prot · FU0996 · 1971-12-31 00:00:00 — OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet har mannått, herr talman? Man har nått precis motsatsen. Man har fått personalen, näranog som en man, emot sig genom att man på ett upprörande sätt - jag tvekar inteatt säga det har nonchalerat elementära företagsdemokratiska skyldigheterjust när det gäller att ha kontakter och höra den berörda personalens mening.Personalen betraktar sig nu som mer eher mindre våldförd och över huvud tagetsom omyndigförklarad, eftersom man inte fått vara med och framföra sinasynpunkter, som säkerhgen hade varit utomordenthgt värdefuUa och som skulle hakunnat underlätta det hela och fått saken att löpa på ett smidigt och förnämhgtsätt. Jag skah inte, herr talman, utveckla det här temat vidare. Jag har väcktmotionen - och, som sagt, fått medmotionärer från de fyra demokratiskapartierna med mig - av två huvudskäl, som jag redovisar för min personhga del Jag reagerar och protesterar mot att sådana häringripanden och förändringar i samhäUsstrukturen, som framför allt avregionalpoUtiska skäl är nödvändiga, grundas på ett utrednlngsmässlgtundermåUgt aktstycke det Sjönanderska betänkandet. Jag reagerar Uka starktmot att en av mitt partis centrala idéer decentraUseringstanken - skaUförfuskas på ett sådant sätt som här sker. Man kan skicka ut många tusenbyråsekreterare runt om här i landet utan att det väsenUiga elementet Idecentrahseringstanken förs ett enda tuppfjät närmare målet, nämligen attdecentralisera makten och maktfunktionerna. Hur många byråsekrete-rara ochlikställda man än skickar ut, så finns likafullt makten kvar i kanslihuset ochfinansdepartementet. Vad jag vUl och vad vårt parti yrkat på i alla möjUgasammanhang är att maktfunktionerna skah decentraliseras och läggas pålänsplanet, på det kommunala planet och överhuvud taget på regionalaorganisationer. Då först når vi en verklig decentralisering. Jag har aUtså, herr talman, i den här motionen begärt -och det gör jag nu också äterförvisnlng av hela ärendet för att få en riktigutredning gjord, en utredning som kan utgöra underlag för en bättre, en mermeningsfuU och mer effektiv decentrahsering av den statliga verksamheten. Jag yrkar,herr talman, blfaU tUl motionen 1304. Idetta anförande instämde i (fp). HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag skah inte ta upp aUt vad om hur dåhg den här utredningen är och om att den inte borde ligga tUlgrund för det beslut som utskottet nu föreslår att fatta. Men det ären sak i anförande som jag viU poängtera. Han säger att hanspartis bärande tanke när det gäller decentraUseringen har förfuskats genom denhär propositionen. Jag noterar då att hans partis representanter i utskottetförfuskar den här idén genom att tillstyrka propositionen och ställa sig bakomutskottsbetänkandet. Tydligen är ganska ensam om uppfattningen attdenna idé skuUe ha förfuskats. Jag noterar det! Låt migtUl slut bara påpeka att det är en läpparnas bekännelse när säger att han viU ha en decentrahsering och kommermed det här förslaget. Hen () kort genmäle; Det är inte mycket att tUlägga. Om ett sådanthär viktigt beslut skaU genomföras och decentrahseringstanken föras ut tUlmeningsfyUd verkhghet, så måste beslutet grundas på goda och objektiva ochicke undermåliga utredningar. Vad det gäUer att jag hänger mig tiU endast läpparnasbekännelse i en för mig central Ideologisk fråga är det en anklagelse som jaginte har anledning att bemöta. