prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — De är oavsätthga, men det är också förenat med enförflyttningsskyldighet, VUken annan företagare har när det gäUt förflyttningskrivit att personalen i ett mycket tidigt skede bör ges en fyUlg informationom arbets- och bostadsförhåUanden på den nya orten, att de skah erhåUaupplysning om arbetslokalernas planläggning och åtgärder förbostads-anskaffnhig? När man sedan tar upp problemet om dem som mte önskarfölja med tUl den nya stationeringsorten säger man att det kan fmnas sådana somInte själva kan skaffa sig en annan anstäUning I och aUtsåskuUe känna sig stå i en tvångssituation. Departementschefen föreslår attstödåtgärder sättes in på ett tidigt stadium för att skaffa ett nytt arbete,och om vederbörande så önskar skall dessa åtgärder inriktas även på anstäUningutanför den statUga verksamheten. Statens personahiämnd bör som centralt organsvara för rekryterings- och omplacerhigsfrågoma I samband med omlokahsering,Möjhgheter skah ges tUl omskolning tUl annat yrke för att underlätta övergångtUl annan anstäUning, och lön skaU utgå under omskohiingen. Det sägs vidare i propositionen att om det trots aUa dessaåtgärder finns personal som inte viU föha med ut, uppstår frågan om i vUkenutsträckning omstationerlngsskyldlgheten skaU hävdas. DepartementschefenframhåUer på den punkten att I möjlig mån bör hänsyn tas tUl de skäl som denanstäUde anför, men prövningen bör ske från faU tUl faU, Därvidlag kan ohkaskäl samverka, och någon fuUständig lista över de skäl som utgör hinder för attmedföha kan inte göras upp. Departementschefen nämner dock som sådana skälmakes förvärvsarbete, vård av anhörig, nära förestående pensionsålder ochhälsoskäl, I propositionen räknas emellertid också vissa skäl upp som man ansermte vart för sig kan utgöra motiv nog för att avböja en omflyttning. Vad är det egenthgen som utskottet har tUlagt? Jo, det ärhelt enkelt att vi säger att prövningen skaU ske I en generös anda,Omstationerlngsskyldlgheten kan dock mte överges som prmclp. Detta skullenämligen kunna få svåröverbhckbara konsekvenser, då omstationering är något somförekommer i de flesta verk. Ta de anstäUda vid , som underden pågående rationahseringsepoken har varit med om att flytta kanske två ochtre gånger! SkaU jag ha rätt att uttrycka någon personhg uppfattning, vUl jagsäga att i förhåUande tlU vad som hittiUs har gäUt såväl mom den stathga sominom den privata sektom så finns det mgen grupp som har blivit så väl behandladsom den det nu är fråga om. Det spelar ju Ingen roU om man flyttar frånStockholm eUer från eUer från Nonland; ett uppbrytande från den vandamiyön är aUtid ett problem och det bhr vissa personhga påfrestningar isammanhanget. Såväl propositionen som utskottsbetänkandet tar aUtså uppde här problemen, och skiUnaden dem emeUan är väl att vi också har skrivit hiatt skälen skall prövas i en generös anda. Jag tror också att det var meningenfrån början. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet När det gäUer det fortsatta utredningsarbetet finns det enborgerUg reservation, där man kräver en parlamentarisk utredning medpersonahn-flytande. Utskottet understryker i sitt betänkande på s. 65, efteratt ha redogjort för den kritik som riktats mot utredningsförfarandet, angelägenhetenav att de anstäUda bereds Inflytande i det fortsatta planerings-ochutredrungsarbetet för utflyttningen. Man kan räkna med att det fortsattautredningsarbetet läggs upp så att detta önskemål bhr tUlgodosett. Vad en parlamentarisk kommitté beträffar så arbetar ju dennuvarande utredningen efter en tidplan som mnebär att man räknar med att 1972kunna lägga fram ett förslag tiU en andra etapp. Arbetet är alltså ganska långtframskridet, och det kan inte vara lämphgt att i ett sådant läge ändradelegationens sammansättning. Någonting som reservanterna, som verkhgen viU haen uppföhning av den första etappen, också kan tänka på är kanske att deparlamentariska utredningarnas förslag aldrig har lett tUl ett resultat