prot · FU0991 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vill sluta med att säga att den tolkning som herrWiklund i gav av det förhållandet att jag tog upp den Internationellaaspekten på vuxenutbildningen kanske bäst belyses av att han i inledningen avsitt anförande beklagade, att denna debatt hade gått utanför vad som behandlatsi betänkandet. Jag tycker att det skulle vara ytterligtbeklagansvärt, om en så angelägen och viktig fråga som vuxenutbildningen inteskulle kunna bli föremål för en något så när allmän debatt I samband med attutskottsbetänkandet behandlas. Jag tar mig friheten att tycka att man i ensådan allmän debatt också har rättighet att beröra internationella synpunkterpå frågan. () kort genmäle; När det gäller statsbidrag tUl deorganisationer som nämns i reservationen 3 hänvisar i HärnösandtUl vad som sades i fiolårsdebatten dels av statsrådet, dels av representanterför reservanterna vid det tUlfäUet och menar att detta gäller även . Ja,det kan hända att tycker att så är fallet och att det inte ärnågot att göra åt det. Jag tror ändå att man skulle relativt lätt kunna finnaavgränsningar som kunde fånga in ytterligare en del organisationer vilka tillsin konstruktion och till sin verksamhet är tämligen likartade. Och vad som ärännu viktigare: medlemmarna av de organisationer som vi talar om ireservationen har ungefär samma utbildningsmässiga utgångsläge och ekonomiskaförutsättningar, vilket gör att det vore rimligt att försöka få in dem i dettasystem. Det här uppfattas som en stor orättvisa och som en diskriminering ochman har - vUket jag tycker är lättförklarhgt väldigt svårt att förstå att detskall behöva vara så avgränsat och snävt med tanke på att dessa organisationerI stort bedriver samma form av verksamhet. i (vpk) kort genmäle: Det måste väl ändå vara riktigt attstudieförbunden får resurser att bedriva aktiv verksamhet för att nå dem somalla är ense om bör nås av utbUdnlngsutbudet. Alla undersökningar som hittillshar gjorts visar nämligen att vuxenutbildningen Inte främst nått dem som lägsta skolunderbyggnaden. Jag erinrar om siffrorför , som visade att över tre fjärdedelar av de vuxenstuderandehade folkskola, som avarbetskraften har kortare grundutbildning än . Jag menar att det gälleratt stimulera de stora grupperna med låg utbildning, och det gör man inte genomnjugghet mot studieförbunden, som ändå är den kanske främsta kontakten medmänniskorna bl, a, ute på olika arbetsplatser. VIU man som här har sagts ha ett"förfinat styrinstrument", borde man satsa på studieförbunden, mendet är tydhgt att dessa, som måste vidkännas I reahteten försämrade ekonomiskaviUkor, får söka tröst i den här allmänt uttalade uppskattningen av derasverksamhet, men om detta räcker för att studieförbunden skaU kunna fylla deviktiga uppgifter och alla förväntningar som ställes på dem återstår att se. HerrWIKLUND i (s) kort genmäle: Först ett par ord tUl , Jagvet inte vem som glömmer mest. anförde i sitt inlägg i gårkväll en rad kritiska synpunkter, såvitt jag kunde uppfatta det, om bidrag tiUstudieförbunden. a, påstod han att eller regeringen eller kanskeUtbUdningsutskottet inte ville satsa på studieförbunden när det gäller den viktigauppsökande verksamheten. Vad grundar en sådan förmodan på? Jag tycker att vi bör vara väldigt försiktiga, herrNordstrandh och jag och många andra som är verksamma inom studieförbunden, ochvara rädda om det anseende som studieförbunden I vårt land ändå har. Det finnsmycket av inre städningsverksamhet att bedriva vid sidan av att bädda för enopinion för bättre anslagsgivning i olika sammanhang till den verksamhet som vibåda har intresse av, och jag tycker naturligtvis att det skulle vara betydligtintressantare att lyssna tiU , om han kunde presentera deanalyser och förslag som han nu deklarerar att han inte kan presentera. När det sedan gäUer lärartjänsterna är det ju ändå så,, att en viss mindre försöksverksamhet med lärartjänsterbedrivs Inom vuxenutbildningen. Bl, a, sker det i . Vad vi har sagt