prot · FU0984 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Ritsem- och Kaitumprojekten (forts.) Fortsattes överläggningen angåendenäringsutskottets betänkande nr 15. Jag vUl minnas att det var somtidigare sade att det inte är så lätt att tillföra denna debatt särskiltmycket nytt och färskt material. Jag tror inte heller att jag kan göra det, mendenna fråga inrymmer så många aspekter och jag har levat mitt uppe i dennaproblematik så länge, att jag verkUgen vUl vara med i debatten. biföll en majoritet av riksdag Kungl.Majts proposition nr 173, som innebar att medgav det intrång somerfordrades för att bygga Ritsems kraftstation och en vägförbindelse meUanSuorva och Ritsem. På grundval av detta beslut har vattenfaUsverket i sininvesteringsplan för /72 beräknat medel för detta projekt. Jagutgår också ifrån att vid uppgörandet av sina planer har tagit denomtalade freden i Sarek på allvar. Det förefaller mig som om i detta sammanhanglever under omständigheter som jag tror att nästan vilket annat företag somhelst skuUe vUt protestera emot. Man får aUtså förutsättningar för en planeringmen löper sedan kanske risken att vid ärendets avgörande säger nej. Vid detta års riksdag har alla borgerUga partier, och ävenvpk, producerat en lång rad motioner, som aUa egentligen utmynnar i samma sak:att dessa förutsättningar skall undanröjas. Ett par av dessa motioner vUl jag gärna kommentera. Låtmig börja med centermotionen nr 277, där man yrkar avslag på propositionsförslagetmed den motiveringen, att man inte vill vara med om någon Kaitumutbyggnad. Jagtycker att det är allvarligt och upprörande att representanter för riksdagensnäst största parti fortfarande gör den grova sammanblandningen av dessa bådaprojekt. All sakinformation vi fått låt vara att denna på något håU kallatsför partsinlagor har, såvitt jag förstår, verkligen klargjort att det intefinns något dUekt samband meUan dessa båda projekt. Vad jag anser varadefinitivt avgörande är att det Inte föreligger något förslag från Kungl.Maj:t om en utbyggnad av Kaitum. Låt mig göra en deklaration! Jag har den bestämdauppfattningen, att en utbyggnad av Ritsems kraftstation, med de vägförbindelsersom ingår i detta projekt, skulle skapa bra mycket större värden än vad som nufinns i själva Kaitumområdet ur rekreationssynpunkt, för den bofasta befolkningenoch för de människor som lever där uppe för att inte tala om den turismsom vi givetvis är ytterst angelägna om att kunna dra till området. Påståendet att ett bifall till skullebetyda att man också kommer att bygga ut Kaitum tycker jag verkligen är ettlångsökt, argument. Jag har en känsla av att man tar till det argumentet därföratt man har utomordentligt svårt att hitta något reellt motiv för ett yrkandeom avslag på förslaget om en utbyggnad av Ritsem. Det framgår vidare av denna centermotion att man inte vUlvara med om något beslut i Rltsemfrågan med mindre än att det presenterats enplan över framtida kraftutbyggnader. hävdas i motionen, attKaitumprojektet över huvud taget inte skall vara med i en sådan plan. Är det såatt man är ängslig för att en ordentlig sakinformation om Kaitum, om dettaprojekt en gång blir aktuellt, möjligen kan vederlägga en del av de farhågorsom tidigare kommit tiU uttryck i debatter och motioner? Personligen ser jagdet nog så att det är väldigt angeläget att vi i denna riksdag vid varje beslutsom skall fattas får verkliga förutsättningar att bUda oss en uppfattning ominnebörden i varje sådan här fråga. Det gäller i Rltsemfrågan, det gäller iKaitumfrågan, och det gäller i aUa andra frågor. Jag tycker att det är att gålitet för snabbt tiU väga att kräva att man redan nu utan det materialet skallsäga det ena eUer det andra om Kaitum. Vid förra årets riksdagsbeslut visade det sig att detfanns ledamöter av som hade en annan uppfattning än partiet ochröstade med majoriteten i intrångsfrågan. Det skall bU intressant att se viddagens votering om man kan spåra någon konsekvens i uppträdandet. Jag vill isammanhanget säga jag känner