Iriksdagen. VUl man, som jag förut sade, ha en snabb utredning och en snabbuppföljning, så bör man mte biträda reservationen utan utskottets hemstäUan,Anser man sedan att förslaget beträffande den andra etappen är av den arten attdet Inte kan Ugga tiU grund för ett beslut, har man möjhgheter att återkommaoch yrka på en parlamentarisk utredning, om man så önskar, utan att någon längretid har gått förlorad. TiU slut, herr talman, skaU jag med några ord gå igenom deohka reservationerna i den mån jag inte förat har berört dem. Det är framför aUt en ort som nämns såväl Ireservationerna som i motionerna, nämhgen . Hade aUa motioner bhvitblfaUna, så hade Nortköping fått utlokahsering av 400 anstäUda I stället . Men även nu försöker man plocka från Nonköping, Reservationen 2 vUl attluftfartsverket mte skaU flytta dit utan från tiU ,Utskottsmajoriteten hävdar att verket skaU förläggas tUl Nonköping, och vi harganska svårt att förstå den regionalpohtiska aspekten när man vUl flyttaluftfartsverket från tUl , I reservationen 3 sägs att det är lämpUgt attsjöfartsverket flyttas tiU , och man nämner UddevaUa och ,Det har talats -vitt och brett om att verken och deras personal skaU ha ettinflytande. I detta sammanhang har självt sagt att man inte vUlflytta ut men att Nonköping medför de minsta olägenhetema. Men strax ärreservanterna redo att föreslå att verket skaU flyttas tUl , Det kanväl mte vara av lokahseringspohtiska skäl som de föreslår , Detta ärett ganska htet verk, och reservanterna säger själva att det Inte "kantUlmätas någon större betydelse ur lokaliserings- och sysselsättningssynpunktför den ort dit verket lokahseras". Men om man ser som endel i en sammanhållen grupp som i så har det en betydelse. I reservationen 4 har i Kristianstadföreslagit att man skaU flytta lantbruksstyrelsen från tUlKristianstad. I propositionen har föreslagits att man tiU skaU flyttalantbruksstyrelsen och , en grupp på två myndigheter som harkontakt med varandra. Jag tycker att man inte skaU bryta sönder detma grapp,och detsammaanser utskottsmajoriteten, Enhgt rykte finns också hos jordbruketsorganisationer en tanke på att flytta tUl man hyser I varje faU ettvisst Intresse i detta sammanhang. Det är ganska Intressant med reservationerna 5, 7 och 8 urden synpunkten att man ju så ofta talar om att man behöver en förstärkning tUlNonland, Även om mte dhekt hör tlU Nonland så finns det, anserreservantema, behov av lokahsering tUl , Innan jag går närmare in på reservationerna viU jag förstsäga ett par ord tUl 1 , Han tycker att den geografiskafördelningen är aUdeles för svag tUl förmån, och det kan man tycka.Men jag anser det med den utgångspunkten förvånansvärt att vänsterpartietkommunisterna I sin partimotion föreslår att skogshögskolan skaU flyttas frånUmeå och att domänverkets lokahsering skaU omprövas. Det kan ju hite stå Iöverensstämmelse med vad sade om den geografiska fördelningen,för såväl som bör väl även de få något lokahserlngsobjekt. När det gäUer arméns tekniska skola är ensamreservant, och jag tror att jag bara kan säga att för måste det varabättre att ha det här I handen än att eventueUt bygga på reservantens löfte omframtiden. I fråga om domänverket finns det också en reservatlon avherr som går ut på att domänverket mte skaU flyttas tUl utanatt frågan skaU utredas ytterhgare. Jag tror att det är fel synsätt beträffandeett specieUt verk, om man som bakgrund har att man måste bedriva verksamhetenur regionalpohtisk synvinkel Jag är övertygad om att vUket verk som i framtidenän kommer att föreslås bh förlagt tUl , så kan det förasprecis samma diskussion som beträffande domänverket I det här faUet. När det gäUer skogshögskolan har en reservatlon avgivitsav folkpartister och moderater. Denna har Ingående behandlats av hert NUsson iTvärålund. Ett genereUt argument som jag skuUe vUja framföra, när mantar upp de problem som fmns ur kommunikationssynpunkt, är att det verkarsom om man levde kvar och Inte I den tid söm vi nu lever imed moderna kommunikationer