prot · FU09105 · 1971-12-31 00:00:00 — ocksåerinra om att konsumentdelegationen är rådgivande. Vi har inte möjlighet att pånågot sätt påtvinga jordbruksministern vår uppfattning, och det är inte helleravsikten. Jag tror att vårt ställningstagande har gjort effekt och att vi harsparat pengar åt konsumenterna, och det är också vår uppgift. Jag känner migInte alls generad över att tiUhöra konsumentdelegationen, och jag känner miginte heller besvärad av de slängar vi har fått; de har kanske varitberättigade, sett ur i Skegrie synpunkt. Jag tror emellertid attvi gjorde rätt när vi ansåg oss inte kunna gå längre, eftersom vi skaU bevakakonsumentintresset. HenHANSSON i Skegrie (c): Jag har bara begärt ordet för att rätta tiUen missuppfattning som tycks vara ganska allmän. Två talare har varit inne påsamma tema, och de säger att genom att jordbrukarna själva har hand om en delav distributionen och förädUngen torde en viss del av förtjänsterna I det ledethamna hos jordbrukarna. Emellertid bedrivs icke jordbrukarnas föreningsrörelse ivinstsyfte. Vi ger inte utdelning på aktier, eller någonting sådant, somprivata företag gör. Jordbrukarnas ekonomiska föreningsrörelse beträffandeförädling och distribution går ut på att minska mellanhandsmarginalen så mycketsom möjligt. Det ligger nämUgen i jordbrukarnas intresse att konsumenterna kanfå Uvsmedlen så bllhgt som möjligt, ty därigenom kan konsumtionen öka. Detfinns inget som helst intresse för jordbrukarna av att så mycket pengar rinnerbort i mellanhandsledet. Tvärtom är det till nackdel för jordbrukarna, TydUgenföreUgger den uppfattningen här att jordbrukarna tjänar mycket på sin egenföreningsrörelse, men den drivs icke som jag sade i vinstgivande syfte. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 43 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av hen . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 44 I anledningav motioner angående jordbrukspoUtiken. TiU jordbruksutskottet hade hänvisatsde av utskottet till behandling i ett sammanhang upptagna motionerna 1971:212 avherr m. fl, såvitt nu var i fråga, 1971:979 avherr Antby m.fl., vari hemställts att i skrivelse tiU Kungl. Maj;t skulleanhåUa om en undersökning beträffande utveckUngen inom jordbruksnäringen efterår 1967 samt om förslag tiU med anledning av de vid undersökningengjorda erfarenheterna, 197 1:980 avherr förste vice talmannen m, fl,, 1971:987 avherrar och , 1971:1003 avherr i Skegrie m.fl., vari hemställts att i skrivelse tillKungl. Maj:t skulle anhåUa om en ingående utredning och kartläggning av detsvenska jordbrukets situation vid en EEC-anslutning och hur vi därvid skullekunna säkra en tillräcklig självförsörjning med livsmedel, 1971:1004 avhen i Skegrie m. fl,, 1971:1011 avherr m. fl, såvitt nu var i fråga, 1971:1025 avherr i m, fl,, vari hemstäUts att beslutadeatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begära att en sammanfattande analysverkstäUdes av de faktorer som riksdagsbeslut påverkat inkomst-och lönsamhetsutvecklingen samt rationaliseringsverksamheten i jordbruket. 1. lämnademotionerna 197 1:979 och 1971:1025 utan åtgärd, 2. lämnademotionen 1971:987 utan åtgärd, 3. lämnade utanåtgärd motionerna 1971:1004, 1971:212 och 1971:1011, de båda sistnämndamotionerna såvitt avsåg krav på lönsamhetsförbättring inom jordbraket m. m., 4. lämnademotionen 1971:1011, såvitt avsåg punkt 3 i motionsyrkandet, utan åtgärd, 5. ansåg motionen 1971:1011, såvitt avsåg punkt 5 imotionsyrkan det, besvarad med vad utskottet anfört, 6. lämnademotionen 1971:1011, såvitt avsåg punkt 6 i motionsyrkandet, utan åtgärd, 7. lämnademotionen 1971:1003 utan åtgärd, 8. lämnademotionen 1971:980 utan åtgärd, 9. lämnade motionen 1971:100 utanåtgärd. 