ett behov av det att jag tycker att dendeklaration som lämnades av i var så rak, rejäl ochvälgrundad. Jag viU verkligen ge honom en honnör för det, inte för att hanfronderar mot partiet men för att han så klart kan motivera sittställningstagande. Den andra motionen, som från många synpunkter kanske ärännu mera intressant, är vpk-motionen 1071. Den har ett definitivt samband medden förra motionen, därför att man motiverar ett avslag med precis samma skäl.Man talar också där om att man vill stoppa en Kaitumutbyggnad. I förra årets motion från vpk gjorde man sig skyldig tillett direkt sakfel. Man hänvisar i allt väsentligt till den motionen, ochdärför vUl jag gärna ta upp den frågan, även om jag tog upp den I förra åretsdebatt. Man hävdar nämligen att det finns ett oeftergivligt samband meUan dessaprojekt, därför att det vatten som så att säga dams upp vid enAutajaurereglering måste kompenseras för att Vietas kraftstation skall kunnaköras med full effekt. Men Vietas kraftstation kommer även efter en uppdämningav Autajaure att få precis samma vattenmängder genom omloppstunneln ifrånSuorvadammen ned till Vietas, Så var det alltså med det påstådda sambandet. Jagtycker att det vore tacknämligt om vpk-representanterna nu kunde rätta tilldetta tidigare felaktiga påståendet. Jag tror nämligen att många vet om detta,men ändå får man bemöda sig om att inte komma med ovederhäftigheter i dessasammanhang. Frågan är tUlräckligt infekterad utan sådana inslag. Jag skaU gärna vidgå att i mitt ställningstagande tillRitsemutbyggnaden spelar sysselsättningsfrågan en väldigt stor roU. Vi har iGällivare kommun, som har framgått av debatten, en mycket stor arbetslöshet.Jag vet att de människor som eventuellt bUr arbetslösa på grund av ett negativtbeslut här kommer att ha väldigt svårt att förstå att vpk i dettasammanhang kan ta så lätt på den sysselsättningseffekt som en utbyggnad avRitsem skulle innebära. Det förefaller mig dessutom litet för förenklat atthänvisa tUl att man skulle kunna lösa sysselsättningsproblemen på ett annatsätt. Jag skall gärna erkänna att jag inte tror att en utbyggnad av Ritsemlöser de sysselsättningsproblem vi har. Men jag tror att man inte kan bortsefrån det värde ett sådant här arbete har, där man kan sysselsätta, låt migsäga, mellan 400 och 500 människor, om man också räknar in vägprojektet. När man kommer med altemativa lösningar talar man omdubbelspåret mellan och . Man talar om ostkustbanans förlängningoch Utet tiU som jag inte skall beröra. Låt mig åtminstone säga vad beträffarostkustbanans förlängning att jag, även om kommun är väldigt stor,har mycket svårt att förstå att detta skulle tUlföra kommun några somhelst arbetstUlfäUen. Utan att diskutera eller tala om vare sig behovet ellerlönsamheten av dessa föreslagna alternativ tror jag ändå vi kan vara heltöverens om att inget av dessa projekt, som motsvarar arbetstillfällena vid enRitsemutbyggnad, är klart att realisera . Därför är man enligt mitt sättatt se det inom vpk med sitt ställningstagande beredd att förvärra situationenoch skapa ytterligare arbetslöshet bland anläggningsarbetarna i Gällivarekommun. Jag vill här påminna om att vpk-gruppen i Gällivareskommunfullmäktige - eUer kommunalfullmäktige som det då hette - enhälligt harslutit upp för en Ritsemutbyggnad, under förutsättning, som det då sades, kunde få med den av kommun aktualiserade vägen Suorva -Ritsem. Sålångt är det hela infriat, och det är klart att man blir betänksam när nuvpk-riksdagsgruppen intar en sådan ställning. Det sägs i den motionen att det här gäller enbarttemporära sysselsättningstiUfällen. Jag vet inte om man med temporär enbartmenar en tidsbegränsning och glömmer att situationen är sådan, attarbetstillfällena väger mycket tungt i våra bygder. Jag vUl citera ur motionen:"Men en sådan temporär sysselsättning för vissa grupper skuUe a.balanseras av att andra grupper, speciellt samerna, kunde komma attberövas sin utkomst ." Beträffande talet om att en utbyggnad nu skulle ta bortsysselsättningen