prot · FU0996 · 1971-12-31 00:00:00 — OmlokaUsering av viss statlig verksamhet FörhandUngarna leddes tiU en början av herr förste vicetalmannen. § 1 Omlokaliseringavviss statlig verksamhet (forts.) Fortsattes överläggningen angående inrikesutskottetsbetänkande nr HenMUNDEBO (fp): Ett av den svenska förvaltningens främsta kännetecken harsagts vara grundhghet. Förvaltningsbeslut skaU fattas på grundval av aUsidigautredningar, ohka argument skall plockas fram och vägas mot varandra, ohkaalternativ skaU prövas. Det är därför förvånande att kommer attavgöra en central förvaltningsfråga där beredningen inte fyUer rimUga krav pågrundUghet och aUsldighet. Det nu aktueUa förslaget om omlokahsering av viss stathgverksamhet bygger inte på någon grundläggande utredning, någon prövning av ohkaalternativ. Det har visserhgen beretts av en delegation för lokalisering avstathg verksamhet. Denna delegation har emellertid inte närmare granskatförvaltningens funktioner; den har nöjt sig med att tala om vUka myndigheteroch institutioner som bör flytta från och till vilka orter de börflytta. 1 regeringens nära 150 sidor tjocka proposition finnsvisserligen ett par sidor som kallas för principiella överväganden, men därfinns endast några korta antydningar om den stathga förvaltningens funktion ochorganisation. Också inrikesutskottet har i sitt 100 sidor tjockabetänkande fått med ett avsnitt med principiella överväganden. I ett stycke omelva rader säger man att man i aUt väsenthgt Instämmer i vad departementschefensagt. Eftersom departementschefen i reahteten Ingenting sagt, är dettautskottets uttalande verkhgen belysande. har det sagts från flera håU att detta är ett pohtisktbeslut. Kanske gäller då andra regler än i fråga om förvaltningsbeslut. Ja, såtill vida att poUtiska motiv måste tUlmätas stor betydelse, så stor attföretagsekonomiska, förvaltningsorganisatoriska och andra motiv kanske måstesättas i andra hand. Men kraven på aUsidlghet och grundhghet i argumenteringen måsteändå sättas högt, högre än vad som gjorts i detta ärende. Jag och några av mina koUeger är starkt kritiska motregeringens förslag. Vi har därför i en motion - nr 1337 - yrkat avslag påpropositionen och menat att bör begära ytterhgare utredningbeträffande frågan om lokaUsering av stathg verksamhet. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet någrahuvudlinjer i vår argumentation. Jag vill först konstatera ett par saker. Jag vill göra detklart och entydigt och därmed bespara dem som eventuellt har annan mening ihuvudfrågan att missförstå vår ståndpunkt i dessa avseenden, Vi delarmålsättningen att det är av central betydelse såväl att få ett antal regionalatiUväxtcentra med differentierad arbetsmarknad och rikhgt utbyggdsamhäUsservice som att dämpa expansionen i . Deregionalpohtiska Insatserna skaU naturUgtvis inte bara omfattaindustrUokalisering också den stathga förvaltningen har här betydelse. Vi anser attdet kan vara motiverat att lokahsera en del myndigheter och institutioner, isin helhet eller delar av dem, tUl orter utanför . Vi ärberedda att verka för sådana beslut, om närmare undersökningar visar att detskuUe vara det bästa alternativet. VI anser emellertid att det nu framlagda förslaget är iUagenomtänkt om det ens är genomtänkt och att man funnit en modell som görsvårigheterna för de människor som berörs av omflyttningarna onödigt stora, somskapar svårigheter och betydande oreda i en redan ansträngdförvaltningsapparat, som Innebär risker för den stathga förvaltningenseffektivitet, som kommer att kosta stora pengar, som kommer att tvinga mångatjänstemän tUl ständiga resor och som kommer att medföra en utbyggnad av ochmaktkoncentration tUl statsdepartementen. Två aspekter viU jag närmare beröra, nämhgenregionalpolitiken och förvaltningsorganisationen. Vi anser att de regionalpohtiska effekterna av förslagethar överbetonats. Det gäUer såväl för som för demottagande orterna, åtminstone för flertalet av dem, och det gäher också om vitar hänsyn tiU föhdeffekterna