1, angående utvecklingen inom jordbruket avherrar i Skegrie (c), Antby (fp), (). Krönmark (m), iHolmgården (c). i (fp) och i HarpUnge (c), somansett att utskottet under I bort hemstäUa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört I anledning av motionerna 1971:979 och 1971:1025, 2. angående utredning om detsvenska jordbrukets situation vid en EEC-anslutning av herrar i Skegrie(c), Antby (fp), (). Krönmark (m), i (c), iHolmgården (c) och (fp), som ansett att utskottet under 7bort hemställa, att som sin mening gav Kungl, Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1971:1003. TUl detta betänkande hade fogats särskilda yttranden 1. angåendeinkomst- och lönsamhetsutvecklingen inom jordbruket av herrar i Skegrie(c), Antby (fp), (). Krönmark (m), i Holmgården (c).Berndtsson i (fp) och i Harphnge (c), 2. angåendeomfattningen av den svenska sockerbetsodlingen av herrar i Skegrie (c),(), Krönmark (m), i Bortby (c), i Holmgården (c) ochBerndtsson i (fp). HerrHANSSON i Skegrie (c): Jag hoppas att jag inte gör iSkänninge besviken med mitt anförande , när han tror att vi har kommitöverens om 1967 års jordbrukspolitik och att ingenting mer är att säga om densaken. Det lär inte vara riktigt på det sättet. Det sades ju beslut att målsättningen förjordbrukspohtiken skall vara att de som sysselsattes inom jordbruksnäringenskaU ges samma standard som i andra sysselsättningar och att företagsekonomisklönsamhet skall beredas åt rationella jordbruk. Detta är alltså ettriksdagsbeslut som så många andra, och därför bör det beslutet omsättas iverkhgheten, liksom andra beslut bhr omsatta som fattas här. Men det förefallersom om respekten för det här beslutet inte var hka stark som den är för vissaandra. Som jag sagt har efter 1966 jordbruketsinkomststandard försämrats i stället för att ha förbättrats. Och det duger inteatt komma och säga att jordbruket inte ännu har kommit upp i denrationaliseringsgrad som man utgick , därför att den nuvarandeprisbUdningen och de beräkningar som föreligger vid prisförhandhngarna grundasju på 2050 hektars jordbruk i de bästa jordbruksbygderna, alltså på de främstajordbruk som finns i det här landet och på de jordbrukare som kan såsomföretagare tävla med vem som helst. Även när det gäUer de utländskayrkesbröderna tror jag man kan ta upp tävUngen med vilken som helst. Det är alltså sådant underlag som man grundarprissättningen på, och denna prisberäkning utföres, som jag sagt, aven statlig utredningskommitté; den är aUtså icke gjord av jordbrukarna själva. Det framhåUes i det med 1 betecknade särskilda yttrandesom är fogat till utskottsbetänkandet att jordbrukets ekonomiska läge ärsynnerligen nedslående. Jag skaU inte göra någon utläggning om detta utöver vadjag har sagt. Jag vUl bara konstatera igen att efter 1966 har, som jag sade,jordbrukarlnkomsten för 40 hektars jordbruk minskat med . Undersamma tid har industriarbetarinkomsten, som vi tidigare jämförde vår inkomstmed, ökat med . Det har alltså av den nyajordbrukspoUtiken åstadkommits en differens mellan jordbrukarlnkomsten ochindustriarbetarinkomsten på inte mindre än I I . Det är alltså det dagsläget som vi nu skall se motbakgrund av beslut om företagsekonomisk lönsamhet och om sammastandard för jordbruket som andra sysselsättningar har. Den gången menade manmed företagsekonomisk lönsamhet att jordbrukaren skulle ha normal förräntningpå nedlagt kapital och samma timlön som lantarbetare. Vi har ingetdera ,varken normal förräntning eller lantarbetartimlön, I den ekonomiska debatten sade finansministern:"Vi håller våra löften." Där får vi väl då göra ett undantag förlöftet 1967 om företagsekonomisk lönsamhet för jordbmket. Det är ännu långtkvar tiU denna företagsekonomiska lönsamhet. Den senaste prisuppgörelsen ärnaturligtvis ett steg - men ett htet steg! på vägen dit. Man har därföranledning ställa den frågan till regeringen: När tänker regeringen över huvudtaget omsätta beslutet i handhng? Vi från oppositionen var med ochskrev under kravet om företagsekonomisk lönsamhet 1967, och därför har vi ocksårätt att begära