen heter det bl, a,: "En garanterad mlnimUnkomstInnebär en samordning av åtskUhga av de existerande bidragen ellerförsäkringarna, t, ex, sjukpenning, arbetslöshetsförsäkring ochsocialhjälp." Vidare heter det: "Den snabba utveckUngen pådataområdet bör kunna skapa möjligheter för ett smidigt och snabbt fungerandetransfereringssystem," Man får av denna skrivning uppfattningen att motionärernaanser att det här bara är att ösa ut pengar och att datamaskinerna skallfördela dem. HenCARLSHAMRE (m): Det ante mig - nu håller aUtihop på attreduceras ett semantiskt problem, en fråga om vad vi lägger in i orden. Omherr tror att man med "samordning" avser att låta ettnyskapat system sluka upp aUa tidigare existerande system, förstår Jag hansInställning, Men det menar ingen människa! En del från varandra skUda systemsom lämnar luckor kan behöva samordnas med varandra, och man kan till äventyrsbehöva ytterligare ett system för att just fylla ut luckorna. Men det kanaldrig bh tal om att ersätta hela vår nuvarande trygghetspohtlk med ett enkeltsystem av typen negativ skatt eUer garanterad mlnimUnkomst, Det var beklagligt att man I utskottet uppenbarhgen haruppfattat motionerna på det sättet. Annars hade vi kanske haft en enhälligframstäUning om en angelägen utredning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen A av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUersocialförsäkrlngsutskottets hemställan I belänkandetnr 36 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren blfaUll reservationen A av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde att han avsett altrösta Ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen B av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifallersocialförsäkrlngsutskottets hemställan ibetänkandet nr 36 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen B av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Beräkningen av förmåner inom den allmänna försäkringenför arbetstagare med hög sjukfrånvaro § 25 Beräkningen av förmåner uiom den allmännaförsäkringen för arbetstagare med hög sjukfrånvaro betänkande nr 37 I anledning av motion angåendeberäkningen av förmåner inom den allmänna försäkringen för arbetstagare medhög sjukfrånvaro. I detta betänkande behandladesmotionen 1971:346 av m. fl. (vpk), vari föreslagits alt riksdagenför sin del skulle besluta om sådan ändring av lagen (1962:381) om allmänförsäkring att 15 kap. 2 § erhöll av motionärerna angiven lydelse.Motionärernas förslag Innebar, att förevarande bestämmelser ompensionsberäkning för försäkrad född eUer tidigare skulle ändras så attföreskrivet vUlkor om sjukdom sänktes från 90 tUl och antalet tUlåtnasjukår ökades från tre fem. Utskottet hemställde att motionen 1971:346 inte föranleddenågon åtgärd. Reservatlon hade avgivits av (vpk) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall till motionen 1971:346 för sindel beslutade atl 15 kap. 2§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skulle ha avreservanten föreslagen lydelse. Beräkningen av förmåner inom den allmänna försäkringenför arbetstagare med hög sjukfrånvaro HerrOLSSON I (vpk): 1 flera avseenden får de äldre sämre utbyte avATP än vad som bUr fallet näi' systemet helt träder I kraft. De som bUr Iår får tio tjugondelar av full tlUäggspension, de som fyUer 1972 får elvatjugondelar osv, TUläggspensionens storlek beräknas tUls vidare efterårsinkomstens storlek under de tio bästa åren. För de äldre bUr det fråga om detio sista åren som yrkesverksamma. Genom stressen och den högt uppdrivnaarbetstakten, olycksfaU, yrkes- och andra sjukdomar drabbas de äldre arbetarnaav hög sjukfrånvaro. Men med detta sjunker Inte bara den direkta Inkomsten,utan därmed också det pensionsgrundande underlaget. har tidigareobserverat detta och lagstiftat om att sjukår kan undantas, om härigenompoängmedeltalet bUr högre. Förutsättningen är dock att sjukdomen skaU vara merän . Det är stipulerat att antalet sådana sjukår får vara högst tre. Motionärerna anser detta helt otUlräckligt och vUl attgränsen för antalet sjukdagar skaU sänkas till 45 och att antaletår som kan dras bort från beräkningen ökas tUl fem. Erfarenheterna frånarbetslivet visar att dessa krav är helt berättigade. De styrks också av att LObegärt utökning tiU beträffande arbetslöshet I samband med att beslöt att även Inkomstminskning till följd av arbetslöshet skulle gesamma rätt som inkomstminskning som orsakas av sjukdom. Jag känner tUl flera faU där äldre arbetare pressar sig UUatt arbeta, trots att de skuUe kunna bli sjukskrivna, bara därför attpensionsåldern är nära och därför att de inte vUl få en aUtför mycket reduceradpension under resten av sitt liv. Där har alltså inte den dhekta inkomstminskningenvarit orsaken tUl onödig påfrestning; klara kriterier för sjukskrivning harförelegat. Denna företeelse är outredd, men jag skulle tro att den är betydligtmera utbredd än vad makthavarna tror. Utskottet har i sitt avslagsyrkande bara en motivering,nämligen: "Då bestämmelserna I 15 kap, 2 § AFL tUlkom framhöllsatt försiktighet måste iakttas när det gäUer att införa pensionsförmåner InomATP som Inte grundar sig på en faktisk utan på en utebliven arbetsinkomst ochsom inte har någon motsvarighet i avgifter," Man anser också attuttalanden vid riksdag, då bestämmelserna vidgades att även gäUaarbetslöshet, beträffande försiktigheten gick I samma riktning. Vidare anförutskottet efter avslagsyrkandet att den sittande sjukpenningutredningeneventueUt kommer att föreslå att sjukpenningen skall bU beskattningsbar. Därmedskulle de problem som motionärerna anför I huvudsak bU lösta. Det antagandetmåste vara riktigt; då skuUe förmodar jag all Inkomst från sjukkassan bUpensionsgrundande. Men det visar ju ännu tydligare hur orättvist det nuvarandesystemet är, och det talar för att utskottet borde ha tlUmötesgåttmotionärerna. Hänvisningen tUl vad som sades 1962 är betydelselös ochInnebär Ingenting nytt. Med den typen av motivering kan man ju avslå vilketförslag som helst, oavsett problemet, utan att I sak ha bemött det. Kostnadernaför motionärernas förslag är tämligen begränsade och avserendast att I detta skede. Innan ATP helt slagit igenom, förbättrapensionsförmånerna för vissa grupper äldre arbetare. Om sjukpenningutredningenskulle framlägga ett förslag om beskattning av sådan sjukersättning, löser detinte problemet för de åldersgrupper som står nära pensioneringen, eftersomdet handlar om retroaktiva beräkningar. Beträffande retroaktlviteten har enremissinstans - rlksförsäkrmgsverket -uttalat att det skulle vara nästanogenomförbart att göra omräkningar av nu utgående pensioner. Detta khngar Utetfalskt, tycker jag, efter genomgången av gäUande bestämmelser, där det beskrivshur enkelt man får fram sjukdagar genom försäkringskassornas försäkringskort. Med stöd av det anförda yrkar jag bifall tUlden reservatlon med däri föreslagna ändringar av lagen om allmän försäkring somär fogad tUl utskottets betänkande. Beräkningen av förmåner inom den allmänna försäkringenför arbetstagare med hög sjukfrånvaro HenFREDRIKSSON (s): I det utskottsbetänkande vi nu behandlar haren utförlig redogörelse lämnats beträffande gäUande specialregler omförmånligare pensionsberäkning i vissa faU för personer som är födda eUertidigare, 1 betänkandet har också anförts exempel på hur sjukdom påverkarberäkningen av pensionspoängen. Därför är det inte nödvändigt att gå In pånågra detaljer I detta sammanhang. Låt mig, fru talman, endast understryka att när nuvaranderegler som gäUer de äldre arbetstagarna kom tUl skedde