såväl på järnväg och landsväg som i luften. Detfinns aU anledning att påminna om detta. Beträffande SGU fmns det en gemensam borgerUg reservatlonsom talar om att man skuUe förlägga SGU tUl Nonbotten, närmare bestämt Luleå.Jag vUl emeUertid framhåUa att SGU mte bara sysslar med malmletning, utan del av dess verksamhet är förlagd tiU södra och , och manbehöver ha en nära kontakt med naturvetenskapUg universitetsforskning. Därfördelar man upp verksamheten genom att lägga en del i och en del i ,och jag yrkar blfaU tUl utskottets förslag även I det faUet. När det gäUer reservationen 11 hänvisar jag tUl det somsades I den regionalpohtiska debatten I anledning av inrikesutskottetsbetänkande nr 7. Det finns inte mycket att tUlägga togupp samma debatt då, och vi skaU väl Inte behandla den saken Igen, I fråga om reservationen 12 beträffande flyttningsförmåner åt OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet tjänstemänvid andra verk än de som omlokahseras kan jag också helt Instämma med herrNUsson I när han säger att det Inte är stor skiUnad på de ohkahnjerna. I reservationen 14 förordas att man skaU ha möjlighetertiU ändringar i de nu aktuella utflyttningsplanerna. Jag tror att det bara voreatt förlänga ovissheten för dem det nu gäUer, och de verk som har svårt atttänka sig att flytta från skuUe kanske ägna en hel del avplaneringsarbetet åt att fmna upp nya argument mot en utflyttning. Det trorjag Inte vore lyckligt. Reservationen 15 gäller användning av stathg mark påJärvafältet. Jag tycker att det där smugit sig In en regionplanefråga som avserendast . Jag har för min del mycket svårt att ta ställning tUlvad den stathga marken på skaU användas tUl, och jag anser att mani decentraliseringens tidevarv bör inte minst från centerpartisternas sida överlåta åt regionplaneringsorganen att klara upp detta. TUl slut bara några ord om decentraUsering avfunktioner från de oUka verken. Jag tror mte att man kan dra någon gräns därman skaU gå in för utlokahsering av hela verk, utan det kan också finnasmöjhgheter att göra en utlokahsering av vissa funktioner. Där tycker jag attdet som i propositionen sägs om bör uppmärksammas. Riksförsäkringsverkethar 935 anstäUda, och man föreslår att 200 av dem skaUlokahseras tUl , arbetsuppgifterna för ytterhgare 200 centraltplacerade skaU placeras ut på försäkringskassoma rant om I landet, och 200kommer att flyttas ut tUl de lokala skattemyndigheterna. Då bhr det bara 335kvar. Det visar ju att man kan göra bådeoch i sådana här sammanhang. Med det anförda ber jag att få yrka blfaU tUlutskottets hemstäUan i betänkande nr 15 utom beträffande reservationen9, där jag yrkar bifaU tUl reservantemas förslag. HertERIKSSON 1 (fp) kort genmäle; Bara en kort repUk med anledrung av herrFagerlunds anförande, som jag tUl mycket stor del instämmer 1. Vad jag vlU bemöta är ord om att vi frånvårt håll har klart deklarerat att vi accepterar huvudprincipen I målsättningenom utlokahseringen, men att vi skickar med några brasklappar och kritiserarfinansministern och övriga som har utarbetat denna proposition. Ja, jag anseratt det är vår fuUa rätt att göra det. Och det är inte minst viktigt för denkommande utlokahseringen att man lär av de misstag som har begåtts vidplanläggningen av denna första etapp. var vänUg nog att citera VärmlandsskaldenFrödlng, och jag vUl kvittera det med att citera några ord av enSmålandsförfattare från egen hembygd. Om jag inte minns aUdelesfel sade något sammanhang: Människoma skaU ha frihet att göravad de vlU, och vUl de mte det så skaU vi tvinga dem. Det är ett citat som mte är helt opassande efter den dåhgaförberedelsen av personalfrågorna I denna proposition. Jag viU också säga attdet just är denne Smålandsförfattares tema som vi vlU komma Ifrån, när vi I enav reservationerna föreslår att de som är anstäUda vid andra verk än denu utlokaliserade skaU få samma förmåner och att vi på det sättet underlättarför så många som möjUgt att stanna kvar i , i (c) kort genmäle: Hen kritik av