att beslutet effektueras så snart detta är möjhgt. Med hänsyn till den tidsnöd vi nu arbetarunder skall jag inte med många ord kommentera de övriga reservationerna. I ettsärskilt yttrande krävs att sockerbetsodUngen skall ökas ut tUl tidigare omfattning, , dvs. en ökning med . Jag är medveten om att vi i det fallet är bundna av ett avtal fram till 1 974, mendetta bör inte hindra att man stegvis tUl dess bör kunna utökasockerbetsodUngen. Det finns många starka skäl för att göra det. Ijordbrukspropositionen 1967 sade man att vi skulle undvika förlustbringandeöverskott, men det är precis vad man har åstadkommit genom att sänkabetodUngen. Därmed har jord lösgjorts, och på den odlas nuspannmål som vi inte kan sälja. Det strider mot princip att undvikaexportöverskott. I reservationen 2 har vi sedan begärt att det skaU görasen mera allsidig utredning om det svenska jordbrukets situation vid eneventuell EEC-anslutning, Vi är medvetna om att tjänstemän på departementsplanetför närvarande håller på med en sådan undersökning, men vi anser att jordbruketi vårt land drivs under så ohka betingelser att den undersökning ochkartläggning det här är fråga om bör göras med deltagande av representanter förjordbruket, som kan bedöma hur en EEC-anslutning kommer att slå för detsydsvenska, det meUansvenska och det norrländska jordbruket. All ära åttjänstemannarepresentanterna, men jag tror inte att de har den förmåga tUlöversikt som praktiska jordbrukare kan bidra med i den utredningen. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltUl de reservationer som fogats till jordbruksutskottets betänkande nr 44, HenKRÖNMARK (m): Den debatt vi nu för har mycket intimaberöringspunkter med den debatt vi hade om föregående ärende, och jag kandärför fatta mig ganska kort. I detta betänkande behandlar jordbruksutskottet bl. a. enpartimotion från moderata samhngspartiet, i vilken vi har tagit upp de problemsom är förknippade med den kraftiga inkomsteftersläpningen för jordbruket. Somredovisades i den föregående debatten har vi en statistik som visar denekonomiska utveckhngen för jordbruket och jordbrukets situation I relation tillandra näringar. Det behöver alltså inte undersökas mera. Däremot är det av intresseatt analysera vilka faktorer som har gjort att vi fått denna utveckhng. Denomständigheten att det betänkande från jordbruksutskottet som vi tidigarebehandlade var enhälhgt betraktar jag nämUgen som ett bevis på att man äveninom socialdemokratin principiellt anser att de beslut som en gånghar fattat angående inkomsthkstäUighet skaU förverkUgas. Skall vi lyckas meddet är det en nödvändighet att vi analyserar fram de faktorer som gjort attutveckhngen bhvit vad den är just . Därför tycker jag att det är beklagligtatt utskottet på den här punkten Inte har kunnat bh enigt. Det här borde juinte vara en fråga där det behövde förekomma några som helst partipolitiskamotsättningar. Vi har inte velat fullfölja motionen reservationsvägen,eftersom man nu träffat en överenskommelse om prissättningen - vi skall förstse vad den kan leda tUl. VI inleder nu en treårsperiod under avtalsbundnaformer. Vi bör, som jag sade i en tidigare debatt, kunna räkna med attjordbrukets relativa inkomstnivå Inte skaU behöva sjunka. Då har man arbetsroför att verkhgen se över inkomstutveckhngen över huvud taget. Jag tror inte i och för sig behöver tUlsätta någon ny jordbruksutredning, men man skulle,utöver vad som föreslås i reservationen 1, nämligen en analys av orsakerna,kunna tUlsätta något slags arbetsgrupp, inte en arbetsgrupp av den gamla vanUgamodeUen utan en arbetsgrupp med representanter för de statliga myndigheternagivetvis, för jordbrukets organisationer och även för de pohtiska partierna, föratt göra en analys av hur man med bibehåUande i stort sett av de principer somgällde 1967 skuUe kunna göra de nödvändiga modifieringarna för att få en heltannan inriktning på