det just från denutgångspunkten att längre tids sjukdom skulle få aUtför ogynnsamma verkningaroch att man därför borde införa regler som neutraliserade dessa verkningar vidberäkning av pensionspoängen. Därför tillkom den bestämmelse som vi nu har. Omen försäkringstagare är sjuk skall det året överhoppas vidpensionsberäkningen, om pensionspoängen bUr högre om man bortser frånifrågavarande år. Man kan på detta sätt borträkna högst . Denna regel är naturligtvis tUl fördel för de äldreförsäkringstagarna, eftersom de vid sjukdom - och även arbetslöshet - kan fåtillgodoräkna sig pensionspoäng för den tid de saknar inkomst på grund avangivna förhållanden. Som i anförde sades det 1962, dådenna bestämmelse kom tUl, att man måste vara htet försiktig då det gäher attInföra förmåner, som Inte grundar sig på en faktisk utan på en utebliveninkomst. Detta underströks även 1968, när man ändrade lagen tUl att omfattaInkomstbortfaU som uppstått på grund av arbetslöshet. tycker nu att detta är en svag ochdåhg motivering. Med en sådan motivering skulle man, säger han, kunna avslåvUka förslag som helst. Det är klart att bakom denna formulering ligger enverklig bedömning av frågan. Att man tog bort de kortare sjukdoms-faUen, dvs.sjukdom , var just ett uttryck för den försiktighet som bordeiakttagas i samband med denna fråga. Enligt utskottets mening finns Ingenanlednmg att nu frångå tidigare uttalanden, allra helst somsjukpenningutredningen har tUl uppgift att pröva möjligheten att görasjukpenningen skattepUktig och därmed pensionsgrundande. Om så blir fallet,vUket vi tror, då löser man problemet på ett enkeU och jag hoppas även brasätt. Beräkningen av förmåner inom den allmänna försäkringenför arbetstagare med hög sjukfrånvaro Det är kanske något för tidigt att yttra sig om huruvidaproblemet kommer att lösas I sin helhet, VI får väl se vad utredningen och av utredningenföranledda förslag kommer att syfta till, I reservationen har man nämligen intetrott på att saken skulle kunna lösas tUlfredsstäUande genom ett sådant härförslag. En sådan här bestämmelse kan inte ges retroaktivitet, detär aUdeles riktigt, , Om vi skuUe införa en sådan bestämmelse kanman Inte omräkna utgående hvräntor. Ett sådant förslag skuhe då komma att gällaända fram till dess att man får en ändring tUlstånd, som föranletts av detutredningsförslag som kommer. Jag tycker att det är htet inkonsekvent av vänsterpartietkommunisterna jag vet inte om det beror på ett förbiseende - att man inteföreslagit någon ändring när det gäUer inkomstbortfall på grund avarbetslöshet. Vi har ju Ukartade bestämmelser I arbetslöshetsförsäkringen. Detär ytterUgare en anledning tiU att utskottet avstyrkt detta motionsyrkande. Omman gjort en ändring borde man ha ändrat på båda försäkringarna. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets hemstäUan, (vpk): Jag kan ge rätt I att det ärett förbiseende att vi inte har tagit med också arbetslöshet, men det hadeförmodligen inte lönat sig, I den frågan delar vi LO:s uppfattning att detborde finnas en femårsregel. Sedan viU jag förtydUga det Jag sade om svag motivering.Jag menar självfallet inte att det argument om stor försiktighet som mananförde 1962 var en svag motivering, men jag tycker att utskottets motiveringär svag när utskottet bara hänvisar tUl detta och Inte kan förstå att det haruppstått problem som man måste ta Itu med. Jag konstaterar att trots att han haryttrat sig efter mitt Inlägg Inte säger någonting nytt, utan bara anför denmotivering som utskottet har anfört. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall Ulldels utskottets hemställan, dels reservationen av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUi att kammaren bifallersocialförsäkrlngsutskottets hemställan I betänkandetnr 37 röstar Ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för Ja-proposltlonen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: § 26 Ersättning från den allmänna försäkringen förpsykoterapeutisk värd Ersättning från den allmänna försäkringen för psykoterapeutiskvård betänkande nr 38 I anledning av motion omersättning från den allmänna försäkringen för psykoterapeutisk vård. VI tordenog ha en ganska gemensam uppfattning om de mentala sjukdomstillståndens och depsykiska åkommornas växande betydelse I det nutida samhället. Man kan ha olikaåsikter om orsaksfaktorerna, alltifrån osunda effekter på människorna avtätortsbebyggelsen som sådan och konsumtions-, konkurrens-, status- och maskinsamhälletshårda press på de enskUda Individerna till störningar och påfrestningar avolika slag I uppväxtmiljöerna, där man Ju särskilt pekat på bristen på trygghetI de tidigaste barndomsåren såsom en viktig riskfaktor. Bristen på trygghet I uppväxtmiljöerna blir Inte mindre aven kultureU och andlig atmosfär, som av många livsåskådnlngsmässlgt och I frågaom moraliska basvärderingar uppleves som så motstridig och så pluralistisk. Hur man på skall komma rätta med depsykiska besvären såsom en del av den människovårdande verksamheten blirgivetvis beroende på uppfattningen om vilka kausalltetsfaktorerna verkligenär. Men på kortare sikt, fru talman, får man väl bete sig ungefär som vidkroppsliga sjukdomar och olycksfall. Man måste Inom kroppssjukvården intensivtoch engagerat ägna sig åt de akut sjuka, även om man och som man vetatt åtskiUigt kunde och måste göras rent profylaktlskt genom långsiktigasociala och mUjövårdande åtgärder för alt avvärja ogynnsamma samhällstendenseroch därigenom minska eller helt stoppa nyproduktionen av sjukdoms- ocholycksfall. Det är tydligt att människor med psykiska åkommor med de ofta mera dramatiskt Insättande och dramatiskt förlöpandekroppsliga sjukligheterna och olycksfallen har påtagligt mycket svårare att vinnatillräcklig uppmärksamhet såsom vårdfall. Ofta är det först när psykiska besvärslår igenom i form av kroppsliga sjukdomssymtom som sjukdomsfallet drar tillsig ett rimligt och tUlräckligt Intresse. Och ändå är det ju så att med nutidauppfattning om människan såsom en totalitet de kroppsliga och de psykiskasidorna beror av varandra. Dessa sidor är alltså ungefär lika viktiga. Denpsykoterapeutiska sakkunskapen borde därför beredas ökat livsrum i all sjukvårdoch mer än accepteras såsom ett betydelsefull Inslag I vår modernamera heltäckande sjuk- och hälsovård. Men psykoterapin är bara delvisgodtagen såsom ett sådant Inslag. Ersättning från den allmänna försäkringen för psykoterapeutiskvärd Jag vill dock gärna medge att denna terapiform somsiffror över psykolog-antalet visar - är mera godtagen nu än för några årsedan. För min del bötiade jag ta upp sjukförsäkringsbehovet vidvård av patienter, som får psykoterapi, och fick då andralagutskottet och att rikta sjukförsäkringsutredningsuppmärksamhet på detta problem. har sjukförsäkringsutredningen avgivit ettbetänkande. Utskottet refererar till detta betänkande där problemet behandlasoch skriver sedan välvilligt om motionen. Utskottet kan sålunda dela motionärernas uppfattning ombehovet av en utbyggd psykoterapeutisk verksamhet och finner det likaså vara enviktig uppgift för den allmänna sjukvården att kunna erbjuda kvalificeradpsykoterapeutisk behandling på för den vårdbehövande rimtiga ekonomiskavUlkor. 1 det sammanhanget finns det enligt utskottet anledning att övervägafrågan om ersättning från den allmänna försäkringen för sådan psykoterapeutiskbehandling som meddelas av annan än läkare. Utskottet finner slutligen att deriktlinjer som sjukförsäkringsutredningen angivit bör kunna bilda underlag fören mera slutgiltig lösning av denna fråga.