äratt man bör hantera den verksamheten ganska försiktigt och med stort omdöme,eftersom den så att säga är i Inkörningsskedet och vi inte riktigt vet vart denleder. Det tror jag att vi är överens om. Det är möjligt att jag fattade fel I gårkväll. Då är det en fråga om tonfall, och sådana kan ju Inte återges iprotokoUet. Sedan hade talat om gick hon över tih de härfrågorna och gjorde det med ett sådant tonfaU att jag fick intrycket att honmenade vad jag sagt att jag trodde att hon menade. Jag tycker inte att det är bra som det är, ,med det som berörs i reservationen nr 3. Men medverka då till att ange deavvägningar som statsrådet efterlyste . Jag förstår att ärute efter att t. ex. LRF skall komma med i det här sammanhanget. Men låt ossförsöka hitta så att säga en sådan indelningsbestämmelse att vi kan få med denorganisationen. Lägg fram ett förslag, så skall jag vara med och diskuterafrågan seriöst. Till i vill jag säga att det ärviktigt allt det som har sagt om ekonomin. Men vi måste jubestämma Oss. vill ha bort spärrarna för den gymnasiala utbildningen,medan propositionen och utskottsmajoriteten bara vlU utöka kurserna på dennivån . vill ge ökade anslag ochmer tlU studieförbunden. Hade vi outtömliga ekonomiska möjligheter, skulle detinte vara någon konst att ge bidrag tlU praktiskt taget allt i det härsammanhanget, men sådana resurser har vi inte. HenNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Vad jag sade var endast att jag beklagade attvi icke kunde ge studieförbunden större anslag till deras centrala verksamhet.Någon som helst kritik mot den uppsökande verksamheten har jag icke riktat. Jagberörde över huvud taget inte den speciella saken i mitt anförande, herrWiklund, Däremot sade jag och det upprepar jag gärna - att litet allvarligtär det att kommunernas stöd tiU studieförbunden har en tendens att bh mindregeneröst och helhjärtat. Det kan jag vittna om från en kommun som onekligenstår mig mycket nära. erfarenheterfrån andra håll i landet. Den tendensen har naturligtvis sin förklaring.Kommunerna tänker mera på sin egen vuxenutbildning, på den kommunalavuxenutbildningen, det är helt naturligt, men faktum kvarstår och jag beklagaratt det blivit på det sättet. Jag hoppas bara att man skall ändra sig på denpunkten, där man alltså blivit mindre generös. Hen ELMSTEDT (c) kort genmäle: Med hänvisning till den förhoppning som herrWiklund i ställde i sitt sista inlägg, där han bad om ett konkretförslag angående andra löntagarorganisationer han nämnde LRF kan jag sägaatt jag lovar att ett sådant förslag skall komma till nästa års riksdag. Jaghoppas att då är beredd att medverka tUl att frågan löses. i (s) kort genmäle: Till vill jag säga att vifår kanske , när den begärda redovisningen över utredningslägetoch läget på hela vuxenutbUdningsfältet bhr htet klarare för oss, ta blodprovpå varandra för att reda ut vad vi vill i de olika frågorna när det gäller attpraktiskt utforma dem. Till vill jag säga att jag inte är bereddatt uttala att det är fuUt klart att jag sluter upp bakom hans tankar.Men jag sade tidigare att jag är beredd att diskutera saken seriöst. Det gälleratt hitta en indelnlngsform, och jag tolkar statsrådets Inlägg både ochi dag på det sättet att vi är beredda att försöka hitta de lämphga formernabara det finns förslag att diskutera på den punkten, Hert (); I en reservation tUl socialförsäkringsutskottets betänkandenr 28 som behandlas under detta avsnitt har vi yrkat att skallbifalla motionen I 357 av och , VI anser attbegränsningarna i § 5 enligt propositionens förslag, som innebär att den sombedriver sina studier på minst halvtid inte skall få studiemedel utan attredovisa särskilda skäl, bör utgå. Vi anser liksom övervägande antalet remissinstanser attdet bör överlåtas på den enskilde att själv avgöra om han skall bedriva sina studierpå heltid eller på halvtid. Eftersom största delen av studiemedlen är lånemedelanser vi, att det är oriktigt att studiemedelsnämnderna skall avgöra om rimligaskäl för deltidsstudier förehgger. Det bhr också ett onödigt administrativtkrångel som kan kosta mer än det smakar och som ger utrymme för orättvisbehandling av en viss sökande jämfört med en annan i ungefär samma situation. 