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Hen i (m): Bland de verk och institutioner som föreslåsutflyttade från befinner sig även statens institut förbyggnadsforskning. Detta institut skUjer sig från de övriga genom att det intehar några fasta tjänster. Många av Institutets medhjälpare deltar också iuniversitetsutbildning och teknisk högskoleutbUdning. Detta förhållandemotiverar att förläggningsorten är en universitetsstad. Ur lokahseringssynpunktkan detta emeUertid inte tUlgodoses. Det gäller då att komma så nära en sådansom möjligt. Den föreslagna placeringsorten - - tiUgodoser mte dettakrav. Däremot är den lämpligaste orten med hänsyn tiU närheten tUl Göteborg.Med den motorväg mellan dessa städer som håller på att byggas utbUr restiden mycket kort. Vidare har institutet ofta förekommande kontakter medutlandet. Dessa kan också lätt upprätthållas genom tiUkomsten av det nyaHärrydafältet, vet man inte något om var de för Institutetsärskilt viktiga verken kommer att hamna när det bhr fråga om ytterligareutflyttning, eftersom dessa verk alltjämt ligger kvar i , Därför menarvi, några stycken motionärar, att det vore lämpligt att denna utflyttningskedde tUl . Det har också visat sig att det finns ett mycket stortintresse för detta bland dem som arbetar inom detta Institut. Med hänvisning tiU bl. a. dessa synpunkter har vi imotionen 1336 föreslagit att institutet måtte förläggas tUl , som harstora möjhgheter att ta emot en sådan här stathg verksamhet. Men denna stad hari den förevarande propositionen Ihågkommits mycket htet. Jag yrkar därför, herrtalman, bifaU tiU motionen 1336. Idetta anförande instämde herrar (c) och (). FruHÖRNLUND (s) kort genmäle: 1 mitt första inlägg konstaterade jagatt de lokalpatriotiska synpunkterna mte hade fått något påtaghgt utrymme Iutskottsarbetet, utan vi har försökt att bedöma frågorna ur ett vidareperspektiv. Det kan kanske vara frestande att yrka bifaU till en motion, somupptar förslag om ytterUgare objekt tiU den egna regionen, men jag tycker attherr i skaU ha två saker i minnet. För det första fanns inte med i det förstaförslaget, dvs. delegationens förslag, men i propositionen har vi fått delsprovnings- OmlokaUsering av viss statlig verksamhet anstalten,dels en bibUotekshögskola. Vi i har chansen att få vara med även ifortsättningen. För det andra skuUe jag absolut inte vilja vara med om att taifrån något av de verk som har kommit tiU del. Även är jufaktiskt beläget i Nonland. Jag förstår att hen är mindre känslig påden punkten än vad jag är, men jag tycker i varje fall att hen bordevara tacksam för att genom Kungl. Maj:ts förslag erkänns såsom ettstorstadsalternatlv. Det är av mycket stor betydelse för Boråsregionensframtid. Jag är verkhgen tacksam över att vi har kommit med i detta förslagöver huvud taget. i (m) kort genmäle: För det första finns inte bibhotekshögskolanmed i denna proposition, vilket påstår. För det andra har Boråsinte ihågkommits i någon nämnvärd utsträckning vid denna utflyttning. Det ärdock ett faktum. För det tredje är detta inte ett lokalpatriotisktframstäUt yrkande, utan detta yrkande har främst emanerat från personer som ärverksamma inom detta institut och som menar att det är nödvändigt attinstitutet förläggs i närheten av en universitetsstad om det i fortsättningenskall kunna behålla sin personaluppsättning. Det är ett faktum. Fm () kort genmäle: i kan ju konstatera ibetänkandet att bibUotekshögskolan också nämns i detta sammanhang, även om denkommer i en särskild proposition. Jag vUl också konstatera att vadsom är viktigt för mig i sammanhanget är att man inte skall försöka att roffaåt sig av andra orter. Man skaU väl vara nöjd om man har fått med av dennalokaliseringskaka. Jag tycker att i detta fall bör vi i faktiskt varanöjda med att vi över huvud taget har kommit med. FruERIKSSON i (s): Det var ett gripande slut hadepå sitt anförande; man skall inte vara lokalpatriot, och man skall vara tacksamom man får någon bit med av lokahseringskakan! Den som representerar är fuUt medveten om får vara lokalpatriotisk och att någon del av lokahseringskakan intekommer i fråga för oss, eftersom vi så att säga får bestå det hela. Efter ett dygns debatt här har propositionen redovisatsotaliga gånger. AUa har upprepat långa meningar ur den. Jag skuUe också kunnagöra det, så att jag fick ett mer njutbart anförande, men jag låter bli attgöra det, eftersom aUa redan har det i sina papper. Man har också i aUoändhghet