prot · FU09144 · 1971-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Nej' - 149 Punkten 2 (markägares erbjudna medverkan) Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Tobé och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Tobé begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 27 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av herrar Tobé och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Tobé begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Punkten 3(förutsättningar för expropriation av småhus) Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 3 av m. fl,, och förklarades den föna propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer civUutskottets hemstäUani betänkandet nr 27 punkten 3 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 3 av m, fl. Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: Ja - 155 Nej - 149 Punkten 4 (tomträttsexpropriatlon) Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vih att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 27 punkten 4 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 av hen Grebäck in, fl. Vid omröstnmg genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Ja - 154 Nej - 149 Punkterna 5 och 6 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Punkten 7 (expropriation för kultureUa ändamål) Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 6 av herrar Tobé och , och förklaradesden föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 27punkten 7 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 6 av herrar Tobé och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Tobé begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Punkten 8 (grunderna förberäkningen av exproprlatlonsföretagets inverkan på fastighetsvärdena) Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 7 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som-viU att kammaren bifaller civilutskottets hemställan I betänkandet nr 27punkten 8 röstar ja, den det ej vlU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 7 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 9 (föreskrifter omexpropriationsföretagets inverkan på ersättningarna) Propositioner gavs på bifall tlU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 8 b av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTyresö begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 27 punkten 9 röstar ja, den det ej vih röstar nej.Vinner nej har kammaren bifalht reservationen nr 8 b av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Ja- 246 Nej - 14 t Kammaren blföU vadutskottet I dessa punkter hemstäUt, Punkten 16 (ytterUgare åtgärder för att överföraviss mark i ägo, m. Propositionergavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan, dels reservationen nr II av henEngström, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföhande voteringsproposition; Densom viU att kammaren bifaller civUutskottets hemställan I betänkandet nr 27punkten 16 röstar ja, den det ej vih röstar nej. Vinner nej har kammarenbifaUit reservationen nr 11 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föhande resultat: På förslag av herr talmannen beslöt kammarenuppskjuta behandUngen av återstående på föredragningsUstan upptagnautskottsbetänkanden till morgondagens sammanträde. § 2 Ang.uranutvinningen i Hen industriministern erhöU ordet för attbesvara () framstäUda interpellation, nr 219,och anförde: har frågat mig hur jag bedömer möjhgheterna till fortsatturanutvinnmg och därmed fortsatt sysselsättning för personalen vld ABAtomenergis uran verk i . Jagvill först erinra om att statsmakterna fattade beslut om ett treårigtutveckUngsprogram med syfte att klarlägga förutsättningarna för en framtidaexploatering av de stora uranskifferfyndigheterna i . Bruttokostnadenför programmet som alltså löper ut vid slutet av detta budgetår - beräknadestiU 25 mihoner kronor. En förutsättning för beslutet var att uranproduktionenvid UtveckUngsarbete skuUe avvecklas helt, StäUningtiU frågan om verksamhetens karaktär i övrigt togs emeUertid inte. 6*protokoU 1971. uttalade sig fören redovisning av möjhgheterna tlU alternativ verksamhet I god tidföre utveckhngsperiodens utgång. ABAtomenergi lade fram en lägesrapport, som beskriver de resultat somuppnåtts under periodens första . Arbetet