av det framlagda förslaget. Det är betecknandeatt denna debatt, som pågått i , så mycket är enlokaUseringsdebatt, en fråga om tiU vUka orter oUka verk skall flytta. Det ärendast i förbigående som frågor rörande förvaltningens organisation ochverksamhet har berörts. Också departementschefen tycks uppfatta det så - hantalade tidigare om "den här lokaUseringspoUtiska debatten". Vi viU erinra om att ERU - expertgruppen förregionalpoUtisk utredningsverksamhet framhåUit att man inte bör flytta helaämbetsverk eller grupper av ämbetsverk, utan I stället försöka finnafunktioner och sektorer som kan flytta. Ändå väher man en annan Unje än den somexpertgruppen förordat. Vi menar att en omfattande och målmedveten delegering avbefogenheter och uppgifter från central tUl regional och lokal nivå skuUe påsikt ge mer betydande regionalpohtiska effekter. Därigenom skulle också aUa länfå flera statUgt anstäUda. Vi anser att man borde ha undersökt fördelar och nackdelarmed skUda alternativ för förvaltningens organisation och lokalisering. VI harnämnt tre huvudalternativ, dels att förflytta hela myndigheter ochinstitutioner tUl orter utanför Storstockholnisområdet, ahtså att behåUa encentral stathg förvaltning men lokahsera myndigheterna tUl en mängd orter Ilandet, dels att förflytta delar av myndigheters och institutioners verksamhettlU en eller flera orter utanför , dels slutligen attdelegera befogenheter och arbetsuppgifter från central tiU regional och lokalnivå. VI menar att man Inte kan i sin helhet stanna för endast ett av dessaalternativ. Huvudhnjen bör emeUertid vara det tredje alternativet, dvs. attdecentraUsera befogenheter och uppgifter tih regional och lokal nivå. Vi kan ha ohka meningar om föhderna av ett beslut enligtregeringens och utskottets Unje och om hur förvaltningen kommer att fungera iett samhäUe där en stor del av kommunikationerna sker via datorer,bildtelefoner etc. Men på några punkter är argumenten tämhgen entydiga. Det nuframlagda förslaget kommer att medföra att kontakterna mellan oUka myndigheteroch institutioner samt meUan förvaltningen och aUmänheten kommer att försämras,att möjligheterna till struktur-omvandUng av förvaltningen sammanläggning avmyndigheter eller delar av dem, överflyttning av arbetsuppgifter etc. kommeratt minska, att personalrekrytering och personalchkulation kommer att försvårassamt att mångåriga övergångsproblem kommer att uppstå. I en enda meningsammanfattat: Regeringen och utskottet har allvarhgt underskattat den negativainverkan som en utflyttning får för verkens funktionsduglighet. Vi anser det inte rimligt att skaU besluta i enså central fråga för svensk förvaltning och svensk demokrati utan en grandhgberedning, VI måste få en analys av ohka myndigheters och institutionersarbetsuppgifter. VI måste få fördelar och nackdelar med ohka organisations-och lokahserlngsalternatlv belysta. I det utredningsarbetet måste självfalletverksledningarna, de anställda och de fackhga organisationerna medverka. Ävenpå den senare punkten kan stark kritik riktas mot handläggningen. Regeringenhar än en gång visat att företagsdemokrati inte behöver gälla för svenskförvaltning. Jag har endast antytt några problem. Jag harInte berört personalfrågoma. Där har redan framförts stark kritik. Jag kan påden punkten Instämma I vad som har sagts av utskottets ordförande, herrEriksson i . Jag har inte berört de lokahseringspohtiska aspekter som kanläggas på detta ärende från utgångspunkt. Jag förutsätter attsådana synpunkter om arbetsmarknad m. m. är hka legitima som synpunkter i dennafråga från andra landsdelar. Dessa synpunkter kommer emeUertid att beröras Iett senare inlägg. Jag har inte heller berört de enskUdheter i förslaget därorimhgheterna är särskilt framträdande. Jag tänker exempelvis påskogshögsskolan, domänverket, och , för att nämna några. Raden avargument är så lång att jag endast har valt att nämna några få och nämna demmed den knapphändighet som den långa talarlistan kan motivera. Med hänvisning tUl det