reservationema 5, 7och 8 drabbar ju mte . Vad gäUer den lokahseringspohtiskainriktningen av våra förslag måste väl medge att den är logiskoch konsekvent. var också Inne på ortvalet, 1 den fråganskall utveckla centems syn, men jag vUl ändå här helt kortvisa på den skiUnad som i hen anförande framkom meUan å ena sidansocialdemokraterna och å andra sidan . sade att det är negativt att flytta utstathga verksamheter tlU orter där det råder viss arbetslöshet. Det kommernämhgen att försämra möjhgheterna för de arbetslösa där att få arbete. Här är aUtsåherr mne på just flyttning av människor som det primära, medan detprimära för oss även 1 detta sammanhang är att flytta arbetstiUfäUena. Det ärju ett bekant förhåUande att vid flyttning av arbetstUlfäUen är det i många faUnödvändigt att vissa nyckelpersoner flyttar med för att grundlägga en godutveckling för företaget i fråga. Vi vUl medverka tiU regional balans även iorter som inte kan betraktas som storstadsalternativ, t. ex. , somenhgt detta faU är en olämpUg ort att flytta mynt- ochjusteringsverket tUl. Jag vill den här gången inte kritisera socialdemokratin det har gjorts så förat utan jag viU visa på skUlnaden mellan åena sidan Ideologiska syn på dessa frågor och å andra sidansocialdemokratins. När det gäher de bevingade ord, som användeför att åskådhggöra regeringens mod, vUl jag gärna ge regeringen ett erkännandeför att den har lagt fram det här förslaget. Men regeringen kan väl ändå intevänta sig att få erkännande för att den har försökt lära ut hur andra skallleva när den Inte ens försöker att leva efter samma regler själv. Det är på denpunkten som vi har kritiserat. Jag vlU se den opposition som inte skuUe påpekadet förhåUandet att regeringen borde ha gjort vad vi nu aUa är eniga om attregeringen skaU göra. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Helt naturUgt är vi i myckettacksamma för den stathga verksamhet som skaU flyttas tUl . Meneftersom motiven för utflyttningen i stor utsträckning är regionalpohtiska ochbör vara så, hade vi självfaUet också önskat någonting tiU . Att jagdrar en gräns meUan och trots att det är samma län,, beror på att enhgt beslut i gränsen för det aUmännastödområdet går där. Problemen i är utan tvivel större än IGästrikland. Hen tog också upp de företagsekonomiskaproblemen. Jag delar helt uppfattningen att de företagsekonomiska problemenskaU belysas på ett riktigt sätt det har vi också understrukit i vårpartimotion. Men hur har det varit med undersökningen av de samhälls- 2* protokoU 1971. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ett av de få verk, som har gjort en sådan undersökning, vilkenpresenterades för Kungl. , var just mynt- ochjustermgsverket, Enhgt den undersökningen var transportkostnaderna något högrenär det gäUer , men skiUnaden är ytterst hten, I aU synnerhet om mananvänder sig av statens jämvägars dotterbolag godscentraler. Då blirfraktkostnaderna från t. ex. EskUstuna , från 54 000kronor och från . Det är en ganska minimal skUlnad, ochmed aU sannoUkhet torde förläggning tUl ur andra synpunkter, som jagsade i mitt tidigare anförande, uppväga den hlla sklUnaden itransportmerkostnader som utredningen påvisar. Det sägs dessutom i sammautredning att man från för vissa sträckor kan räkna med en reduceringav transportkostnaderna genom det stathga transportstödet. Mycket tyder aUtsåpå att det även ur företagsekono-rrusk synpunkt kan vara lämphgt att förläggamynt- och justeringsverket tiU . Hen i Mahnö (vpk) kort genmäle; Med anledning av kritik motvår motion -vlU jag helt kort säga att motionen, när man lägger sammansynpunktema i den. Inte föratser någon nettoförlust totalt för skogslänen. Hen bör vara medveten om att bakgranden tUlförslaget totalt sett var den skeva fördelnmgen regionalt, som blev ettresultat av ursprungsförslaget. Man kom i bryderi huravida man skuUe låta delokahseringspohtiska eUer de funktloneUa argumenten överväga beträffande vissaav de Institutioner som föreslogs skola läggas tUl stödområdet men i fråga