har inriktats på en anläggningmed en kapacitet av ca I , dvs. en tiodubbling av nuvarande anläggningtiU en beräknad investeringskostnad av ca 430 mihoner kronor. Av rapportenframgår att många av de problem som är förbundna med utvinning av uran ur denlåghaltiga skiffermalmen nu beräknas kunna lösas på ett bättre sätt än mantidigare räknat med. Detta påverkar ekonomin hos en framtida stor anläggninggynnsamt. Atomenergihar under det fortsatta arbetet med projektet funnit ytterligare potentieUamöjUgheter att förbättra uranutvinningens ekonomi, bl, a, genom att utvinnavissa andra och genom att använda det bergrum som uppkommer vidskifferbrytning i stor skala som undre vattenmagasin I ett s, k, pumpkraftverk,EnUgt Atomenergis bedömning hgger därmed en uranproduktionfrån skiffer med företagsekonomiskt rimUg lönsamhet inom räckhåll. Atomenergianser mot denna bakgrund att en utbyggnad av nu ärmotiverad från såväl kommersiella som försörjningspoUtlska synpunkter. Bolagethemställer därför om uppdrag att förbereda en sådan utbyggnad, Enhgt bolagetsförslag skuUe efter vissa ytterhgare utveckhngsarbeten - principbeslut omutbyggnaden kunna fattas under /74, Atomenergi hänvisar tlU attdet nu pågående arbetet I skapar gynnsamma förutsättningar för enutbyggnad. Bl, a, pekar bolaget på värdet av att kunna utnyttja den nuvarandearbetsstyrkan vld verket, som uppgår tUl ca 100 personer. JagviU här gärna ansluta mig tiU vad InterpeUanten sagt om Ranstadspersonalensinsatser. Trots svåra arbetsförhållanden har den lyckats åstadkomma resultatsom överträffar vad som ansågs möjhgt. Atomenergihar även lämnat vissa uppgifter oth konsekvenserna av ett beslut om en totalnedläggning av uranverksamheten i , Efter ett sådant beslut skulleverksamheten successivt awecklas av ett och ett halvt år.Atomenergis personal i skulle då minska från ca 100 tih 30-40, Även senarekommer sannoUkt viss personal att erfordras för underhålls- ochkontroUuppgifter m, m,, beroende på vilken alternativ verksamhet som kommertill stånd i , Atomenergi har inte ansett sig kunna finna Intressenterför en sådan alternativ verksamhet så länge programmet för uran ej fastställts.Frågan har preUminärt tagits upp med I . Såsomframhålls I interpeUationen är emeUertid möjUgheterna att bereda personalen iRanstad fortsatt sysselsättning I första hand beroende av den fortsattaverksamheten på uransklfferområdet. Denna fråga måste bedömas I ett vidaresammanhang. Under 1970-och 1980-talen kommer kärnkraften att svara för en aUtstörre del av vår elproduktion och därmed även av vår totala energiförsörjning.Kärnkraftutbyggnaden skapar ett snabbt ökande behov av uran. Detta behov kantUlgodoses på flera sätt: genom Import, genom utvinning ur de kända inhemskauranskifferfyndigheterna eller genom utvinning ur de nya fyndigheter som kanframkomma vid prospektering inom landet. Det gäller här att skapa en rimUgavvägning meUan ekonomi och långsiktig försörjnings-trygghet. Jag vUl ocksåpåpeka att tiUgång tiU vissa tjänster som inte kan utföras I framför allt anrikning har Uka stor betydelse för försörjningstrygghetensom tillgång tiU uran. Underlag för bedömningen av dessa frågor har under höstentagits fram inom industridepartementet och redovisas nu i form av en promemoriaom kärnbränsleförsörjning. En sammanfattning har delats ut tillriksdagens ledamöter, och jag skaU därför begränsa mig tiU att återge vad som ipromemorian anförs om . På grundval bl. a. av de synpunkter som kommit fram vidremissbehandhngen av Atomenergis förslag görs i promemorian den bedömningenatt enbart hänsyn tiU försörjningstryggheten inte utgör ett tiUräckUgt skäl föratt bygga ut , Även om det finnsviss risk för tUlfälUga marknadsstörningar bedöms tillgången på uran då sombetryggande. måste man emellertid räkna medmöjhgheten av såväl betydande prisstegringar som knapphet på uran. Med hänsyntiU att vår elproduktion då sannoUkt komrner att vara baserad huvudsakUgen påkärnkraft skulle detta kunna få allvarUga konsekvenser. En rimligförsörjningspoh-tisk målsättning bhr därför att bedriva sådan förberedandeverksamhet på området att ett utbyggnadsbeslut snabbt och med högteknisk-ekonomisk säkerhet kan resultera i en färdig produktionsanläggning frånomkring . Även om det alltså inte skuUe vara motiverat för statenatt enbart med hänsyn tiU