idisslat detta remarkabla betänkande. Jag skaU därför avstå ocksåfrån att ta upp det. Det är endast ett par av talarna i kammaren som har yrkatpå att propositionen skuUe avslås och att ärendet skuUe gå tUlbaka för nyautredningar och en ny bedömning. Jag är med på en motion med sådant yrkande, motionen 1304av m. fl., och jag ber redan nu att få yrka bifall tiU den. Det finns främst tre skäl för att gå emot en, som dettycks, enig riksdag i den här frågan. För det första är det unikt beträffandeett förslag med så vittgående förändringar, ett förslag som måste orsaka såstora kostnader och ingripa i så många människors liv, att det inte harkalkylerats med vad det förslaget kommer att kosta. Det kommer, såvitt jagförstår, att dra stora kostnader för aUa skattebetalare i hela landet. Detkommer naturligtvis oatt ge ökade skattekronor i några kommuner, men i detstora hela bhr det mycket stora utgifter, som inte ger någon som helst ökadproduktion och som inte medför förbättring i någon verksamhet. Det är väl ingensom viU påstå att det på något sätt innebär så mycket högre standard, om ettarbete utförs i en stad i storleks-grappen näst efter . Det gäUer intesmåorterna dem har man awlsat här - utan det gäller de näst största städerna,något som med ett flott ord kallas storstadsahernatlv. Man kan nästan få detintrycket ibland att det i och för sig måste bU en bättre produktion, men jagtror det inte. Under aUa förhållanden måste framåtverksamheten delvis lamslås, delvis koncentreras helt på flyttningen. Myckenverksamhet desorienteras genom att man har så kvar i ochmåste helt inrikta sig på att nyinrätta ett verk på ett annat håU, Därmed kommer också aUa försök att rationaUsera det hardock påbörjats sådana och de pågår fortlöpande i många verk att vara helt omöjhga, och rationaliseringen kommer också i framtidenatt, med den sphttrlng av verken som kommer att ske, bh omöjhggjord. Jag ärhelt övertygad om att framtidens dom över ett beslut av denna art bhr ganskahård. Vi upplever en huggsexa. Var och en är framme ochtar sm bit eller, som sade; "Man betraktar som enstrandad val, och var och en går fram och hugger sig en bit späck." Den här dagen bhr och vänner. Det är intenågon skiUnad på de oUka partierna - möjligen är det en nyansskiUnad mellan deborgerUga partierna, som i mycket, mycket starka ordalag förebrår regeringenför att den inte har överlagt tUlräckligt med personalen. Detta är ett klandersom givetvis kan uttalas av alla, men det har inte funnits någon som har sagt,att om man hade överlagt med personalen och hade tagit hänsyn tUl personalensönskningar, så att det hade blivit ett annat resultat, så skuUe man haaccepterat det, AUa har tydligen varit utomordentligt nöjda med det resultatsom regeringen har kommit till genom den något brådstörtade och med hård handdrivna planering som accepteras av aUa, Jag tror inte att det harvarit en så förfärligt stor uppoffring för utskottet att, som det sades, se 53stockholmare stå och tigga och be att få bh kvar. Jag tror att det var herrEriksson i som sade att man i utskottet varit så storartad: man hadetagit emot 53 personer och låtit dem göra sig hörda. Tydligen har det intepåverkat någon. Jag tror inte att man skuUe ha påverkats mer I sin instäUningtill den här frågan, om regeringen tagit ytterUgare kontakter. Man är överens. Det har varit htet slagsmål mot någrastycken, men i stort sett äter inte den ena räven upp den andras höna. Man harlugnat sig när man mte fått så mycket, därför att man har fått löfte; i nästa OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet dragningbhr det min tur, i synnerhet om jag håUer mig riktigt lugn . Man får inte så värst stor respekt för detta. Sedan visarman upp ett hyckleri av det mest kvahficerade slag, som jag hört från flerahäri dag. Man säger: Vi är inte lokalpatriotiska! Liksom om detta vore någotfult. Det är väl naturhgt att varje riksdagsman talar för sin krets. Det är välinte så konstigt. Men man har