prot · FU09122 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi är JU inte i den lyckliga situationen alt vi kan väljaoch vraka. Inte heller är vi i den lyckliga situationen att vi kan dirigeraindustrier till Lysekllsområdet oeh till andra ställen i allteftersomvi behagar. Vi kanske behövde ha starkare styrmedel, oeh det är möjligt attherr är inne pä den linjen; det framgår av hans inlägg här. Kanske den dagenkommer när regeringen föreslär att vi skall ha siörre makt över industrin, oehdå kanske vi får anslutning från i det avseendet. Detta har blivit en debatt om , och Jag villbara summera den politiska konstellationen här i . Regeringen,socialdemokraterna oeh eenterpartiet är eniga i denna fråga. Den grupp avriksdagsledamöter som återfinns på Bohusbänken är ocksä enig, som man n-iärkerefter inlägg nu och tidigare. Pä den andra sidan, om jag kan tolkadebatten rätt, har vi kommunisterna, som inte vill vara med om dennalokalisering, och vi har för övrigt - utom herrar oehÅberg - med som talesman, som vill atl man skall hindra dennaindustrilokalisering. Det kan måhända vara bra för människorna i oeh ide berörda trakterna att klargöra för sig denpolitiska konstellation som har uppstått i den här debatten. Den är, som jagsade, inte en formdebatt utan en debatt om reaUteter. Man har fört en väldig propaganda med aU den kraft sommassmedia kan mobilisera med utgångspunkt från den förening som kaUas , Jag skuUe vilja säga att det gäUer för oss att rädda . () kort genmäle: Jag måste reagera litet mot att dra de politiska skihelinjerna i denna fråga. har mig veterUgt inte i vare sig partigruppeneUer partistyrelsen - jag tillhör bådadera givit någon fullmaktin att föra hela partiets talan. är engagerad hårt i dessafrågor och han för fram sina synpunkter; andra folkpartister bör ha rätt attföra fram sina om de vUl, Men jag måste reagera när säger attherr är talesman för hela partiet med undantag av ochmina synpunkter. Den fysiska riksplaneringen m. m. () kort genmäle: Innan vi slutar den här debatten har jag ettbehov av att invända mot påstående att vi inte i utskottet skuUeha reagerat mot regeringens sätt att handlägga dessa frågor. Vi har ju haft attrealbehandla motionen, och jag vill upprepa vad vi skriver i utskottsbetänkandet: "Enligt vad utskottet uthämtat från civUdepartementetkommer frågan om eventueU lokalisering av mlljöpåverkande industri I Strömstadsregionen- om denna fråga kommer under regeringens prövning inte att avgöras förränresultatet av pågående arbete med den fysiska rlksplanerlngen redovisats ochprövats av statsmakterna," Och så konstaterar vi: "Motionärensintresse i denna del är således tiUgodosett," Det är vad vi anser. Jag tycker att då borde vara belåten med det sätt på vilket departementet tänker handlägga sakenoch inte fortsätta att kverulera över vad som har skett i det förflutna när detgäller , Vi menar, att när vi har inhämtat detta fräncivildepartementet, så visar det att det är sä här det skall gå till Ifortsättningen, och då har vi - såvitt jag förstår uppnått vad . Så här skall det aUtså gå tUl i fortsättningen. Det brukar ju vara så att om ensyndare sig bättrar får han förlåtelse, och det är väl inte god psykologi attfortsätta att klanka på honom då kan han ju bh aggressiv och ångra sinbättring. Jag tycker att vi här med tiUfredsstäUelse bör konstatera attregeringen talar om, att så här har regeringen tänkt sig att dessa frågor skaUhandläggas I fortsättningen. Det är väl inte nödvändigt för utskottet att häUapå och tjata om att så får det inte gå till, när regeringen säger att så skalldet Inte gå tUl, HerrENGSTRÖM (vpk) kort genmäle: När bötiar tala omkonstellationer I det här sammanhanget finns det anledning att något erinra omden mycket långa utveckling i det här landet som Ugger bakom lokaUseringen Justtill , Nr 122 Om man skaU tala om konsteUationer,så har det väl närmast varit Fredaeenden regeringspartiet och de borgerhgapartierna som varit anhängare av den 5 november1971 " typen av