anförda och tUlmotionen 1337 viU jag yrka avslag på propositionen och bifaU till motionen1337. OmlokaUsering av viss StatUg verksamhet HenCARLSHAMRE (m): Endast på och ett fåtal områdenpå jordens fastland lär man, åtminstone teoretiskt, kunna uppleva fenomenet med OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Men i administrativ ordning är det sörjt för attupplevelsen även där förbhr teoretisk. I riksdag kan vi emellertid råka ut för ett annatkalendariskt fenomen, som ingen administration rår på: fenomenet med tvåjulaftnar . Jag menar, herr talman, bypohtiskajulaftnar. Vi hade en aUmän regionalpoUtisk debatt för några veckorsedan. är vi där igen, från mer speciella utgångspunkter. Jag är inteövertygad om att det uppfattas som något särskUt upplyftande och för riksdagensvärdighet befrämjande skådespel när ett halvt hundratal valda ombud för Sverigesfolk river och sUter i trasorna av ett antal centrala ämbetsverk som regeringenhar bestämt sig för att rycka upp med rötterna. Jag vUl gärna, herr talman, säga att jag är stor vän avdecentraUsering, och som västsvensk har jag den sunda synen på attdet bästa i den staden är tåget till . Jag är född, uppvuxen och bosattpå framsida och har ingen som helst önskan att se förväxasig ännu snabbare än det redan gör. Gärna för mig decentralise-rmg, men detfmns gränser för vad man med fördel kan decentralisera, och det finns enföreteelse som näppeUgen med fördel kan decentraliseras, och det är självacentrum. I tekniken lär man göra det . Det finns en sortsprylar i tekniska sammanhang som kaUas för excenters. Det är en sorts skivorsom är upphängda på en axel som sitter i ena kanten i stäUet för i mitten. Närman sätter i gång en sådan där, går det snett och det är meningen; då fyllerden sin uppgift. Men excentertekniken, tillämpad på en central förvaltning, kanväl Inte ha det syftet att det skaU gå snett? VUl man decentraUsera centrum, ärman i ordets bokstavhga bemärkelse excentrisk! Jag tror att denna debatt har bhvit som den är därför attden har fått en enUgt min mening felaktig utgångspunkt. Man har från börjanprioriterat de lokahseringspohtiska, de regionpolitiska aspekterna och bortsettfrån de förvaltningstekniska. Enhgt min mening måste man närma sig de härproblemen på det sättet att man först och främst tar hänsyn tiU förvaltningenseffektivitet som central förvaltning. Först om man är övertygad om att en vissförvaltning kan på precis Uka goda viUkor och utan effektivitetsminskningplaceras någon annanstans än i huvudstaden, då kan man börja införaregionpolitiska synpunkter. Men först då. Man skaU vara helt övertygad om attInga nackdelar från effektivitetssynpunkt drabbar oss genom en omlokahsering, I remissyttrande efter remissyttrande göres det gällandeatt de föreslagna utflyttningarna har just nackdelar från förvaltningenseffektivitetssynpunkt men på de synpunkterna har regeringen och utskottet intelyssnat. Man tar med öppna ögon risken av en mindre effektiv centralförvaltning än den vi har . Och det gör man för reglonpohtiska vinster somändå måste bh väldigt små. Det är fråga om sammanlagt 6 300 arbetstUlfäUenutspridda över ett stort antal orter. Knappast mer än på ett par ställen kandet få någon märkbar sysselsättningseffekt, och det är I huvudsak platser somredan tidigare är att beteckna som överhettade. De platser som verkhgen drasmed undersysselsättning och avfolkningfår ju Ingenting med. Det kan inte vara rimligt att för en så ringa vinst ta såstora risker från effektivitetssynpunkt. Jag tänker, herr talman, hksom hert Mundebo inte fördjupamig i detahfrågorna; det har gjorts aUdeles tUlräckligt och det kommer attgöras av ett 20-tal talare efter mig. Jag vUl bara säga en enda sak ipersonalfrågan. I samband med en debatt i de här frågorna här i förnågra veckor sedan kom det en man fram till mig, en medelålders statstjänstemani som föreföU att vara nära gråten. Han hade en enda sak att säga:"Det är märkvärdigt men ingen tycks tro att jag har någon hembygd. Jag borpå i och