1 övrigt vill jag bara hänvisa tillvad som säges i reservationen och, herr talman, jag avser att yrka bifall tihreservationen av i och mig själv tillsoclalförsäkringsutskottets betänkande nr 28, FrökenSANDELL (s): Vi har och fåttdokumenterad den starkt ökade anslutningen tlU vuxenutbildningen, och det har i sin tur aktualiseratfrågan om att socialt studiestöd skall kunna utgå även vid deltidsstudier, proposition som behandlas, propositionen nr 37, har man i ett avsnitttagit upp det sociala studiestödet. Man legaliserar nu deltidsstudier genom atthär föreslås att studiemedel skall kunna utgå med hälften av fulla studiemedelnär det är studier på halvtid. Det innebär således att den som studerar pådeltid kan få av basbeloppet per termin. I fråga om barntilläggengörs däremot ingen reduktion utan barntillägg kommer att utgå med samma beloppsom vid heltidsstudier. Men i propositionen är det inte helt grönt hus för deltidsstudierna.Huvudregeln är att de lokala studlemedelsnämnderna skall pröva om de skäl somden studerande åberopar för sin önskan att studera på deltid och få studiemedeltih hälften kan anses rimhga. Här görs en klar avgränsning mellanungdomsstuderande och äldre studerande. Föredragande statsrådet anser att förvuxenstuderande skall generellt tillräckliga skäl för att bedriva studier pådeltid anses föreligga. Däremot bör de som går direkt från gymnasiestudier tillhögre utbildning Inte utan prövning få studiemedel vid deltidsstudier. Reservanterna hänvisar till vad en hel del remissinstansersagt att var och en bör ha rätt att själv avgöra om man vill bedriva deltids-eller heltidsstudier. Både statsrådet och utskottet anser det principielltriktigt att människor själva skall få avgöra om de vUl studera på heltid ellerdeltid. Utskottet har dock funnit att det för ungdomsstuderande kan innebära enalltför stor frestelse att övergå tlU deltidsstudier, som för många skullemedföra förlängd studietid, kanske försämrat studieresultat och även förkortadavbetalnlngstid när det gäller lånemedlen, I 5 § studiemedelsförordningen fastslås vad som kan ansesvara rimliga skäl för att studiemedel skall kunna utgå vid deltidsstudier: "TUl den som ej är heltidsstuderande utgå studiemedelendast om han bedriver studierna på minst halvtid och på grund avförvärvsarbete, vård av egna barn eller andra särskilda skäl ej kan bedrivastudier på heltid," Det är således de lokala studienämnderna som skall pröva dettaI enlighet med principerna i denna paragraf, och statsrådet har klart sagtifrån att han anser att prövningen skall göras efter vadstudlemedelsutred-nlngen angett som rimliga skäl, haranfört att rimliga skäl kan anses vara engagemang i studentorganisationer och Iaktiviteter Inom organlsationsllvet även utanför studentemas omedelbaraIntresseområde, vård av nära anhörig, framskridet havandeskap, svårarehandikapp eUer långvarig sjukdom. Rimliga skäl skall också anses föreligga förden som bedriver elitidrottsövningar. Jag vill särskilt understryka betydelsen av att ettrimligt skäl anses vara att man vårdar nära anhörig. Det kan ju många gångervara så att man har föräldrar eller någon annan nära anhörig en handikappadt. ex, som man måste hjälpa tUl att vårda, men att det inte är större bördaän att man vid sidan om kan bedriva halvtidsstudier. Reservanterna i socialförsäkringsutskottet anser attdefinitionen av vad som är studerande i vuxenutbildning är vag och har uttalatfarhågor för att det förhåUandet, att undantaget från prövning av dem inte stårdirekt i lagtexten, skulle innebära att den grupp som man egentligen vill hjälpaInte skulle kunna få bidrag. Jag tror att de farhågorna är mycket överdrivna, Ilagtexten är det ju principerna som är fastslagna. När det sedan gällerdirektiven har, som jag här antytt, statsrådet mycket klart anslutit sig tillde