anpassning av planeringen efter storföretagens krav och -------------------- önskemål, vUket har avfolkat stora delar av landet inklusive norra Jag har all förståelse för att det finnsmänniskor både I neringen m. m. och på andra håll som serdet här som någonting näraliggande här kan viordna sysselsättning ål oss - och därför accepterar en sak som de I och för sigav andra skäl kan avvisa. Men ansvaret för att människorna I så många kommunerI det här landet är I denna situation ligger ju hos regeringen och de borgerUgapartierna. () kort genmäle: Jag har fattat deklaration så,att nejet tUl lokalisering vid var klart frän vänsterpartietkommunisterna, och på den punkten behöver vi nog Inte diskutera vidare. Att sebakåt I historien kan vi ägna oss åt någon annan gång. Min vän säger att Jag har dragit för storaväxlar på och att inte har nägon fuUmakt att tala förfolkpartiet. Det har jag trott också, men Jag funderar litet grand på vad detsärskilda yttrandet I betänkandet egentligen betyder. Efter vud jug förstårbetyder det en uppskjutning av beslutet om , och om man skulle göraen sådan förskjutning I tiden kommer det väl i realiteten atl Innebära att vialdrig skulle fått OK till Brofiorden. Då bhr det en skendebatt som förs i delhär sammanhanget. (vpk) kort genmäle: Att kommunisterna I svar på enskrivelse från en uktlonskomniltté sude nej till utbyggnaden av ärJu Ingen nytiet, och del behöver man inte ägna tid åt att diskutera I kammaren.Men när jag dä tar upp frågan om litet historieskrivning för att visa varfördet blev på det här sättet, både i LysekU oeh på en massa andra ställen, viUherr i inte ställa upp lUl debatt. Hen i (s): Det mä vara mig tillåtet att ge gott råd: Fortsätt inte med denna överdrivna miljödebatt, ty då kommermiljövännerna att vända ryggen! Av den debatt vi fört här hur Jug fått ensturk känsla av att stämningen i vad belräffar det beslut regeringen fattat om nu är en helt annan . Det går mer oeh mer upp för människor som sysslar med dessa frågor atl vi inte utan vidare kan säga nej till den moderna industrin. Om vi ser på norra förutsätt ningar all ta emot s. k. rena induslier får vi ju ändå säga att det inom ett område måsle finnas nuturliga förutsättningar för atl kunna förlägga industrier dit. Vi har haft dessa industrier i : fiske. Jordbruk, stenindustri - framförallt den sistnämnda, som en gång sysselsatte 9 000 man; del var alltså ingen obetydlig industri. Del finns granit I bergen, därför kom stenindustrin att ligga i . 68 Det är alldeles för enkelt att barasäga, all nu skall vi ha andra företag I dettaområde; det går Inte om de naturliga förutsättningarna saknas för attlokalisera företag dit, 1 sä fall måste man, som sade,ha vissa styrningsmedel med vilka man helt enkelt tvingar företagare att slåsig ned I ett visst område. tror Jag emellertid Inte att I något avseendeär sä beskaffat, att vi måste tvinga industrier att lokalisera sig dit. Vi harfått bevis för att många industrier vill komma till . Oeh om vi får enrlksplanerlng med vars hjälp vi kan bedöma ohka synpunkter, så tror jag vi kanförutsätta att också få Industrier som passar In I miljön där. Jag hoppasdärför att alla som har med lokaliseringen att göra hjälper att fåsådana Industrier förlagda dit som passar In I miljön. som framför aUt passar I tror jagär sådana som har anknytning till havet och som behöver komma ut på världshavenrelativt enkelt oeh utan alltför stora kostnader. är vimycket tacksamma för att få lokaUserade dit. Med de bestämmelser vi nu harrörande miljöskyddet tror jag också att vi skall kunna ordna så att bådeoljeindustrier och andra skall kunna förläggas tUl . Likaså tror jagatt även mUJövännerna kommer att ha gott utrymme för sina verksamheter iBohuslän, ty även om landskapet inte hör till de största I landet ger det ändåutrymme för både frltldsllv och arbete. Jag tror alltså på och dessframtid. Den fysiska riksplaneringen m. m. När det gäller den fysiska rlksplanerlngenförstår Jag otålighet, och jag förmodar att