Söder i är min hembygd. Jag har inga tofsarvid knäna men jag har precis samma hembygdskänsla som någon dalmas vidSUjan." Så långt min sagesman. Jag tror att vi rätt mycket har förbisett detta. Det talasom att det skaU behövas särskUda skäl för att sUppa flytta med. Låt vara attutskottet vill att dessa skäl skaU bedömas med generositet. Det är inte mersynd om en i sin hembygd djupt rotad stockholmare som tvingas flytta än om en ITornedalen djupt rotad nonbottnlng eller en vid Sihan rotfast dalmas som tvingasflytta. Det är inte mer synd om stockholmaren. Men det är rimhgen lika synd omhonom. Jag tycker vi borde kunna inse och erkänna att det finns en rotfasthetäven i storstadsbygden och den är Uka respektabel och värd hka mycken hänsynsom någon annan. Jag skall inte heher fördjupa mig i de enskUdalokaUseringsprojekten. Jag nämnde, herr talman, att jag är bohuslänning. Jag ärstolt över att vara bohuslänning . Från den bohuslänska riksdagsgruppenoavsett parti har icke väckts en enda motion om flyttning av någon bit av någotämbetsverk tUl UddevaUa eller eller eUer Lommeland ellerSörbygden, aUt platser som skuUe vara Uka väl lämpade för att ta emot det enaeller andra ämbetsverket som många andra platser som är nämnda här . Uddevallahar nämnts som lämpUg lokaUseringsort för , men det är Icke någonbohuslänning som har fört fram det utan en grupp göteborgare. Jag är glad överatt tillhöra en grupp som har lyckats bemanna sig med tUlräckligt mycketpoUtiskt kurage för att avstå från att ge sig in i den bypoUtiska huggsexan. Jag vUl, herr talman, med hänvisning tUl motionen 1319 avhen och mig själv yrka avslag på Kungl Maj:ts proposition. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HenTURESSON (m); Det beslut nu står inför innebär att man börjarslå sönder rikets huvudstad i dess egenskap av säte för den centrala statligaadministrationen. Det är ett mycket allvarUgt stäUningstagande, både urfunktioneU synpunkt och med hänsyn tUl de ekonomiska följdverkningarna. Den bakomliggande utredningen är enUgt min mening aUtförbristfälUg och ensidig. Jag kan I det avseendet I aUt väsentUgt instämma i vadherr Mundebo yttrade. 1 motionen 1319 har och jag hemställt omen fortsatt och fördjupad utredning rörande decentrahsering av den stathgaverksam- OmlokaUsering av viss statlig verksamhet heteninnan beslut härom fattas. En sådan utredning bör utföras av en parlamentariskkommitté med representanter för bl a, de statsanstäUdas organisationer. DeriktUnjer som anges i motionen bör föhas. Eftersom alldelesnyss närmare argumenterat för detta motionsyrkande inskränker jag mig tiU attinstämma i hans yrkande. Det förehgger uppenbarhgen risk för attkammaren kommer att avslå detta yrkande. Jag viU därför ägna de återståendeminuter som står tUl mitt förfogande i denna debatt åt att något utveckla desynpunkter som föranlett reservatlon nr 8 beträffande skogshögskolansorganisation och framtida förläggning. Skogshögskolans ledning och befattningshavare har på etttidigt stadium förklarat sig inte ha något emot en utflyttning. Det hade därförfunnits goda möjhgheter att ernå en samförståndslösning och undvika deninitatlon som det ensidiga diktatet uppifrån nu föranlett. SkogshögskolanutbUdar jägmästare och bedriver en omfattande forskning på det skoghga området.Det finns naturhgtvis här som alltid ett samband mellan undervisning ochforskning. Men den skoghga forskningen är till stor del på ett alldelesspeciellt sätt beroende av fältförsök och därför knuten tUl de lokaler därskogen finns. Starka skäl talar därför för att den skoghgaforskningsorganisationen lokahseras tUl närheten av skogsproduktionenstyngdpunkt i landet. Det är ostridigt att denna tyngdpunkt hgger iMeUansverige. Där måste huvuddelen av forskningen rörande växtfysiologl ochväxtnäringsproblematik bedrivas hksom den botaniska och genetiska forskningen.Där finns också för dessa forskningsgrenar de bästa förutsättningarna för detsamarbete med motsvarande institutioner vid bl. a. som fåren ökande