synpunkter som studiemedelsutredningen lagt fram I fråga om vad man skaUanse som rimliga skäl. Gränsen mellan ungdomsstuderande och studerande ivuxenutbildning kan naturligtvis i vissa fall vara flytande, men sedan vi fickden kommunala vuxenutbildningen har vi väl alla rätt klart för oss vad manmenar med studerande i vuxenutbildning. Man får skiha mellan vuxenstuderandeoch dem som studerar i vuxenutbUdning, för inom studiemedelssystemet finns juäven vad som kallas vuxenstuderande, dvs, sådana som bedriver ungdomsstudiermen är så pass gamla att de är skilda från föräldrarnas ekonomiska situation. Vi menar väl i allmänhet med vuxenstuderande ivuxenutbUdningen dem som av ekonomiska eller sociala skäl inte underungdomstiden fått tillfäUe att studera. Jag fäste mig vid att herrNordstrandh sade att det inte är en ungdomsskola som skall överföras tillvuxenutbUdningen. Det tycker jag visar att han anser att det här är fråga omen klart avgränsad grupp människor, en kategori som både när det gällerutbildningen och när det gäller bedömningen av deras situation ganska lätt kanavskiljas från de ungdomsstuderande. åt vuxna, SVUX, diskuterar judenna fråga om en avgränsning mellan ungdoms- och vuxenstuderande och säger bl,a, att som vuxen skulle man kunna betrakta den som uppnått viss levnadsåldereller har en tids yrkesverksamhet och således erfarenheter av yrkesarbete ocharbetsliv. Detta betraktelsesätt måste Innebära att vederbörande är såetablerad på arbetsmarknaden att det är nästan nödvändigt för honom eller henneatt klara studierna vid sidan om sitt arbete, och då helst genomdeltidsstudier, SVUX säger också att man vill definiera dessa som är ivuxenutbildningen så, att de har en för vuxna typisk social roll i samhället. De förbättringar som vi diskuterar för denna gruppoch för en del andra gäller endast studiemedelsdelen inom den socialastudiehjälpen. Som SVUX har påpekat finns det stora grupper vuxenstuderandeäven inom studiehjälpssystemet, främst sådana som går I gymnasieutbildning ochgrundskoleutbildning, och det vore skäl för att även de skulle få liknandeförmåner som inom studiemedelssystemet. Men eftersom frågan om de äldrestuderandes status Inom sociala studiehjälpen är under utredning i syfte attöverföra äldre studerande från studiehjälpssystemet helt tiUstudiemedelssystemet, så tycker man att det är lämpUgt att vid detta tillfäUebegränsa sig tiU att göra denna ändring endast inom studiemedelssystemet. Innanden frågan är löst kan det vara skäl att inte fastställa några bestämdakriterier för vuxenstuderande utan hksom nu betrakta dem som efter en längretids förvärvsarbete upptar studierna såsom vuxenstuderande. Detta förslag betyder så oerhört mycket för de äldre, fördem som deltar i vuxenutbUdningen. Det är en tiUgång som inte bara löser deraspersonliga problem utan också på ett mycket smidigare sätt kommer att lösafrågan som vi har diskuterat här i - om ledighetfrån anställning under studier. På så sätt gagnar förslaget också arbetshvetoch arbetsgivaren; det har sin betydelse när det gäUer att ge ledighet förstudier och få fram eventuell ersättare eller vikarie på arbetsplatsen. Jag kommer senare att yrka bifall till utskottets hemställan. Jag skall be att få återvända tUlutbildningsutskottets betänkande nr 13 för att ta upp en enda fråga, nämligenfrågan om den uppsökande verksamheten, och därvid uppehålla mig vid denuppsökande verksamheten inriktad på de hemarbetande kvinnorna. I motionen 871 har och jag velat riktauppmärksamheten just på den gruppen, för vUken vuxenutbUdningen betyder såmycket. Vårt yrkande gällde igångsättande av en sådan uppsökande verksamhet påförsök, inriktad på de hemarbetande. Utskottet har kommit ifrån ett egetställningstagande och har bara kunnat notera att en sådan uppsökande verksamhetkommer till stånd inom FÖVUX. Avslagsyrkandet beträffande motionen är därförformellt, och i sak har syftet med motionen uppnåtts. Inte desto mindre saknar jag en viljeyttring frånutskottets sida, och jag skulle gärna vilja att