vi aUa i dennakammare med samma otålighet väntar på resultatet av arbetet med denplaneringen. Moderata samlingspartiet har I en partimotion begärt att arbetetmed den fysiska rlksplanerlngen skall påskyndas, och vi har fått det beskedetfrån utskottet att den skall ligga pä bord åtminstone skall vi då kunna ta del av resultatet av detta arbete. Det är nästan en hopplös uppgift att slita naturvårdsråd och behandla miljöfrågor och försöka taställning till vatie fråga för sig utan att ha en riksplanering att hålla sigtiU. Det är omöjligt att behandla frågorna på ett tUlfredsstäUande sätt och medvederbörUg hänsyn tagen till de inUjöönskemål som föreligger. Därför är vi allamycket angelägna om att arbetet på denna fysiska riksplanering påskyndas såmycket som möjligt. vill jag dock understryka att det är oerhörtsvårt att göra en sådan planering och att klara av alla de problem somsammanhänger med förläggningen av de stora Industrierna, Inte minst dåIndustrier runt våra kuster. Var man än förlägger sådana Industrier möter mannämligen kritik från människorna Inom berörda områden. Mot bakgrund av denförda diskussionen ber Jag att få yrka bifall tlU utskottets hemstäUan. HerrAHLMARK (fp): Först till program I miljöfrågor; det antogsav vår högsta beslutande Instans, landsmötet, för . Där stårbeträffande rlksplanerlng: Den fysiska riksplaneringen m. m. "En riksomfattande planering för våra naturresurserär nödvändig. Riksplanearbetet bör ges större resurser och bedrivas med stor öppenhet.Alternativa förslag bör framläggas. Planen bör klart anvisa vUka områden somskaU skyddas mot exploatering. I avvaktan på fysisk rlksplanerlng bör lokalisering avnedsmutsande Industri till oexploaterade kustområden och andra frånmUjösynpunkt värdefuUa områden ej tUlåtas," När det gäUer problem och konkreta faU utöver dettaprogram råder Ingen järnhård partidisciplin inom , vUket jag troratt både och jag är glada för! Sedan till , som säger att nu skall vi Inte"kverulera". Jag har Inte kverulerat. Jag har talat om de sjuprinciper som slogs fast i och tal under1960-talet och diskuterat om de principerna skall gäUa för 1970-talet, Det ärinte kverulans det är att diskutera på vUket sätt vi skall bedrivamihöpolitik här I , Men så kom med en Insinuation mot regeringensom jag verkligen hoppas Inte är sann. Han antydde att om man kritiserarregeringen mycket hårt I de här frågorna, så kanske regeringen börjar tjura ochinte bhr så mlhövänlig som den kanske bhr om man är snällare. Om detta är enuppmaning tiU mlhöoplnionen att nu lägga sig ned och inte bråka så mycket meden senfärdig regering, så tror jag för det första inte att mlhöoplnionen kommeratt gå med på det. Den kommer att fortsätta att bråka, fortsätta att lägga framkonstruktiva förslag, fortsätta att bilda opinion - och det är bra. För detandra tror jag inte att kommer att vara så tituig att han bhrmindre vänUgt inställd tUl miljön om vi kritiserar honom, TUl kan jag bara säga att det är klart attdet här inte är någon "formdebatt". Den fysiska rlksplanerlngen gäUerreaUteter - det är vi helt överens om, och det har ju också den här debattenvisat. har bara besvarat en av de tre frågor jagställde om den framtida fysiska rlksplanerlngen. Han sade att det skall varalagstiftning, aUtså skaU det vara beslut av . Jag tackar herrHenrikson för det beskedet. Men han har inte svarat på frågan: SkaU manacceptera nedsmutsande industri vid kustområdena innan man har en fysiskrlksplanerlng för kusten? Han har Inte heller sagt någonting om att det börläggas fram alternativa förslag så att man I debatten får vägledning om vad manhar att välja meUan, Så tUl , som verkligen hade ett helt nytttonfall beträffande den statliga Industrins möjligheter att gå In och statensmöjligheter att påverka annan Industri, Det var annorlunda när det begav sigför , då ingen socialdemokratisk agitator kunde skönja entalarstol utan att bötia frossa i den s, k, aktiva näringspolitiken. Men ärdet tonfaU; nu går det Inte att påverka någonting. gäller