försörjningstryggheten satsa på en utbyggnad avRanstad före mitten av framstår enhgt promemorian en väsenthgen kommersielltbetingad uranutvinning som tänkbar. Atomenergi har anmältatt bolaget avser att verifiera möjligheterna till kostnadssänkningar och attta upp diskussioner med tänkbara intressenter inom kraft- och gru-vindustrin,I promemorian framhåUs önskvärdheten av att klarhet rörande förutsättningarnaför en eventueU kommersiell verksamhet i skapas möjUgt. För den händelse att någon sådan verksamhet inte kan kommatill stånd bör redan nu förberedelser vidtas för ett begränsat program. Ett.sådant program skulle endast syfta tiU att tillgodose det samhällehgaförsörjningsintresset av att relativt snabbt kunna sätta i gång en inhemskuranutvinning omkring mitten av , Det föreslås i promemorian att Atomenergi vid sidan avöveriäggnlngar om en eventueU kommersieU exploatering - utarbetar ett programsom svarar mot detta försörjningspoUtlska mål. Vidare föreslås att bolagetundersöker möjUgheterna att förlägga även sådan annan verksamhet i ,som kan förenas med det fortsatta arbetat med uranutvinning. Det förutsätts attAtomenergi redovisar resultat *v dessa utredningar och överläggningar före den1 . Jag vlU här understryka, att ett fortsatt program IRanstad med det begränsade syftet att underlätta en eventueU idrifttagningunder inte kan innefatta att den nuvarande personalkrävande materialhanteringen vid verket upprätthålls i nuvarande omfattning. Ang. uranutvin ningen i nämnde inledningsvisföratsattes redan vid beslut att denna del av verksamheten skullea-wecklas vid treårsperiodens slut. Såvida det inte visar sig möjUgt att redannu inleda förberedelser för en kommersieUt betingad utvinning av uranskiffrarnakommer således endast en del av den nuvarande Ranstadspersonalen att kunnaberedas fortsatt anställning hos Atomenergi inom ramen för ettutveckUngsprogram. Departementspromemoriankommer att remissbehandlas. Hela materialet inberäknat Atomenergiskompletterande undersökningar av bl. a. möjUgheter tiU kommersiell produktion iRanstad avses redovisas för i proposition , Jag hoppasatt då ett sluthgt svar skall kunna ges på frågan om den framtida verksamheteni och om möjhgheterna att bereda personalen fortsatt sysselsättning. Hen (): Jag ber att tihstatsrådet och chefen för få framföra ett tack försvaret på min InterpeUation, Svaret är ju mycket uttömmande och innehåUerdessutom, såvitt jag kan bedöma, åtskUUgt av positiva drag. Även om jag är fuUtmedveten om att statsrådet inte kan göra några definitiva uttalanden omRanstads-verkets framtid, tyder interpellationssvaret på att man inomindustridepartementet mycket seriöst kommer att pröva de förslag som lagtsfrån AB Atomenergi i vad gäller den framtida uranutvinningen och eventuellexploatering av den stora uranskifferfyndlgheten i , Jagnoterar även med tiUfredsstäUelse att industriministern delar min uppfattningatt personalen vid uranverket i löst sina uppgifter på ett föredömUgtsätt. Trots den låga uranhalten och de tekniska problemen har det gjortsutomordentUga insatser från hela personalen. Den tro som personalen i Ranstadhar på den verksamhet den sysslar med har medfört att alla nedlagt etteffektivt arbete. De anstäUda har sammansvetsats tiU ett effektivt team, somresulterat i att även internationeUt sett kommit att betraktassom banbrytande på sitt område, Idet riksdagsbeslut som togs 1969 angående och dess treåriga utveckUngsprogramingick som en betydelsefuU del att man imder treårsperioden skulle undersökamöjUgheter att förlägga annan verksamhet tih och att resultatet skuUeredovisas för 1 god tid före försöksperiodens utgång. har ABAtomenergi såsom här också sagts föreslagit att den nuvarande verksamheten 1Ranstad skaU drivas vidare efter treårsperiodens utgång den 1 juU 1972 medsikte på att bygga itt en stor urananläggning för en investering av ca 430mihoner och med en arbetsstyrka överstigande 600 man. Det har emellertid inteförekonjimit några alternativa planer för den händelse att statsmakternasbeslut skulle gå i negativ riktnmg. Detta har av naturhga skäl inneburit attden kvarvarande personalen känt en viss oro för sina möjUgheter till fortsattsysselsättning vid . Somframgår av industriministerns svar har AB Atomenergi inte ansett sig kunnafinna intressenter för en alternativ verksamhet vid så längeprogrammet för uranproduktionen Inte har fastställts, öch det kan mannaturhgtvis ha fuU förståelse för. I det här sammanhanget vill jag uttala som min mening attden eventuella alternativa verksamhet som skulle komma tlU stånd bör vara någonform äv helst statUg verksamhet, som är så utformad, att man Inte på något sättlåser möjligheterna att för framtiden exploatera uranmalmen I BllUngen. Problemet med uranverket I har ju varit att trotsatt malmkroppen i är mycket stor tiU sin utbredning, så är uranhaltenlåg, varför det varit förenat med vanskUgheter att få en brytning i stor skalalönsam. Avgörande för framtidsbedömningen på detta område är hurvärldsmarknadspriset på uran kommer att utveckla sig. har det legatsynnerUgen lågt, men det finns aU anledning att anta att det kommer att stiga itakt med den utbyggnad av kärnkraften som man kan räkna med under de närmasteårtiondena. Som industriministern också framhålUt i svaret kommer kämkraftenunder 1970-och 1980-talen att svara för en aUt större del av vår elproduktionoch därmed också för vår totala energiförsörjning. I den promemoria som underhösten utarbetats inom industridepartementet och som industriministern hänvisartiU i interpeUatlonssvaret och vilken kammarens ledamöter fått ettsammandrag av finns många Intressanta uppgifter om vår försörjning avkärnbränsle . Av den promemorian framgår bl, a, att man under senaredelen av , som Inrikesrrunistern har sagt, kan räkna med möjUghetenav såväl betydande prisstegringar som knapphet på uran. Man framhåUer vidare,som Industriministern också har anfört I svaret, att "en rimhgförsörjnlngspohtlsk målsättning bhr därför att bedriva en sådan förberedandeverksamhet på området att ett utbyggnadsbeslut snabbt och med högteknisk-ekonomisk säkerhet kan resultera i en färdig produktionsanläggning frånomkring ", Detta är ett mycket viktigt konstaterande frånIndustriministern, Det skulle med sådana förutsättningar vara synnerUgenolyckligt om statsmakterna i denna viktiga fråga, som kan bU av avgörandebetydelse för vår framtida energiförsörjning, agerade på ett sådant sätt att detekniska och ekonomiska insatser som gjorts i inte skullekunna utnyttjas på ett tUlfredsstäUande sätt. har man i cirka 1 50mihoner kronor. Därtill kommer de cirka 25 mihoner kronor som ställdetill förfogande i samband med beslutet om det nu löpande utvecklingsprogram met, Därutöver kan man med fog anföra att det Ugger ettbetydande värde kapitaUserat I den personal som är sysselsattvld , Personalen är nämhgen i stor utsträckning specialutbildadför sina uppgifter, Uranmalmshantering är mycket specieU tiU sin natur och imånga avseenden oUk annan sysselsättning. Den erfarenhet och det tekniskakunnande på detta specialområde som Ranstadspersonalen besitter får man enhgtmin mening inte glömma bort att väga in i detta sammanhang, I den kompletterande skrivelse som AB Atomenergi Ingav UUindustridepartementet har man också redovisat ett parmycket intressanta projekt som kan bh av betydelse för bedömningen av denfortsatta verksamheten vid , Man har nimhgen, som industriministern här påpekade,förelagt ledning ett förslag om utbyggnad av ett s. k,pumpkraftverk. Detta skulle utbyggas så att man från en invaUad sjö påBiUingens överplan via en tupnel med en faUhöjd utnyttjade de stora bergrumsvolymer som uppkommer vld skifferbrytningen såsom undrevattenmagasin i pumpkraftanläggnlngen. Om gruvans bergrum utnyttjas såsom undrevattenmagasin i en sådan anläggning kan Ranstadsanlägg-ningen, enhgt verkstäUdutredrung, tiUgodoräkna sig per kubikmeter för de utrymmen somställs till förfogande för pumpkraftverket. Om hela värdet av denna anordningmed tio timmars genererings-tid tillgodoräknas uran utvinningen skullekostnaden för uranet sjunka med cirka en doUar per pound. En sådankostnadsreduktion skulle dessutom motsvara en förbättrad förräntning . Kan sedan utvinningen av vissa andra mineraler som vanadinoch molybden få tiUgodoräknas uranutvinningen medför det att uranpriset kanreduceras med ytterUgare I doUar per pound. Sammantaget Innebär det att man vid brytning på 1980-taletskulle Ugga mycket nära det då beräknade världsmarknadspriset på uran, ochbrytningen i BiUingen skuUe då kunna betraktas som fuUt lönsam. som jag än en gång tackar industriministern fördet