för samerna har det sagts någonting omleenden tidigare under dagens debatt, och vore det inte en sådan allvarUgfråga, skulle det faktiskt vara frestande att dra på munnen åt en sådanöverdrift. antog i sitt anförande före middagsuppehålletatt en utbyggnad skulle få följdverkningar bl. a. för fisket. Jag skulle ocksåkunna göra antaganden, men jag skall i stället försöka ge några andrauppgifter, som inte är antaganden, utan som jag anser mig verkUgen kunnadokumentera. Det gäller rennäringen, som ju både samerna och många andra harsagt skulle få dödsstöten i det aktueUa området under förutsättning att Ritsembyggs ut. Det förvånar mig att man framhärdar i den uppfattningenockså , eftersom det redan vid förra årets debatt enligt min mening blivitganska klarlagt att rennäringen ändå spelar en tämligen Uten roll i dehär samernas totala försörjning. Jag har tagit reda på både antalet renar iområdet och antalet familjer. Av renräkningsprotokoll framgår att det iNorrkaitum finns totalt 3 205 renar, varav 496 är s. k. skötesrenar. Antalethusbönder i Norrkaitum är 33. Det rationella renantalet i detta område uppgårtUl 12 000. Går vi vidare finner vi att det i MeUanbyn finns I 858renar, varav 253 är skötesrenar, och antalet husbönder där är 23. Där uppgårdet rationella renantalet tiU 7 000. 1 Sörkaitum den by som kommer att mest beröras av enutbyggnad fanns det 2 103 renar vid renräkningstUlfäUet 1970, därav 385skötesrenar. Antalet husbönder var där 35. Det rationella renantalet iSörkaitum uppgår till 8 000. Detta visar att antalet renar i området totalt uppgår tUl7 166, fördelade på 91 husbönder. Det betyder i genomsnitt mindre än 80 renarper husbonde, och då tar jag ändå inte hänsyn tUl att skötesrenarna förmodligenägs av någon annan och att avkastningen alltså går till någon annan änhusbonden och hans familj. Om man sedan tar i beaktande att en renskötare somägnar sig åt och lever av den näringen enligt gjorda beräkningar behöver meUan500 och 700 renar för att få en hyggUg avkastning, menar jag att jag därmed hardokumenterat påståendet om att avkastningen av rennäringen i det här aktuellaområdet endast har en Uten del i den totala försörjningen. Utan att anta någonting om fisket vill jag ändå säga attdet av de här uppgifterna framgår att det finns stora förutsättningar för enexpansion av rennäringen inom det här området. Vad är nämligen det rationellarenantalet för någonting? Jo, det är det antal renar som man beräknar att ettbetesområde kan klara det gäller då vinterbetet. Om man tittar på det skuUedet rationella renantalet i det här området uppgå tUl 27 000 renar. Man har 7 166 renar. Jag vågar påstå att, även om man gör utbyggnaden av Ritsemskraftstation, bör det i den marginalen finnas avsevärda förutsättningar för dedär renskötande samerna att öka ut sin näring och därmed skapa sig bättre förutsättningarför en framtid också i detta område, om vUket man har sagt att, om man byggerut Ritsem, tar man död på rennäringen. Om man slår ut de 27 000 renarna på det aktuella antalethusbönder, skulle man vara uppe i 300 renar per individ. vet jag att dealdrig kommer att skaffa sig så många renar, men jag tror att det ger enuppfattning om hur det här ligger tUl. Jag viU säga att jag är Utet förvånad över att inte vpk:spartigrupp har kunnat inhämta dessa uppgifter. Det är ju på det sättet att herrHermansson i , som lever mitt uppe i den här problematiken, medsäkerhet känner tiU de här faktauppgifterna. Om han hade fått de häruppgifterna och tagit dem på allvar, skulle man ju ha sluppit att göra de härpåståendena i en motion, som jag menar är både överdrivna och i vissa avseendenhelt felaktiga. Jag har uppehåUit mig ganska länge vid den härvpk-motionen, men jag har gjort det av den anledningen att jag tyckte attvpk-gmppens argument för ett nej till Ritsemutbyggnaden inte bara är svagt jag tycker de är helt obefintliga. Som jag sade tidigare spelar sysselsättningsfrågan enbetydande roll, när jag är beredd att rösta för en utbyggnad. Det må vara