det baraacceptera oljeindustrin på . Det är omkastning det! Från en nästandhlglstlsk hnje till något som jag skuUe vilja kalla för ett slagslalssez-falre-soclaUsm, Var har befunnit sig i den här debatten hartyvärr med stor tydlighet framgått av förspelet till beslutet om , 1radlons luncheko sade han att de provsegllngar in i Brofjordensom man gjorde var "helt avgörande". Om den blirtiUfredsstäUande, "måste ju också vara en lämplig hamn".Det var den debatten. Enligt min mening var de där provsegllngarna mycket htetvärda, Alla dessa prov ägde rum under I stort sett gynnsammaväderleksförhåUanden, som själv formulerade det. De genomfördesunder en minlutiös kontroU med flera nautiker och lotsar på bryggan och medkravet att allt skuUe klaffa. Att fartyg en gång har kunnat gå IgenomDynabrottet med vatten I lasten - vad visar det om framtiden och vad som kanhända med 300 000-, 400 000- och 500 000-tonnare, fyllda med råoha när det ärdimma, blåst, vinter och Inte den minutlösa kontroll man nu hade? Jug fick ett brev efter provseglingurna där brevskrivarensade: "Driver man med oss när man låter dessu segllngur vura avgörande? Deförefaller lika tillförlitliga som om skulle göra bromsprovI branta uppförsbackar," Jag håller med brevskrivaren. De var Icke tUlförhthga, menenligt den gången var de "helt avgörande". Den fysiska riksplaneringen m. m. Jag fick en direkt fråga av , ochjag skall besvara den. Han utgick Ifrån att om regeringen blev kritiserad såskulle den hämnas på mUjön. Så är naturligtvis inte alls fallet. Men han sade också en annan sak, och det var det somföranledde mig att begära ordet. Han menade att miljödebattörerna av typAhlmark även skuUe komma med konkreta förslag tUl regeringen . Får Jag lov att säga att det är någonting som Jag välkomnar ådet hjärtligaste. Det är just konkreta förslag från mUjövårds-debattörer avherr typ som vi saknar. Det är lätt att säga nej tUl det ena projektetefter det andra det är konkret! Men när man kommer med alternativa förslag ärdessa utomordentligt svävande. Ge oss konkreta förslag, ! Då skallvi diskutera. Att säga nej till aUting är mycket enkelt, men det är intemiljövård miljövård är att säga ja under alldeles bestämda förutsättningar,något som miljöskyddslagen nu ger oss möjlighet att göra. Jag tror att drog för långtgående konsekvenser av mina synpunkter på syndare. Jag tänkte mig inte att detskulle få de konsekvenserna att regeringen skuUe hämnas på , utan jagtänkte närmast på själv - att han riskerar att inte bh tagen påallvar I fortsättningen, om han håUer på och tjatar och gräver ned sig I dettaärende för . Det tycker Jag är synd, eftersom är så engageradi miljöfrågorna. Men tillför han debatten nya synpunkter undan för undan kandet tänkas att han kan påverka debatten i gynnsam riktning. Det var närmast sådet skuUe uppfattas, , Den fysiska riksplaneringen m. m. Hen OLHEDE(s): Jag tror inte att kan bU tagenpå allvar då han går upp för debattens egen skuU. Det var, som jag påpekade,som sade att det är staten som har dessa skyldigheter. Det varlåt-gå-systemets principiella positiva individ som sade detta. Jag tillät migdå påpeka att den fria företagsamheten det system som han talar så ytterstvälvUligt om har friställt folk just i norra , Vad beträffar Inseglingen tUl vet vi juresultaten av dessa undersökningar. utnämner sig tUl större expertän den samlade expertisen I det må han själv göra, men jagtror Inte att någon annan gör det. HenAHLMARK (fp); Jag föreslår att läser . Den har ofta haft kritiska omdömen om de inseghngsprov som förherr Olhede var "helt avgörande" , TUl vill jag bara säga att jag gav ut enbok av detta år som heter "Sveket mot kusterna". Sistakapitlet I den boken har rubriken , Där har jag I 13punkter visat vad som är mina konkreta förslag. Jag översände denna bok meddetsamma den kom ut tUl civUministem med en vänlig hälsning. Han hade undervåren i påstått detsamma som , nämUgen att jag intehade något konkret program. Jag skall sända ett exemplar av