den kom fram i den härdiskussionen. Detta är nämligen ingen Uten fråga - hur man skall aktivera dehemarbetande kvinnorna för studier. Det gäUer ju en mycket stor grupp. Av degifta kvinnorna är fortfarande cirka hälften hemarbetande. I åldrarna 2534 årär det nära hälften av de gifta som inte förvärvsarbetar, och I åldrarna 3544år är det ungefär en tredjedel. Äldrama passar för UtbUdning och blanddem en stor grupp som behöver utbildning och som önskar utbildning. Man brukar säga att vi ibland dessa kvinnor har vårviktigaste latenta arbetskraftsreserv, som bör mobUiseras, och naturligtvis ärdet så. Många vUl inte någonting hellre än att ta ett förvärvsarbete, underförutsättning att ett sådant kan erbjudas på deras hemort och att iförekommande fall barntillsynsfrågorna kan lösas. Men skall nu dessa kvinnorgöra sig själva rättvisa, då de träder ut på arbetsmarknaden, är det viktigtatt de får del av den utbildning som samhäUet bjuder och som kan passa justdem. vet vi att det i och för sig inte är svårare att få medkvinnor än män i olika slag av vuxenutbUdning det är snarare tvärtom,generellt sett. Men det gäUer för kvinnor Uksom för män att de som främststäUer upp är de som har tämligen god utbildning. Det har ju sagts i den härdiskussionen åtskilliga gånger redan. Och en undersökning bland kvinnornavisar exempelvis att den grupp på av kvinnorna som bara harfolkskola svarar för av de vuxenstuderande. Från gruppen mednioårig skola, realskola eller flickskola, som utgör av helakvinnogruppen, kommer däremot av de vuxenstuderande. Och ser vi påstudenterna, som bland kvinnorna är , så finner vi att de utgör intemindre än av de vuxenstuderande. Allaundersökningar som görs om hur man spontant anmäler sig till vuxenstudiervisar upp sådana här siffror. Därför är ohka experiment som görs inom FÖVUX föratt vid ohka arbetsplatser fånga upp intresset och stimulera tiU studieroerhört viktiga. Motsvarande arrangemang Inriktade på de hemarbetande varvad vi föreslog, och jag har under hand inhämtat att en sådan verksamhet iliten skala skall komma till stånd inom FÖVUX, Vad utskottet tycker om sakenvet vi inte, men jag hoppas att det kan komma fram . Jag vågar mig på att adressera några synpunkter direkttill statsrådet och däri lägga in en vädjan att ägna den här saken litet extrauppmärksamhet. FÖVUX går säkert tiU verket med de bästa intentioner menhar ju tämligen blygsamma resurser för att göra experiment med uppsökande av dehemarbetande kvinnorna på de sex orter I vårt avlånga land som det gäller.Skall det lyckas behövs Intresse och uppmuntran från departementet att prövanya, okonventionella metoder att nå fram tiU kvinnorna. Personligen tror jagmycket på en i egentlig mening uppsökande verksamhet, gärna under medverkan avstudieförbunden eller andra lämpliga organisationer. Sädana enstaka experiment,utan något centralt stöd, har redan genomförts i en del bostadsområden och fåttavsevärd framgång då det gäller att rekrytera både till vuxenutbildningoch tiU de särskilda cirklar som erbjuds av studieförbunden. Det är faktiskt Intressant att jämföra resultaten avsådana anspråkslösa försök med dem som uppnåddes vid den utomordentligtomfattande kampanj som genomfördes i för några veckorsedan. Kampanjen var närmast arrangerad av arbetsmarknadsverket ocharbetsmarknadens kvinnonämnd under parollen . Det blev ett stort genomslag i massmedia, och manaktiverade kvinnor långt utanför det primära målområdet, som var delar avsydvästra , Av de utvärderingar som jag har tagit del av så långtde är klara framgår emellertid att man återigen har kunnat konstatera att desom ställde upp och ville ha information och utbildning var framför allt deredan väl utbildade. Det får väl anses vara värt sitt pris det här medSkärholmenveckan, med den kompakta mönstringen av nästan alla auktoriteter påområdet som finns - man visade ju att utbildning av kvinnor är en stor fråga.Inte desto mindre är jag tveksam om det är sådant som resurserna ifortsättningen främst skall utnyttjas till, AUa