attsysselsättningsfrågan i stort inte får sin slutgiltiga lösning genom de härarbetstiUfäUena, men jag kan helt enkelt inte bortse ifrån de 325 jobben vidkraftverksbygget, vartUI man skaU lägga de sysselsättnmgstUlfäUen som detaktuella vägbygget ger. Jag är helt medveten om att man inte kan göra de härprojekten utan att man ställer tUl skador på något annat område exempelvismiljön. I det här fallet väger de negativa verkningarna enligt mitt förmenandeväldigt lätt i förhållande tiU de positiva. Jag vill säga att vi som bordäruppe i norr och vi som har för avsikt att bo kvar däruppe känner värdet avvår miljö. Jag tror att vi är kapabla att också under ansvar sköta den, men jagviU klart säga ifrån, att vi ställer nog ändå krav på att få ta i anspråk också under ansvar delar av miljön och andra förutsättningar för enutveckling av näringsUvet. Vi lever inte enbart av en fin miljö - vi behöverjobb och försörjning. Jag tycker att jag har kunnat spåra i debatten något aven nästan överdriven omsorg å våra vägnar ifrån ledamöter från andra delar avlandet. Jag viU försäkra att vi inte är ansvarslösa när det gäller vår omsorgom miljön. Det här har betecknats som att man gör kortsiktiga vinsterpå sysselsättningens område, men vi har också räknat med att man skall fåganska långtgående verkningar också därvidlag alltså långtidsverkan påsysselsättningens område. När vi från kommun ville ha denna väg vardet inte bara själva vägprojektet som var aktuellt för oss, utan vi var ocksåangelägna om att de gjorda investeringarna skulle användas på ett vettigt sätt.Med ett vettigt anyändande menar vi ungefär följande; När nu VattenfaUinvesterar i byggnader och annat i detta område anser vi att detta medvetetskaU göras på sådant sätt att dessa byggnader etc. efter arbetenas slut skallkunna tas i anspråk för bl. a. turismens utveckling. Man bör då också enligtvår mening få en tiUräcklig avskrivningstid för investeringarna, som ju annarsblir ganska stora i förhållande tUl den korta utbyggnadstiden kort åtminstonei relation tUl byggnation av det här slaget. Jag vUl säga - och det kanske är i ett ännulängre perspektiv att om man på kartan ser var denna väg som går förbi Ritsemslutar finner man att det inte återstår många mU vägbygge för att knyta Uiopdenna väg med den väg som norrmännen bygger ända fram tUl gränsen i övre delenav Sitasjaure. Jag vet inte om den sammanbindande vägen någonsin blir aktueU,men jag kan mycket väl föreställa mig att den inte minst i kombination med denväg som är bestämd att byggas mellan och verkligen skulle geförutsättningar för turism i ett område av fjällvärlden som jag gärna unnarväldigt många människor att få kontakt med. Det här är aUtså mina personUga synpunkter på hur man pålängre sikt på ett vettigt sätt skulle kunna utnyttia investeringarna och även tänkbarautvecklingsprojekt i förlängningen av de investeringar man nu gör. Man har tidigare i debatten och inte minst från SvenskaSamers Riksförbunds sida pekat på det stora behovet av alternativa sysselsättningarför samerna. Vi kommer inom någon tid att diskutera den nya rennäringslagen ochfår väl tillfälle att prata om detta då. Men jag kan inte föreställa mig annatän att dessa utbyggnadsplaner, om de blir förverkligade, skall kunna skapaganska många alternativa sysselsättningar också för samerna. Jag tror mig redannu våga säga att det kommer att bli ett än större behov av alternativasysselsättningar för samer som väljer att lämna sin rennäring för att ägna sigåt något annat. Man skuUe verkUgen kunna inte bara ha samerna i turistlivet såatt säga som färggranna inslag i koltar osv. utan även kunna ge turisterna enutomordentligt fin kontakt med fjällområdena om man kunde engagera samer idenna verksamhet. De är säkert pigga på det. Det finns exempel på hur samer hartagit hand om våra stugbyar och fiskeläger ute I fjällvärlden och det medmycket gott resultat. Jag viU också säga att jag ändå tUlmäter de uppgörelsersom är träffade mellan Norrkaitum, MeUanbyn och VattenfaU mycket stor betydelsei