boken även tUljordbruksministern, så att också han får reda på det: Vi skaU hagemensamma regler för oljetransporter för länderna runt och vidNordsjön, Vi skaU ha enInternationell samordning av oljeskyddet i och med gemensamorganisation och gemensamma larmövningar. Vi skalladministrativt i samordna oljeskyddet, sä att vi Inte har enorganisation när oljan ligger på vattnet och en annan organisation när ohan nårland, Vi skaU utredamöjligheterna tiU omlastningshamnar, så att man slipper gå in med supertankersi skärgårdsområden. Vi skall utredamöjligheterna med sjöterminaler som finns på flera håll I världen, så att visUpper gå in den sista farUga biten I själva skärgårdsområdet, VI skaU IInternationella organ arbeta för hårdare regler när det gäUer säkerheten försupertankers, VI skall utredamöjligheterna att placera oheindustri, och framför aUt raffinaderierna, inte Isjälva kustområdet utan innanför kusterna, Vi måste fåsäkerhetsföreskrifter för de oljeborrningar som startar med våldsamhastighet och storlek i själva , Vad händer om det bhr ettokontrollerat utsläpp i något av borrtornen i själva ? VI behöver enrlksplanerlng , som kan vara grund för kommande lokaliseringar. Vi behöver alternativa planer och Inte bara en plan,VI måste ha något att välja emeUan, 11, kan ställa krav att om mansäger nej till miljöfarlig Industri skall staten vara med och stimuleramUjövänlig industri, 12, VI skaU reformera regeringen så attInte fyra, fem statsråd sysslar med ungefär samma sak med den brist påsamordning som då uppstår, 13, , skall inte försätta att uppträda som advokat för oljeintressena. Detta ärmitt program, och kan gärna kommentera det. Jag har läst bok och Jagvidhåller att något konkret alternativt förslag tUl raffinaderiet i ,som ger sysselsättning. Inte finns bland de 1 3 punkterna. Hen i (s): Jag har Ingen bok att citera mig själv ur,men Jag skulle kunna åberopa program som antogs på partietsstörsta och förnämsta möte som uttryckte det. Efter vad Jag förstår överensstämmer den sats som herrAhlmark läste upp till vår uppbyggelse med det särskilda yttrande som folkpartisternaTobé och Ängström har fogat till utskottets betänkande. Om jag tolkar dettayttrande riktigt måste det betyda alt vi skall vänta med lUl dessriksplaneringen är klar; oeh atl vänta med projektet betyderutt vi inte får OK.Därmed tycker jag att ställningstagandet från sida I del avseendetär klart. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 17 Föredrogs civUutskottets betänkande nr 25 ianledning av motion om stärkande av lekmannarepresentationen i ämbetsverkensstyrelser. Utskottets hemställan biföUs. § 18 Interpellation nr 198 ang, kommunernas medverkan i trafikplaneringen Ordetlämnades på begärun lill HerrMATTSSON i (c), som yttrade: Goda kommunikationer är en självklarförutsättning för att samhället skall fungera väl oeh medhorgarna hamöjligheter att ulnyllju samhällets aktiviteter. är ett flertal utredningar sysselsatta medarbetet alt utforma förslag till Irafikstandard, organisation,kostnadsfördelning ni, m, 1 riksdagsberätlelsen 1971 K:35 oninämnes bl. a.trafikplaneringsulredningen, vars uppgift anges vara alt leda utarbetandet aven niodellplan för regional trafikplanering. i* protokoU 1971. I den 14oktober 1971 angående "landsomfattande regional trafikplanering fram tillden ", nämns att planeringsarbetet skall bedrivas I närakontakt med trafikplaneringsulredningen. Det påpekas också att anvisningarnafrån departementet som bygger på traflkplanerlngsutrednlngens erfarenheteroch material - bör ge vägledning I fråga om Innehållet I begreppen"regional trafik" och "lokal trafik". Departementschefensäger I kommunikén att för den förstnämnda hur stulen "'ett primärtplaneringsansvar", medan kommunerna har "ett primärt ansvar" förden sistnämnda. Någon klar gränsdragning mellan lokal och regional trafiktorde inte kunna göras. Regional trafik fyller också ett lokalttruflkbehov och vice versa. Med tanke på de nämnda preciseringarna av ansvaretför regional