betydelse. Även den zoologiska forskningen måste huvudsakhgen varaförlagd till södra och . Denna forskning bhr för skogsnäringenav aUt stöne vikt, inte minst genom den ökande värdeförstörelse på virket somskogens skadeinsekter förorsakar när man övergår från flottning tilllandtransport och därmed får möjlighet att bedriva avverkningsarbetet i skogenäven . Det finns också andra skoghga forsknlngsspeclahteter, somkräver Intim samverkan med andra vetenskapUga institutioner, som är belägnajust i MeUansverige. Det gäUer t. ex. forskningen rörande virkets kvaUtativaegenskaper, där den träforskning som bedrivs i är den naturliga ochnödvändiga anknytningen. Man kan anföra ytterhgare en hel rad skäl av denna art föratt den statliga skoghga forskningsverksamheten bör förläggas tUlMellansverige. Där finns också skogshögskolans nuvarande avdelning iGarpenberg, och mycket talar för att en koncentration tUl av den skogstekniskaforskningsverksamheten är starkt motiverad. Av de skäl som jag här anfört hgger det nära till handsatt kräva att frågan om skogsforskningens organisation och lokalisering görstUl föremål för ytterhgare och fördjupad utredning, innan beslut i fråganfattas av . En sådan utredning behöver inte försena verkstäUig-hetenav ett eventueUt utflyttningsbeslut. Om mitt primära yrkande avslås, yrkar jag medstöd av det anförda i andra hand bifaU tUl reservationen 8. HenWENNERFORS (m): Genom ett inlägg i kammaren vUl jag understryka mittkraftiga nej tUl propositionen. Många tungt vägande skäl för ett avslag avpropositionen har redan anförts, och jag vlU gärna Instämma i många av desynpunkter som elegant framförts av henar Mundebo och Carlshamre, och senast avherr , Låt mig bara få tUlägga att för mig har det argumentetvägt tyngst att jag anser denna utflyttning vara principieUt helt felaktig. Utflyttningeninnebär en uttunning och försämring av förvaltningsapparat.Stockholms funktion som huvudstad och administrativ huvudort undergrävs. Dettaanser jag vara högst olyckhgt. DärtUl kommer en synpunkt som enhgt min mening bör invägasvid bedömningen. Den berördes htet grand av . Vad innebär dennautflyttning för kanshhuset och för regeringen? Jag är oroad för att depraktiska svårigheter som kommer att påverka beslutsprocesserna på verksnivå,Indhekt och , kan öka kanshhusets inflytande och makt. Vidare viU jag hka kortfattat yrka bifaU tUl min motion1346. Jag hemstäUer i motionen att inte skahflyttas ut från . En eventueU utflyttning från kommer attinnebära en avsevärd flykt av kvalificerade befattningshavare. Av verkets 250anställda har redan 25 slutat, och på personalavdelningen ligger ca 25tjänstgöringsbetyg i awaktan på dagens beslut. Men verkets uppgifter kan väl hka bra i ,säger någon. Så enkelt och ythgt kan man Inte se på saken. Alla som har sysslatnågot med stathga tjänste- och familjepensioner vet hur ytterst kompliceradedessa frågor är. Gentemot pensionärerna måste verkets arbetsuppgifter fuUgörassnabbt, kontinuerligt och helt konekt. För detta är personalen specialutbUdad iallt som gäUer lagstiftning, bestämmelser, samordnings-bestämmelser,medeltalsberäkrungar, avkortade pensioner, förtida uttag av folkpensioner,bostadstUlägg och pensionstUlskott jämte koUning och bedömning av matrikeluppgifterosv. Vidare är det inte enbart generaldirektören eUer verkets toppchefer iövrigt som har externa kontakter när det gäller just det här verket. De externakontakterna med personal i andra stathga verk, myndigheter och organ ärsynnerhgen omfattande för en mycket stor del av personalen på statenspersonalpensionsverk. Detta gör att jag anser utflyttningen vara helt felaktig. Jag vill, hen talman, begränsa mitt Inlägg tUl enbartdetta. Jag yrkar aUtså bifall tlU min motion. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HenBRÄNNSTRÖM (s); I den proposition vi nu diskuterar föreslåsutflyttning av ett antal statliga verk och myndigheter tUl 13 oUka orterutanför . Förslaget innebär reellt en utflyttning som berör ca 6 300anstäUda. Syftet med utflyttningen är dels att begränsa snabbaexpansion, som i sig skapar problem, dels att förstärka ett antal orter eUerregioner som har svårigheter på grund av utflyttning därifrån av människor,orsakad av bristande tUlgång på arbetstiUfäUen. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Den föreslagna utflyttningen från , som är ettförsta steg i en långsiktig strävan att åstadkomma en bättre balans mellanstorstadsregionerna och ett antal regioner i övriga delar av landet, får sessom ett uttryck för statsmakternas vilja att förbättra den aUmänna strukturen iberörda områden. I motionen 1292 har vi som från socialdemokratiskt hållföreträder de fyra nordhgaste länen dels redovisat de förhåUanden som råder idessa län, dels också försökt göra en värdering av förslaget ur regionalpohtisksynpunkt. Motionen speglar den utveckhng som landsändan genomgått under entioårsperiod. Det finns ingen anledning att i debatten på nytt redovisa dennaförändring år och län för län, utan det kan vara tiUräckUgt attkonstatera att nettoutflyttningen från de fyra nordligaste länen undertioårsperioden t. o. m. uppgick tUl över 82 000 personer.Uppmärksammas bör också att de flesta av dessa var människor i åldrarna 35 åroch därunder. Vad detta innebär på lång sikt för hela regionen förstår alla somsett en ålderspyramid som i sin bas förlorar en sådan stor andel människor.Därutöver bör också påpekas att de flesta av dessa människor utgjorde en imånga avseenden välutbUdad grupp som samhäUsstrukturen på många sätt så välbehövde för att förbli differentierad och funktionsdughg. Nettoutflyttnmgen eUer avtappningen vUket ord man änväljer - är oroande och omöjlig att acceptera. KraftfuUa åtgärder måstetill för att bromsa denna utveckling och stabihsera befolkningsunderlaget på ennivå som fortsättningsvis ger kommunerna möjlighet att upprätthålla enservicenivå så hkvärdlg med övriga delar av landet som möjligt. Vi motionärerser därför med tUlfredsstäUelse att i sitt betänkande nr 15konstaterar behovet av ökade insatser i vår region. Det är därför också ganska förvånansvärt att man kanskeförst och främst på moderat håll får uppleva en Inställning, som över huvudtaget inte tar någon hänsyn tlU de regionalpoUtiska bedömningarna i det härförslaget. Vi har hört tre företrädare för moderata samlingspartiet, somhelt har förbigått de effekter förslaget ändå har ur den synpunkten. Utskottet anför vidare som sin uppfattning att denoynnsamma utveckUngen i området ej kan bemästras enbart genom omlokahsering ditav vissa delar av statsförvaltningen, utan där måste i första hand eftersträvasen utbyggnad av näringshvet genom insatser från statens, det enskildanäringslivets samt producent- och konsumentkooperationens sida. Där är vimotionärer och utskottet helt överens. Likaså förutsätter utskottet ytterhgare Insatser avregional- och arbetsmarknadspohtisk art. Denna bedömning från utskottetsammanfaller helt med vad vi framfört i motionen som vår uppfattning. Nonlandsframtid är tUl stor del avhängig av de möjhgheter som finns att skapa ennäringshvsstruktur som ger samma föratsättningar där som i landet i övrigt.Utskottet har också tagit konsekvenserna av sin bedömning och föreslagit attmotionen, jämte vad utskottet i övrigt anfört, överlämnas tlU den delegationsom har att fortsättningsvis arbeta med utlokahsering av statlig verksamhet förbeaktande I dess arbete. Vi motionärer kan med tiUfredsstäUelse konstateradetta beslut, och vi finner det också helt självklart att det stäUningstagandet måste beaktas när den fortsatta UtlokaUseringen på nytt skaU prövas av . Jag viU härmed yrka bifaU tih utskottetshemstäUan. I detta anförande Instämde herrarDahlberg och (båda s). Hen i Skegrie (c): Det är säUan man får se ett så svagtmotiverat betänkande som det som har pubhcerats när det gäller frågan omskogshögskolans utlokalisering tiU . Det är ett betänkande som är fullt avursäkter, och dessa ursäkter utgör närmast en motivering som kan duga attläggas tih grund för blfaU tiU reservationen nr 8.