utveckhngen. När det gäller reservatlon nr 2, angående jordbruketssituation vid en eventuell EEC-anslutning, skall jag av tidsskäl inskränka migtill att helt och hållet instämma i vad utskottets ordförande på den punktenanfört. Även jag ber att få yrka bifaU tUl reservationerna I och 2. Hen ANTBY(fp): Den prisuppgörelse som kammaren godkände fören stund sedan präglas I högsta grad av de senaste årens utveckhng Inomjordbrukssektorn. Jag vlU för min del säga att den var reaUstisk med hänsyn tiUdagens situation. Den präglas av ansvar mot ohka kategorier i vårt samhälle. Det räcktes en blomma till jordbraksmlnistem. Jag för skulle gärna viha räcka en blomma tiU dem som har att förhandla I dessasvåra frågor.Inte minst jordbrukets förhandlare har verkligen en besvärhg situation; å enasidan vet de med sig att de företräder en stor grupp som, såsom redan har sagtshär, tillhör låginkomstgrupperna i vårt samhälle, och å andra sidan har man attta hänsyn till de faktiska förhållanden som föreligger. Jag tycker att även deär värda en blomma. Utvecklingen på jordbruksområdet just nu präglas framförallt av att vi har en stark minskning av nötkreatursstammen och därmed också avmjölkproduktionen. Den har minskat mycket snabbare än man förutsatte vid 1967års beslut. I andra avseenden är trenden annorlunda - den visar en långsammareutveckling. Den stora frågan nu synes mig vara om vi skallfå tUlräckhgt med mjölk här i landet. Det finns tydUga tecken på att antaletbrukare som producerar mjölk kommer att minska kraftigt. Jag skaU å andra sidangärna säga att de som sysslar med mjölkproduktion nu har goda möjhgheter attutöka produktionen. Detta bör vara relativt lönsamt med hänsyn tUl det nyaavtalet. AUtnog finner jag det angeläget att man noga följerutvecklingen. Jag tvivlar inte på att berörda myndigheter och andra gör det.Det är också angeläget - jag understryker vad som I det avseendet sägs i en avreservationerna att vi får en sammanfattande analys av de faktorer sompåverkar inkomst- och lönsamhetsutvecklingen samt rationaUseringsverksamheteninom jordbruket. Det måste också vara angeläget att jordbruksfrågornasställning i EEC bhr behandlade av en beredning med en bredare förankring än vadsom nu är fallet. Det vore värdefuUt med parlamentariker och jordbrukare iberedningen. Jag tror att man därigenom skulle kunna förebygga en hel delmissförstånd under frågornas fortsatta behandhng. Med detta vill också jag yrka bifall till devid betänkandet fogade reservationerna. Jordbmks-po Ii ti ken Hen MOSSBERGER (s): Det betänkande vi nudiskuterar anknyter, som det tidigare mycket riktigt har påpekats, tilljordbruksutskottets betänkande nr 43 som vi behandlade. De frågor som tasupp i motionerna berördes rätt mycket i diskussionen angåendejordbruksutskottets betänkande nr 43, och det gör att det bhr en upprepning avvad utskottets talesmän anfört från socialdemokratiskt håll. Jag finner därför- och även med hänsyn till att vi föresatt oss att försöka sluta - ingenanledning att nu ta upp någon större debatt och nöjer mig därför med att endastyrka bifaU till utskottets hemställan. HenTAUBE (fp); I min motion nr 100 tar jag upp ett så stort problem attjag mycket väl förstår utskottets skrivning, framför allt meningen:"Utskottet viU framhålla att någon ändring av spannmålsreglerlngensutformning i nu förevarande avseende inte ifrågasatts för den kommanderegleringsperioden." Nej, det tar nog innan man kan tänka om pådenna punkt. Att jag i min motion tagit upp just förmalningsavgiften beror på 3 protokoU 1971. att jagbäst känner till just denna "punktavgift". Det finns förvisso andra,låt mig nämna den s, k, fettvaruavgiften och slaktdjursavgiften, AUa dessa avgifter har ett gemensamt: de fördyrar alltförkraftigt tycks det mig våra hvsmedel. Dä man sedan på toppen av dessakostnader - råvarukostnader, distributionskostnader och dessa avgifter läggermomsen blir matpriserna