respektive lokal trafik och vud som i kommunikén säges angåendetrafiken Inom förutsattes ett väsentligt kommunalt engagemangför kommunikationsservicen. Kommunernas möjligheter att påverkatrafikplaneringen ges trots detta ett vagt uttryck I kommunikén, där man talarom ett samspel och en dialog med länsmyndigheterna. Eftersom kommuner har avsevärda engagemang I trafiken och man inom ett stort antal kommunergripit sig an med trafikplanering är det förvånande att statsmakterna Inte gerkommunerna en större roll i planeringsarbetet. Med hänvisning till vad som anförts anhåller Jag omkammarens tillstånd att till herr kommunikationsministern få ställa föhandefrågor: 1, att ge företrädare för kommunerna möjlighet utt deltaga i planeringsarbetetcentralt genom representation i trafikplaneringsulredningen? 2, att ge anvisningarna för trafikplaneringen sådan utformning attkommunerna får inflytande på den regionala trafikplaneringen, dels med tankepå de erfarenheter kommunerna redan har av trafikplanering, dels med hänvisningtill del ansvar som kommunerna har och I kommunikén förutsattes ha för lokaltrafik? Denna anhållan bordlades. § 19 Interpellation nr 199 ang, tillämpningen av den europeiska sociala stadgan Ordetlämnades på begäran till FrökenBERGEGREN (s), som yttrade: Enligt den av 1962 ratificeradeeuropeiska sociala stadgan skall lika lön gälla för llku arbete I samtliga avEuroparådets medlemsländer. Nationerna har fria händer när del gäller formernaför en anpassning till stadgun i delta avseende. Det kan ske antingen genomlagstiftning eller genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Kontrollen uv efterlevnuden av denna stadga görs av enkommitté som bestar av vad man kallar oberoende experter. Pä grundval av derapporter sommedlemsländernas regeringar I tvåårsintervaller lämnar till kommitténsammanställs granskningsrapporter, tUl vilka Europarådetsförsamling och ministerkommitté skall ta stäUning. En första sådan granskningsrapport publicerades 1969.Därvid framkom att i några avseenden inte skuUe ha fuUföljt sinaåtaganden. Mycket av kritiken torde ha berott på missuppfattningar om förhåUandenai , främst i vad avser regeringens och befogenheter attingripa i villkor som gäller förhållandena på arbetsmarknaden, trots attSverige inte accepterat sådana paragrafer i stadgan som därvidlag bjuderlagstiftning i stäUet för förhandhngar. Detta är i och för sig inte förvånansvärt. För det förstafinns det all anledning att slå fast att det inte är möjligt ens för experteratt vara "oberoende". Även dessa har sina subjektiva värderingar attutgå från. För det andra kan man Inte rimhgen begära att aldrig så skickligaexperter skaU ha ingående kunskaper om de ohka medlemsländernas skilda systemnär det gäller lagstiftning, avtal, praxis, eUer veta vilken kompetensregering, riksdag, statliga verk och organisationer har. Det finns enhgt min mening därför skäl att överväga andrakontroUåtgärder Inom , Det kan ske på olika sätt, antingen genomatt förstärka den institution som finns, genom att skapa organ som får enöverprövningsrätt gentemot expertkommittén eller på annat sätt. Klart står dockatt den nuvarande ordningen är otUlfredsställande, I expertkommitténs rapport konstateras bl, a,att inte någon medlemsstat dittills kunnat tillgodose kravet på Uka lön för mänoch kvinnor. Eftersom detta är en avtalsfråga i är det heller Intemöjligt för regering och riksdag att styra utveckhngen på detta område. Detvore emeUertid av värde för att som en komplettering tUlexpertkommitténs rapport få en belysning av utvecklingen i vårt land i dettaavsnitt. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tih herr socialministern få ställa följande frågor: Anser statsrådet att det nuvarande kontrollsystemet närdet gäUer uppföljningen av den europeiska sociala stadgan har den kompetens somerfordras? VUl statsrådet redogöra för hur långt vårt land hunnit Isträvandena att tUlämpa denna stadgas bestämmelse om Uka lön för Uka arbete? Denna anhållan bordlades.