positiva svaret viU jag uttrycka den förhopprungen, att den remissbehandhngsom nu skall äga rum av den här departementspromemorian och handläggningen iövrigt inom Industridepartementet utfaUer positivt för delsamt att den där anställda personalen skaU kunna känna trygghet för denframtida sysselsättningen. I detta anförande under vUket herr tredje vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandhngar - instämde () och fruÅsbrink (s). (c): Jag vih gärna understryka vadindustriministern och interpellanten anförde beträffande Ranstadspersonalensinsatser, UtomordentUga insatser har gjorts av hela personalen. Även om hotetom och farhågorna för nedläggning av driften har hängt över deras huvuden såhar de anställda skött sitt arbete på ett i aha avseenden föredömhgt sätt. Heltnaturhgt är de oroade . Utan att på något sätt föregripa det slutgiltigaställningstagandet anser jag att det - om jnan anlägger renasysselsättningssynpunkter på frågan skuUe vara beklagUgt om verksamheten iRanstad skuhe leda tlU en total nedläggning eUer en minskning av den nuvarandeverksamheten. Ett sådant beslut om en temporär nedläggning, eUer om en minskningav arbetsstyrkan från nuvarande 100 till 3040 anstäUda, skulle I den bygdeninnebära aUvarliga problem ur sysselsättningssynpunkt. Arbetssituationen i denbygd som det här är fråga om tål knappast en sådan minskning utan att det fåraUvarhga konsekvenser. Jag hoppas att det inte skah dröja aUtför länge innan denframtida verksamheten i bhr klart fastställd. Innan så sker anser siginte Atomenergi ha möjhgheter att finna intressenter tiU en alternativ verksamhet.Om en sådan är möjlig är för dagen svårt att fastslå. Jag är medveten om att, som industriministern framhöU isvaret, möjUgheterna att bereda personal i fortsatt sysselsättning iförsta hand är beroende av den fortsatta verksamheten på uransklfferområdet.Denna fråga måste helt naturhgt bedömas i ett vidare sammanhang. I en promemoria behandlas det framtida behovet av uran ochmöjUgheterna att importera, och där tas hänsyn bl. a. tiU kostnaderna för denimporterade uranen och den uran som utvinns inom landet faktorer som äravgörande vid bedömandet av den framtida bristen i . Utan att på någotsätt vUja föregripa behandUngen av den proposition som förväntas i anledning avdepartementspromemorian hoppas jag, i hkhet med interpeUanten , attde ekonomiska awägningarna som här måste göras, och andra bedömningar, skahleda till att driften i upprätthåUes I fortsättningen i minst dennuvarande omfattiungen. Jag har självfaUet fuU förståelse för den orosom kan kännas bland personalen, som emeUertid inte har varit ovetande om detbeslut som fattades 1969. Det hade som förutsättning att uranproduktionenefter utveckhngsarbete skuUe avvecklas helt. Men det uttalades ocksåfrån sida att en redovisiung skulle lämnas om möjUgheterna föralternativ verksamhet. har för bara några dagar sedanAtomenergi inkommit med en redogörelse, som förefaller Innefatta möjUgheter tiUen bättre ekonomi -vid uranuf-vinningen. Det är väl ingen som begär att jagredan nu skaU ha en uppfattning om vad som är reahstiskt att räkna med, men jagär överens med interpeUanten om att det här är utomordenthgt intressant och attdet som redovisas av Atomenergi bör undersökas och undersökas så skyndsamtsom möjhgt. Jag har redovisat i interpeUatlonssvaret att vi har begärt att fåärendehandläggningen påskyndad och utförd i så snabb takt som över huvud tagetär möjhgt för att sedan komma tiUbaka, och jag vägar garantera att vi skaU göraaUt för att antingen - om det som sägs från Atomenergis sida visar sig håUbart pröva om man skaU lägga fast ett sådant program eUer också, om det visar sigatt det inte går, såvitt möjUgt är skapa andra möjhgheter tih sysselsättning. HenJANSSON (s): Jag tackar industriministern för det ytterhgare förtydhgandehan gjorde i det senaste inlägget. Det är naturhgt-vis viktigt vad som än skahhända att man har möjhghet att planera på det sättet att det inte bhr någraaUtför stora luckor i verksamheten på , så att den personalstyrka som nufinns där får möjhghet tih fortsatt sysselsättning. Som jag försökte framhåUatidigare är personalen där specialutbildad. Den har fått särskild utbildningför det arbete det gäller, och det kan vara ganska svårt att plötshgt stäha omtiU annan verksamhet.