förnekat att man ärlokalpatriotisk. Man tänker bara på landets bästa. När nu den stathga verksamheten bhr förvisad frånStockholm och den som är kvar har ett hot över sig om att utflyttningen kommeratt fortsätta, är detta väl ändå något ganska egendomligt. Självklart kunde manha föreslagit att en annan stad skulle bli huvudstad det tror jag visst.Huvudstaden kan man ha både i och och htet varstans. Men jagtrodde att den stad som skall vara huvudstad också skah ha förvaltningen. Jagtrodde att den stathga förvaltningen var det som konstituerade huvudstaden. Man har sagt att stockholmarna skaU vara tacksamma ochglada över att de shpper ifrån alla de olägenheter som är förenade med att varai . Riksdagsmännen vet ju hur det är. Man har också sagt: Vi kommeratt erbjuda service. Det var visst som sade; De skah få se sigomkring, om de kommer ned tih . Ingen har hört om man också skaU bjuda påkaffe, men det var ungefär den tonen: Bara de kommer ned skaU vi vara väldigtsnäUa. Vi erbjuder bostäder, vi erbjuder service osv. Det hela är htenedlåtande. Men det är naturhgtvis rohgt att få vara nedlåtande emot dem somtvångsflyttas. I själva verket kommer det att bh så att man ingalundaräknar med att de utflyttade tjänstemännen i synnerhet inte de högre -ständigt skah stanna på orten. Det har man ju också sagt här. Man har helatiden sagt: Det är så nära tiU , så det är ingen svårighet att resadit. Det har varit och det kommer att bU så med de verksamheter som är förlagdautanför att man kanske får dubblera överdhektören, man får dubblerabyråchefstjänster, därför att ständigt måste på vägen meUan och dennya orten befinna sig några stycken av de högre ämbetsmännen. Så har det varitpå de ställen där man haft sådan verksamhet. Självklart måste de också hanågonstans att bo när de kommer tiU , så helt behöver vi kanske intemista dem. Därmed har man också visat hur orationeUt det hela är när manspUttrar ut hela förvaltningen. Jag ser aUa riksdagsmännen sitta i sina bänkaroch le lokalpatriotiskt över vad de kommer att få och med ironi se på dem somföreträder den krets, där man kommer att få känning av utflyttningen. Men vifattar ett beslut som måste dra mycket stora kostnader kostnader som vi inte vUl redovisa. Investeringarna kommer säkerligen att dramUjardbelopp fast man inte sagt något om det. Man skaffar sig en tungförvaltning, man skaffar sig ett hinder för framtiden att kunna rationahserabort förvaltningen. Det är inte lätt att rationahsera bort det hlla verk somkommit till långt bort, när man har det som hgger ganska nära i verksamhet. Varoch en vUl väl ha kvar de arbetstiUfäUen som man lyckats skapa sig i det verkman är anställd liksom den serviceapparat man är van vid. FråncenterpartihåU har det sagts att det är inte stockholmarnaman vih utlokalisera utan det är arbetsplatserna, och det är ju rakt på sak.Andra har - och där vUl jag faktiskt ge hert en eloge - mycketbestämt sagt att det bhr självklart mycket stora besvärligheter för dem som nubor i , har sin verksamhet där tUlbaka och har sinfamih där när de skah flytta ut från staden. Jag är tacksam för att han sadedet, för det låg ingen honi i det. Det är självklart så, även om många inte tror det, attStockholm är hemorten för många människor. De som bor här har precis sammakänsla för sin bostad som andra, även om folk utanför den här staden anser attden bostaden Inte är värd att bo i. Stockholmarna tycker faktiskt om gatornahär, de har kanske lagt ned sina pengar på ett hus i staden, de har sinaanhöriga här och de har därtiU någonting som kanske är vanUgare i änpå många andra håU, nämligen hela familjen i verksamhet här. Det kan betyda attom maken måste flytta så ökar arbetslösheten på den plats dit han kommer omockså makan flyttar med. Det observerade också . De kanske fårräkna med att skihas åt helt och hållet om den ene har kvar sin verksamhet iStockholm och den andra bor på ett annat håll Så kan man kanske leva ,men det är ingenting som man