om-vilka det funktloneUt sett, exempelvis beträffande skogshögskolan, med fogkunde kritiseras att så skedde. Det var ett specifikt dUemma, För att Inte rivaupp hela förslaget, när floden av ändringsyrkanden kom, var det rimligt att gåIfrån detta och så att säga låta de lokahseringspohtiska momenten överväga. Men det hindrar ju Inte att det påfunktloneU grund fmns en vägande kritik att rikta mot vissa lokaliseringar närdet gäUer den situationen. Vi har aUtså inte i reservationen -vldhåUltmotionsyrkandena härvidlag, vilket bör notera. Han har ju självvarit i precis samma situation när det gäUer t. ex. TRU-lokahserhigen, SGU-lokaUsermgenoch Söder-hamnslokahserlngen. I dessa faU befinner han sig I precis samma läge,och beskyUningen studsar tUlbaka på honom själv. Men hela den saken är juöverspelad. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle; Jag skaU inte fortsätta debatten med hertSvensson I . Jag bara konstaterar att jag citerade ur vpk:s partimotionoch att framhåUit vUka funktloneUa synpunkter som kan läggas pådenna fråga. Det enda man nu har att komma med är att bör kompenseras förnämnda bortfaU genom omlokahsering av något av de verk som hänvisats tUl andraområden än stödområdet o. d, står emeUertid kvar. När jag, i , tog upp kritiken mot de dåhga förberedelsernavågade jag säga att man mte bör kasta sten på dem som gjort vad man själv viUemen inte tordes göra. AUa dessa brasklappar och aUt detta resonemang om dedåhga förberedelserna, om personalens ringa inflytande och annat är felaktigaur den synpunkten, att det inte finns något område där man gjort så storainsatser som på detta. Då tycker jag att det är orättvist att föra debatten pådet sättet, i synnerhet som man sedan kommer fram tiU samma resultat som ipropositionen. Vad i sade om den ideologiskabakgrunden och om att "vi viU Inte flytta foUc utan funktioner" låterju fint. Men han slår ju Uijäl denna princip när han omedelbartdärefter konstaterar att vissa nyckelposter självfaUet måste flyttas med. har ju själv I en reservation föreslagit bidrag för flyttning från södradelen av tUl , även för sådana funktioner som mte kan betraktassom nyckelposter. Det visar att detta bara är slagord och ingenting annat. Det är klart att man bör försöka flytta ut arbetstUlfäUenaför att på så sätt få en regional balans. Vi bör emeUertid vara på det klaramed att det aUtid kommer att förekomma en förflyttning av folk I det härlandet, på samma sätt som under aUa tider hittUls; jag har talat om vartsmålänningarna har flyttat under gångna tider. Hen tar åter upp och delar än engång på det länet. Jag tror att problemet för oss som bor I glesbygd jagräknar mig själv dit; jag bor på en bruksort mte i och för sig är att bo I englesbygd, utan problemet är att bo I en glesbygd som Icke har en attraktivtätort på rimUgt avstånd. Vi skaU inte tro att -vi kan få sådana tätorterÖveraUt i , utan det måste bU ett visst avstånd tUl dessa attraktivatätorter. Men möjhghetema att verkhgen klara den regionala balansen Ugger I attskapa attraktiva tätorter spridda över hela landet, och då kan vi inte satsa påför många. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet () kort genmäle: Jag tycker att det ärhårt av hen att kaUa för glesbygd. Vi är dock etttUlväxtcentrum med ca 30 000 innevånare där människor trivs och dit många flyttar även från , m, fl, företag har flyttat dit och mantrivs mycket väl. Att kalla en sådan ort för glesbygd är väl ändå en egendomligbedömning eller stor brist på geografiska kunskaper. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: framhärdar i sin repUk att det skuUe varanegativt för om människorna som arbetar i mynt- och justeringsverketskuUe flytta dit. AUa kanske inte flyttar dit. Men jag rekommenderar herrFagerlund att åka tih och fråga om de som bor där uppleverflyttningen av mynt- och justeringsverket dit som negativt, om de anser attSöderhamn är en ort som det icke skuUe vara riktigt att flytta ut stathgverksamhet tUl. När t, ex. Uddcomb flyttade från tiU ,följde Inte hela personalstyrkan med. Det uppstod ett betydande behov av lokalrekrytering, efter vad jag har hört. När gruvprojektet i Stekenjokk inte kundegenomföras vUle man ju flytta arbetstiUfäUen tUl . Att även några nyckelpersonerbehövde OmlokaUsering av viss statlig verksamhet flytta medtUl VUhelmina, måste vara en mycket stor positiv tUlgång för orten som sådan. Här exempUfieras den primära instäUningen tUl hur vi skaUbygga vårt samhäUe och vilka Instrument vi skaU använda för att uppnå enregional balans. Det är alldeles givet, som har sagts, att utflyttningav statUga verk Inte ensamt löser problemet om regional balans, men det är enpoUtlsk gest och en vUjeinriktning från regering och riksdag, som gör att ävendet övriga näringshvet, oavsett om det är privat, stathgt eUer kooperativt,vågar decentraUsera också sina verksamheter tlU andra delar av landet. I detavseendet tror jag att det beslut som jag hoppas att kommer att fattaså småningom efter denna långa debatt kommer att få en mte minst psykologisktstor betydelse. HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag viU bara säga tUl hen att efterhans tal om såsom tUlväxtcentrum kanske man inte behöver någonlokaUsering dit, utan klarar sig ändå. i talade om flyttningen avarbetstUlfäUen och sade att man mte skaU flytta arbetare. Jag viU då säga att ikonsekvens med flyttningen av arbetstUlfäUen får man också en flyttning avarbetstagare. Vad jag försöker tala om för hen NUsson I är att detfmns en kopphng meUan dessa två saker. AUra först -vlU jag instämma i det anförandesom höU I debattens början. Därefter kan jag fatta migkort genom att jag bara skaU ta upp ett par detayfrågor I detta stora komplex. Även om I princip har accepterat dettaförslag, fhms det en del detalj punkter, där vi har htet avvikande mening. Dethar kommit tUl synes i några reservationer. Även om utskottet har strävat efteratt uppnå största möjliga enighet, har det ändå bhvit 15 reservationer. Jag viUtala om reservationen 8 och ett särskilt yttrande som vi har. Reservationen 8 gäUer flyttningen av skogshögskolan tUlUmeå. Även om -vissa skäl kan anföras för en flyttning av skogshögskolan tiUUmeå, vUka redovlsade I sitt anförande, anser dock vireservanter att de övervägande skälen talar emot som lokabserlngsort. JagskaU endast nämna ett par av skälen. Skogshögskolans lärarkoUeglum säger I en av koUegletutgiven promemoria i anledning av flyttningsförslaget: "Våra alternativsyftar tUl att Ulustrera att frågan om skogshögskolans lokalisering är en förvårt land så viktig fråga att den måste bh föremål för en mera ingåendeutredning än den synnerUgen bristfälhga belysning av frågan som hittiUsredovisats. Det synes som om skogshögskolan uppfattats som en nära nog renodladutbUdningsanstalt, medan forskningsverksamheten, utgörande avskogshögskolans aktivitet, beaktats I mycket ringa grad." Alltså 80procent forskningsverksamhet och undervisning! Denna forskningsverksamhet har sin tyngdpunkt i södraSverige, och om förläggningen skaU ske tUl , blir man troUgen tvungen attskapa ett nytt forskningscentrum i , bl. a. därför att många av provernapå sjukdomar och skadeinsekter måste vara I laboratoriet , ochdet är inte möjhgt med aUtför långa transportvägar, vUket det skuUe bh tUlUmeå. Ett annat skäl som talar emot att man nu skuUe besluta omförflyttning tiU är det förhåUandet att en utredning pågår omskogshögskolans framtida orgarUsation. Det är skogshögskolans styrelse som isamverkan med representanter för skogsindustrin håller på med en internutredning som är avsedd att i sm tur ge basmaterial tlU en fuUständigareutredning om hur den högre utbildningen på detta område för framtiden skah seut. Först därefter, anser vi, kan man ta stäUning tUl om verksamheten skaUförläggas tUl eUer tUl som på s. 126 i propositionen nämns somett tänkbart altemativ. Jag nämnde inledningsvis att skogshögskolanslärarkollegium utgivit en promemoria. I den redovisas också ohka tänkbaraaltemativ tUl den föreslagna lokaUseringen tUl .