sammanhanget. Det har sagts att man i tidningsrubriker har talat om mutor ochliknande ting. Jag anser att de samer det gäller har ett klart omdöme, och jagär övertygad om att man kan dra den slutsatsen att de dels tUlsammans harkunnat bUda sig en mycket klar uppfattning om de skador en utbyggnad medför, delsatt dessa kan förebyggas med olika hjälpmedel men också regleras genom kontantaersättningar. Under min korta tid I rUcsdagen tror jag mig ha hörtrepresentanter för samtUga partier tala varmt om sina ambitioner att skapaarbetstillfällen i vår landsända uppe i norr. Jag tror t. o. m. att människorute i landet liksom även där uppe har haft tilltro till det. Om en liten stundskall vi fatta ett beslut som just berör arbetstillfällen i detta område. Detkommer med verklig skärpa att klargöra för människorna i inlandskommunenGällivare hur stort allvaret var bakom talet om att skapa arbetstUlfäUen ochbehovet av arbetstillfällen är dokumenterat. Jag vUl verkligen understryka, herr talman, att dagensbeslut bl a. innebär arbete eller arbetslöshet för ett stort antal människorsom är engagerade i anläggningsarbetena där uppe. Och det betyder dessutomganska mycket för utvecklingen i en av våra stora inlandskommuner. Därför, herrtalman, ber jag att få yrka bifall tUl reservationen I, som är fogad vid näringsutskottetsbetänkande nr 15. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle; Jag har inte haft någon möjlighet attkontrollera den uppgift om vattenförhållandena i Vietas, som uppgavfanns i förra årets motion. Det kan tänkas att han har rätt på den punkten, menjag vågar inte yttra mig om det. Jag har mycket svårt att förstå den statistik som herrHäll lagt fram om faktiskt renantal kontra rationellt renantal. Vi förde enmotsvarande debatt i för om antaletbadande i badhusen. Det visade sig att antalet badande sjönk aUteftersombadhusen Jag undrar om inte samma förhållande råder här:I och med att möjligheterna att hålla renar har försvunnit eUer försämrats harrenantalet blivit mindre. HärtiU kommer, och det borde känna tUl,den stora katastrofen 1967 när ett mycket stort antal renar dog. Jagförutsätter att man inte har hunnit komma upp i samma renantal somtidigare. Jag förstår inte Ironin i den motion som m. fl.har väckt beträffande förslaget tUl ny rennäringslag. Motionen ironiserar överbl. a. talet om förmynderskap. Samerna har tidigare stått under förmyndare ochnär de nu äntligen blir myndiga i och med den nya lagens tUlkomst, med demöjligheter den ger dem samebyarna som ekonomiska föreningar osv. kommer deatt kunna bedriva rationell renskötsel. Därvidlag finns en hel del att göra.Jag kan bara nämna att om man kan få bort de två parasiter som renarna nu har och det finns nu botemedel mot dem kommer enbart det att höjaköttproduktionen , enligt experternas uppgifter. Man kan vidarefå bättre avelsför-hållanden och modernare driftsmetoder. Det finns ocksåmycket stor anledning att räkna med att man kan få bättre renbeten genom enrationell skötsel ay markerna, som för övrigt är mycket stora. Jag tycker inte att statistik över huvud tagetsäger någonting den säger absolut ingenting. Därför lämnar jag den därhän. Vi har inte, , tagit lätt på arbetslösheten iNorrbotten. Den otroUga propaganda som bedrivits och som framförts här också avherr Häll är en falsk propaganda och jag ber att få protestera mot den. () kort genmäle: Jag har egentligeningenting att säga beträffande det resonemang som förde om den nyarenbeteslagen. Det får vi väl tillfäUe att ta upp när den frågan skallbehandlas i . Men behöver inte försöka övertyga mig om inom vpk inte har tagit lätt på arbetsmarknadssituationen, det har debattenklart visat att ni gör. Jag har här velat framhålla byggnadsarbetarnas ochanläggningsarbetarnas förmodade reaktion inför ett avslag på Ritsem. Jag berockså att få påminna om den skrivelse i ärendet som har kommit tUl utskottetfrån . Anläggningsarbetarna kommer att tolka ert nejså, att ni tagit mycket lätt på ärendet,eftersom man i vad avser deras framtidasysselsättning rycker undan de förutsättningar som de räknar med mot bakgrundenav tidigare medgivanden i och mot bakgrunden av freden i Sarek. Vpk sägeralltså nej, och det innebär ett förvärrande av arbetsmarknadssituationen ocharbetslöshet för anläggningsarbetarna. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle: Jag vet att det betyder arbetslöshet, och jaghar tidigare mycket utförUgt uppehålUt mig vid det irrationeUa och skadUga sättatt lösa dessa problem som en utbyggnad av Ritsem skulle innebära. Men det skulle vara glädjande om någon för en gångs skuUräknade med nettosumman arbetstUlfäUen. Man räknar med att en utbyggnad skullemedföra 500 arbetstUlfäUen. Jag vet inte om det är riktigt. dessa 500måste man då, tycker jag, dra bort de kanske 150 familjer som har sinautkomstmöjligheter inom detta område. De har det visserligen inte särskUt fett,men det är sannoUkt att de kommer att bU ruinerade vid en utbyggnad. Man bordeåtminstone dra ifrån dessa 150 familjer, men de räknas tydligen inte, och dettycker jag är ganska ohyggligt. Det är egentligen en mycket underUgdiskussion som har förts här . Jag var med och tog uppfrågor om naturvård och skydd av olika naturtillgångar, och jag känner inteigen partiernas agerande . ville jag skydda våragrusåsar, som tjänstgjorde som spekulationsobjekt och som har givit miljonertiU sina exploatörer. Då fick jag ingen hjälp. Då sade man att jag handladefel. Om herrarna och damerna reser på , så får ni se de skelett som nufinns kvar. Då ville ingen göra någonting. Jag vUle också att vattenområdena skulle skyddas frånförstörelse. Det har talats om här, och är nu pensionsmässigoch dess vatten är förstört. I bor ändå huvuddelen avtätbygdsbe-folknlngen i vårt land. Vi diskuterar nu kraftstationer. På den bit av Dalälvensom vi har inom län - det är den enda älv vi har finns det fyrakraftverk. Men ingen har sagt någonting om det därför att vi vet att dessakraftverk ju är vattenkraftverk, som åstadkommer den minsta förstörelsen i vårnatur. Det diskuteras om en utbyggnad för att ett bolag skalltUlföras några kUowatt. Man säger ingenting när samhäUe skallmiljöförstöras. Att 2 000 människor protesterat spelar väl ingen roU. Det är juändå i , och det ligger så nära oss. Jag har inte hört att någon annan än jag har protesteratnär chef ville bygga en anläggning i . Jag fick allamänniskor emot mig. Ingen ville hjälpa tlU fast de visste att det skedde enoerhörd förstörelse i , i Karlholm, i och i Bomhus och iGävle. Ingen vågade säga någonting, därför att då låg spekulativa intressenbakom. Då gällde det att skydda kapitalstarka enskilda människor som skulle tamiljoner därifrån. Jag vill erinra om när vi började diskutera fritidsfrågori det här landet. Det var egentligen efter 1967. har alla blivit frälsta pånågot vis och spelar upp en låt om att man hyser det största intresse förfritids- och naturvårdsfrågor. Men ni gör det först sedan ni har förstört bådemellersta och . Och gäller det områden där det inte behövs pratutan där det behövs arbete för att de möjligheter skall kunna utnyttjas somnaturen ger i . När jag har lyssnat tiU debatten har jag förvånats överherr RegnéUs Inlägg. Jag har uppskattat honom mycket för hans reaUsm I vissasammanhang, men tycktes han helt ha glömt bort att vi i harindustriell verksamhet och att den är beroende av elkraft. Det gäller den tungaindustrin, det gäUer småindustri och handel. har det resonerats på detsättet att ett tUlskott av den storleksordning som Ritsemutbyggnaden skulle geInte har något som helst värde. Jag måste fråga herrarna: vUl ni kommanågonstans? Jag har också ställt mig frågan hur det kommer sig har blivit så exklusivt. Varför stiger inte de upp somrepresenterar dem som står i produktionen? har hållit vackra tal.Vad han sagt låter flott och teoretiskt. Han brukar tala om att han ärleninist, marxist och litet av varje i den vägen. När jag fick höra honomargumentera tillsammans med började jag fundera över vad herrarnahar kommit in på för sorts -ism .