precis vill ha. Har man dessutom barn som kanskegår I skola här i blh det ytterhgare svårigheter. Jag sade vid något tUlfäUe att om man drar upp enstockholmare så drar man upp honom också med rötter. Rötterna blöder, även omdet låter sentimentalt. Jag tror mte det är överord att säga att mångamänniskor som bor här känner sig förtvivlade över att behöva flytta. De kanhite se någon mening i att man lägger ned stora kostnader på att flyttaverksamheten tiU en annan ort och att den nya orten sedan antingen tar emot destockholmare som flyttar dit eUer också gör dem arbetslösa. Jag har bhvit attackerad av människor på orter därarbetslöshet råder, och de säger att det inte är riktigt att inte stockholmareskah få gå samma öde tUl mötes som andra. De menar att det är en rättvisesakatt så och så många stockholmare också bUr arbetslösa. Detta har inte sagts häri kammaren men av många människor ute i landet. Jag har svårt att se att det är en angelägenhet förriksdagen att skapa ny arbetslöshet eher göra en omflyttning som Inte tjänarnågot produktivt syfte. Jag tror dessutom att det blh mycket svårt attgenomföra många av de omlokahseringar som är föreslagna hksom många avdem som man tydligen ligger i startgropen att planera för. På många områden bhrdet säkert svårt att finna befattningshavare som är inkörda på verksamheten.Jag tror aUtså att det bUr en mycket kostnadskrävande omflyttning, dels därföratt man på den nya orten måste bygga upp ett verk, dels därför att man ävenmåste räkna med en upplärnlngstid av väldigt många befattningshavare. Även detsenare bör man ta med i kostnadsberäkningen. Jag vet att det är en otacksam uppgift att tala för demsom utlokahseras - de något över 6 000 och deras famiher. Jag vet att det ärfåfängt att hoppas på att man skaU sansa sig Utet och se hur dethela utfaUer innan man ger sig på ytterhgare verk och verksamheter. Jag vet attdet är otacksamt och meningslöst att hoppas på OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet att detskulle vara möjUgt att ge de anstäUda här i den valfrihet som vorerimhg. Det sägs att det inte är något skäl att man har sina anhöriga här, bott här i hela sitt hv det är inte något skäl tih att medge en människaatt få stanna kvar i verksamheten i . Det är inget skäl att man har entäppa eller att man har ett sommarställe nej, det är det självfaUet inte förden som inte vill ta skäl! Men så mycket kan väl sägas som att fattas ettbeslut som föregåtts av mycket större bryskhet när det gäUer enskildamänniskors existens och arbetsvUlkor än något annat beslut. Inga yttre skälfinns tiU att försämra arbetsviUkoren utan det hela är endast, anser jag, enfelaktig lokahserings-spekulation. Jag ber att, som jag har sagt, fåyrka bifall tlU den motion som några stockholmare har dristat sig att väcka.Det är med stor sorg i hjärtat som jag vet att den inte kommer att vinna någotgehör här i kammaren. HenÅNGSTRÖM (fp): Debatten har pågått . Devärderingar i stort och de principiella synpunkter som jag har på omlokahseringspropo-sitionenär redan framförda och I det hänseendet vill jag bara referera tiU utskottetsordförande, i . I mitt anförande viU jag därför inskränkamig tUl att beröra två punkter som varit aktuella under dagens debatt skogshögskolansomlokahsering tih och den fortsatta utlokaliseringsverksamheten i kommandeomgångar. i sade att talarna hade varitlokalpatriotiska men inte velat erkänna det. Jag vih erkänna att jag ärlokalpatriot och jag viU också betrakta mig som något av en missionär då detgäller att sprida kunskap om de resurser som finns vid . Från utskottets ledamöter har omvittnats att fråganom skogshögskolans förläggning tiUdragit sig stor uppmärksamhet. Utskottetsmajoritet har glädjande nog stannat för att skogshögskolan i sin helhet börlokahseras tiU med de modifikationer som senare kan visa sig nödvändigamed hänsyn till den forskning som skaU bedrivas i södra och meUersta Sverigeoch den framtida organisationen av