goda krafter som arbetarinom vuxenutbildningen, från departementen över ,arbetsmarknadsverket och ner till kommunernas vuxenutbUdningsråd, borde som jagser det ställa upp för att försöka knäcka nöten hur vi skaU nå de tidigaresvagt utbUdade, Det är en svårknäckt nöt, det vet vi, men vi måste gripa oss anmed att försöka knäcka den. När jag här har dragit in , har jag också velatframhålla att här finns ett arbetsområde som skall bearbetas av tvådepartement, två ämbetsverk, och i kommunerna skall verksamheten sammanstråla ivuxenutbildningsråden. Då är det just när det gäUer de hemarbetande kvinnornautomordentligt viktigt att det utvecklas ett gott samarbete på aUa nivåer. ViviU naturligtvis inte använda någon piska på kvinnorna i detta faU, och jagvet inte heUer om vi har någon morot, men ett inträngandeinformationsarbete, individuellt inriktat, torde förestå om vi skall kunnaknäcka den nöt som jag här har försökt visa på. Lyckas det, så bhrvuxenutbildningen ett krafttUlskott för de hemarbetande kvinnorna i hka månsom för andra grupper. Och det är Inte bara så att man då ökar värdet hos denlatenta arbetskraftsresursen, utan de hemarbetande kvinnorna får också då enchans tiU självförverkligande - och det är en stor sak! Jag hoppas därför påett aktivt intresse för experimentet som FÖVUX gör i KaUx, , ,, .\lvdalen och Södertähe, Det är naturligtvis en liten detah idet stora sammanhanget, och det löser Inte problemen, men det kommer att ge enmycket nyttig belysning av de problem som jag här har berört. Herr statsrådettalade om att vi letar efter de rätta metoderna, och detta är en väg att gå föratt hitta dem. Det kostar också en spottstyver i förhållande till de storabelopp som anvisas i förevarande betänkande från utbildningsutskottet. Den Ullasumman får Inte vara en mätare på intresse att tackla frågan om dehemarbetande kvinnornas vuxenutbildning. i (s) kort genmäle: De synpunkter som ochfröken framfört i sin motion berör utan tvivel en mycket stor grupppresumtiva vuxenstuderande, nämligen hemmafruarna. Man kan därför i långastycken Instämma i de verkligt välmotiverade synpunkter som framförts Imotionen om att starta en uppsökande försöksverksamhet på några orter för att ilikhet med vad som sker inom FÖVUX-verksamheten få klarlagt hur studiemotlveraddenna stora grupp i samhället är. Men det är också av vikt att understryka vad som sägs imotionen, att man bör hjälpa denna stora grupp att komma i gång med någon formav utbildning, så att den inte släpar efter. Inom utskottet har vi också ansettatt den frågan har stått ganska högt på den önskelista som vi avser attförverkliga, när möjhgheter därtiU föreligger. Det är inte bara de ekonomiskaförutsättningarna som saknas. Jag tycker att man också bör awakta erfarenhetemafrån FÖVUX-verksamheten . Innan vi i ökad omfattning startar enuppsökande verksamhet för nya grupper, i detta faU de hemarbetande kvinnorna.Men jag vill som sagt understryka att motionens syfte är mycket välmotiveratoch att det står ganska högt upp på utskottets Usta när det gäller att geprioritet i den uppsökande verksamheten. () kort genmäle: Låt mig då tala om förutskottets talesman att det experiment som görs inom FÖVUX - om det sker medanledning av motionen vet jag inte - just består i en uppsökande verksamhet. HertKARLSSON i (s); Jag vill anlägga några synpunkter påutbildningsutskottets betänkande nr 13. Behovet av en förbättrad utbUdning hos den vuxnabefolkningen är väsentligt; där gör sig en bristfälUg gmndutbUdning oftamärkbar, inte minst i konkurrensen I arbetslivet med en yngre och meravälutbildad del Den hittillsvarande ordningen det är de redan nu välutbildadesom utnyttjar vuxenutbUdningen mer än de med den sämsta grundutbildningen -måste ändras, förmodUgen med hjälp av en kraftig styrmekanism. Dennastyrmekanism tror jag inte bara måste bestå av särskUda intagningsnämnder, utanman måste också göra en kraftig satsning på uppsökande verksamhet, inte minstgenom och i samarbete med löntagarnas egna organisationer.