orimligt höga. Det drabbar i allra högsta gradlåginkomsttagarna och barnfamiljerna, TUlåt mig, herr talman, påpeka att jag Inte för ettögonbUck reflekterar på att på något sätt brandskatta regleringskassoma - detär viktigt att detta kommer fram - och att motionen Ingalunda har det syftet.Dessa kassor måste vi ha. Det enda jag vUl är att kassorna skall fyllas pågenom ett annat system, så att vi helt eUer delvis kan ta bort dessa punktavgifteroch på så sätt få Utet rimligare hvsmedelsprlser, Förmalningsavgiften om jag får återgå tUl den ettögonblick - som 1961 var per deciton är perdeciton. Vi har bestämt att den skaU höjas till 29:25,dvs, den har ökat med . Det är ganska mycket,synes det mig. Man kan över huvud taget diskutera om konsumenterna i vårtland skaU tvingas betala ett högre pris för en limpa bröd - det rör sig i allafall här om per hmpa, vilket inte är så Utet för en barnfamilj därför att vi har en överskottsproduktion av spannmål, som måste avsättas påvärldsmarknaden tUl underpris beroende på den jordbrukspoUtik som förs i sågott som aUa länder. Jag tycker också att det är ganska orimUgt attkonsumenterna av bröd skall subventionera exporten av foderspannmål, som underår uppgick tUl . Volymmässigt var denna export betydhgtstörre än exporten av brödspannmål. och andra ansvarigamyndigheter har enstämmigt förordat att som ett led i en allmän omläggning avkosten konsumtionen av spannmålsprodukter bör ökas . Då får vide rätta livsmedlen och en sund Uvsföring. Kan denna målsättning helt ellerdelvis förverkUgas, får man även genom den minskning av spannmålsöverskottetsom en ökad brödkonsumtion skuUe innebära betydande samhällsekonomiska vinster,Utveckhngen har tyvärr gått i helt motsatt riktning. a, genom dessa punktavgifter och de idehga höjningarnaav förmalningsavgiften, som jag sade med , har mjöl- ochbrödpriserna gått upp mycket kraftigt. Den oförmånhga konsumtionsut-veckhngenhar lett till att nu har lägsta brödkonsumtion. Kanske viså småningom har den lägsta i hela världen. Vi äter nu ungefär bröd per invånare och år, I och är siffran och i . Vi ligger alltså klart under. har vi ett stortspannmålsöverskott. Jag vill inte under denna vårsessions absolutsista dag trötta kammarens ledamöter med någon längre utläggning, men jag villhänvisa dem som är intresserade av detta problem till jordbruksdepartementetsutredning angående industrins råvarukostnadsutiämnlng. Jo 1966:16, Därpåpekas bl, a. att det för de aUra flesta matbrödstyperna gällde ettnegativt tuUskydd, dvs. tuUarna motsvarade Inte ens mellanskillnaden mellan desvenska råvarupriserna, inklusive dessa avgifter, och världsmarknadspriserna.Då vi har höjt dessa avgifter betydligt, har denna utvecklingytterhgare accentuerats. Jag är, herr talman, övertygad om att såväl statsrådetIngemund som ledamöterna i utskottet har sin uppmärksamhet riktad pådetta problem. Frågan är bara om vi inte tämUgen snart måste få fram en merrimlig fördelning av dessa, som jag schablonmässigt säger, punktavgifter. Omvi får en annan fördelning, vinner vi en hel del För det första kan vi, som jag sade förut, sänkahvsmedelspriserna en hel del tiU båtnad för främst låginkomsttagarna ochbarnfamiljerna. För det andra kommer genom en ökad konsumtion av bl, a.bröd vårt spannmålsöverskott att minska, och således minskar kostnaderna föratt bh av med överskottet på exportmarknaden till underpris. För det tredje och det tycker jag är synnerligen viktigt skulle vi ge de svenska bagerierna en möjlighet att konkurrera på hka villkormed utländska företag, vilket de ingalunda kan göra. Utvecklingen på detta område är tråkig. De senaste årenhar vi haft en ständigt ökad import av bröd till . Eftersom vi harspannmålsöverskott är det ganska häpnadsväckande, att vi importerar mer ochmer mjukbröd som det är helt omöjhgt att exportera någotmjukbröd. Det måste vara något fel i det systemet - det var väl från