undervisningen. TUl utskottets betänkande har dock fogats en reservation,där reservanterna uttalar tveksamhet beträffande möjligheterna att med sombas bedriva forskning inom det skoghga området. En del andra talare haruttryckt samma tveksamhet. Jag är förvånad över att bland dem också haruppträtt . Han var på besök i och jagtrodde att han då hade haft tUlfälle att få kännedom om de resurser som finnsvid i . När det gäUer den institutionella forskningen har en deluttalat tvivel om att erforderhga resurser skaU kunna byggas upp i ochvärdet av ett samarbete meUan skogshögskolan och . Jag vihtacksamt ta detta tUlfälle i akt för att skingra den bristande kunskapen omvårt yngsta universitet. Då det gäller biologi, fysik och kemi hgger Umeåuniversitet hka långt framme som övriga universitet i landet och de aktueUaämnesföreträdarna har gjort sig kända för att vara både mycket skickliga ochambitiösa. Vid har det också skett en profileringav just biologin och kemin, ämnen som har ett direkt samband med den skogligaforskrungen. Det kan också vara värt att nämna som en ytterUgaredokumentation att de kemiska och biologiska Institutionerna fått fram en metodsom gör det möjhgt att efter sådden få reda på banträdensärftliga egenskaper, en upptäckt som väckt uppseende över hela världen och somkommer att få den största betydelse för skogsvården. I detta sammanhang vill jag också påpeka attarbetsmedicinska Institutet skaU få en fUlal I , något som också har mycketstor betydelse då det gäUer den skoghga undervisningen och forskningen. Jag vUldessutom påpeka att vi I ständigt har 20 utländska forskare i arbete ochatt det under den kommande sommaren där kommer att hållas tre storainternationeUa vetenskaphga kongresser som kommer att samla i runt tal 1 700deltagare. Jag vlU, herr talman, ha sagt att vi har ett kvahtativtmycket bra universitet i , och jag hoppas att kammarens ledamöter serkontrasten mellan dessa mina uppgifter och tidningsuttalandet i går avprofessor på skogshögskolan, där han betecknade verksamheten vid Umeåuniversitet som ett "stUlsamt knaprande på lokala pseudopro-blem".Dessa ord skaU stäUas mot de lämnade uppgifterna om internationellt utbyte ochinternationeUa forskningsframgångar för . Jag tycker också attdet Ugger en hel del av honi i det förhållandet att professor harlämnat tUlbaka ett forskningsanslag på , som hade tiU uppgift attklarlägga förutsättningarna för produktion av kvistrent virke, specieUt medtanke på småskogsbruket, och att skapa nya arbetstUlfäUen - enforskningsuppgift vUken, som jag ser det, har specieU tiUämpning på . Jag vUl slå fast att ärsärskilt väl lämpat att vara utbUdnings- och forskningspartner medskogshögskolan. Faran för hgger just i denavskärmning som professor söker åstadkomma genom sitt föraktfuUauttalande för det är helt klart att skogshögskolans lokahsering tiU fården största betydelse för den högre undervisningen både i och i idess helhet. De svårigheter då det gäller den fältmässiga forskning somkommer att bedrivas i de södra och mellersta delarna av som en deltalare sökt påvisa, med hänvisning tUl de geografiska avstånden, viU jag ocksåtlUbakavlsa som överdrivna. Jag kan här bara nämna att har sju daghgaflygförbindelser i vardera riktningen att väha på när det gällerkommunikationerna med kungl. huvudstaden och dessutom ett par förbindelser medövriga delar av västra och . Jag hoppas, herr talman, att jag med detta har lyckats övertygaen del tveksamma om att det forsknings- och utbUdnlngskUmat som skogshögskolanönskar finns i . Sist vill jag säga något om den kommandeomlokaUseringsverksam-heten. 1 mitt tycke har den omlokahsering som vi nu haratt ta ställning tUl en alltför stark Inriktning på redan expansiva orter Isödra och . Det finns orter i som har en hög kvahtetpå sin samhäUsservice och som i övrigt är attraktiva för en inflyttande. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet kan idetta sammanhang nämna orter som Hämösand, , ochSkeUefteå.