börjanrätt tänkt, men avgifterna har definitivt blivit för höga. Av naturliga skäl, herr talman, avstår jag från att yrkabifall till min motion. HenHANSSON i Skegrie (c); Jag tror inte att ett slopande av helaförmalningsavgiften som önskat på något sätt skuUe underlätta varesig vår export av bröd eller vår konsumtion av bröd. Det är nog inte denavgiften som är avgörande för brödpriset. Vi bör komma ihåg attförmalningsavgiften är till för att ge jordbrukarna bättre ptiser på derasprodukter, I den skrift som jag har visat kammaren och somkommer ut i bokhandeln finns just ett exempel på vad råvaran i brödbetyder för prissättningen. Det har företagits en utredning om den saken, ochjag skaU citera något av det som står om detta: "En långfranska med vikten kan beräknas ha kostat konsumenten . Härav erhöll jordbrukaren för de Ingående råvarorna enhgtberäkningarna ca aUtså inklusive förmalnings-avgift." På en Umpasom kostar 1:46 är således jordbrukarandelen . Man anför wienerbröd som ett annat exempel. Där heter detså här: "Detaljpriset för det wienerbröd () kalkylen avser var , Ingredienserna har i producentpris värdeberäknats till4,," Av ett wienerbrödspris på går alltså tilljordbrukarna. Där spelar förmalningsavgiften en relativt Uten roU; det är andrasaker som är skuld tiU denna oerhört stora mellanhandsvinst. Jag kan meddelaatt på wienerbröd går av priset tiU jordbrukarna, medan 92,5procent går tiU annat håU. HenJOHANSSON i Holmgården (c): Jag har inte deltagit i den föregåendedebatten i anledning av prispropositionen. Jag har deltagit i förhandlingarnaoch har godtagit förhandlingsresultatet, och jag har självfallet inte haftnågon anledning att anmärka mot den proposition som har förelagts , diskuterar vi frågor som rör ett kommande avtal ochvad som möjligen kan göras innan man träffas för att återigen diskutera depriser som skaU gälla när detta treårsavtal har löpt ut. Jag har inte tänkt utdela några blommor inte åtnågotdera hållet i anledning av den uppgörelse som vi har träffat. När manfrån jordbrukar-håll säger att man accepterar avtalet, att man har godtagitdetsamma, är det kanske framför allt beroende på Inte att det ger fulllönsamhet utan att det ändå har brutit en trend som faktiskt i alltför hög gradhar utarmat det svenska jordbruket. Den trenden, hoppas vi, har i någon månbrutits, så att man kan med någorlunda större tUlförsikt se framtiden an. Men skall vi kunna behåUa ett jordbruk och skall vi fåunga människor att satsa på ett jordbruk , då måste det vara enstörre säkerhet på lång sikt än den vi har . Det har diskuteratsmycket om den jordbrakspoUtiska målsättningen , värdet av densamma hart. o. m. betonats, och man har velat göra gällande att konsekvenserna av den ärsådana att det nu ändå visar sig att det beslutet var riktigt. Jag vill säga attden konsekvensen drar inte jag förrän man verkhgen visar att vad man sade 1967har man tänkt Infria. Man sade att man skuUe ha en viss produktion i vårt landberoende framför allt på att man ville av beredskapsskäl se till attproduktionen inte gick ner alltför mycket. Det pågår en utredning om var den nuvarandeproduktionen Ugger och hur stor den är. Det har varit uppe tUl diskussion underde förhandhngar som har varit. Vi har inte kunnat få fram några exaktauppgifter, men vi hoppas att vi skall kunna få ett rätt klartbesked om hur stor produktionen nu är. Vi är rätt övertygade om att de siffrorsom man kommer fram tUl kommer att visa att vi Ugger under denproduktionsmålsättning som man vid beslut ansåg vara den minsta somman skuUe kunna godta. 1967 sade man att man skulle se till att jordbruket fickden lönsamhet som krävdes för att behålla produktionen, för att behåUaintresset hos jordbrukarna att satsa på en produktion och satsa påinvesteringar i rationella företag. Det är vad vi nu menar måste ske inom en rätt snarframtid, om vi över huvud taget skaU kunna behålla ett jordbruk.