prot · FU09149 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tror inte, herrOlhede och , att jag har håUil något anförande från dennatalarstol i dessa frågor utan att starkt ha markerat att den privata företagsamhetenUder av aUehanda skavanker och all del därför behövs en statsmakt och att detdärför behövs en god ekonomisk pohtik. Det har jag sagt i aUa mina anföranden,och jag kunde om jag hade tid läsa upp t. ex. vad jag sade när videbatterade dessa frågor. När det gäller hur man skall bedöma frågan om AP-fondernahar vi från moderat sida sagt att del är bra om man kan länka kapital därifrånöver tiU företagsamheten för att få ett dynamiskt näringsliv. Men sättet ärytterst viktigt. Vi vänder oss emot tanken att man skaU gå in med direktaägarinlressen eftersom vi tror att det inte skulle vara en bra metod på siktnär det gäUer en löntagarvänUg och medborgarvänhg pohtik. Om ni skaU gå på den vägen jag fick inte klart för mighur statsrådet tänkte sig det med direkt företagsinflytande viaaktier, då föreslär jag att man ordnar en folkomröstning i den frågan. Deltycker jag skuUe vara en alldeles riktig metod. Ni sade en smula raljerande, , att jag barahade uppehålht mig vid detaljer i det ena och del andra avseendet. Ni får gärnaanse att det var detaljer jag tog upp i min granskning av verkhgheten. Men Nisom är en praktisk karl och klok därtiU måste väl ändå acceptera att man tarfall från verkligheten för att få stöd för den ena eller andra uppfattningen.Det var vad jag gjorde. Och om det är så detaljartal med t. ex. principerna förutförsäljning av aktier i statUga företag, varför ger Ni då inte en snabbkommentar tUl den fråga som jag log upp, nämligen utförsäljningen av 25 procentav aktierna i , helt i strid med det utlåtande som Ni kommer att röstaigenom om någon tid. Inte heUer finner jag alt detta med Allmänna förlagetsmonopol är någon detalj i så fall sysslar t. ex. med enundersökning som också rör detaljer, och det vore väl konstigt. Verketundersöker konsekvenserna av Allmänna förlagets verksamhet. 1 stället svarar Ni på något helt annat. Ni håUer en långföreläsning för mig om Credentia och ToUare pappersbruk. Jag har inte nämntdem. Jag bad att få svar på den fråga som stäUde, varför har hamnat i statlig ägo. Jag måste säga att Ni gav en något snäv beskrivning av VilhelmMoberg såsom en ganska futtig och egoistisk person. Jag har träffat honom merän en gång för övrigt inte utanför något systembolag och jag kan tala omatt han är en betydligt finare människa än han verkade vara enligt den bUd Nigav av honom. Nisade att vi skaU vänta med bokslutet tiUs vi har fått reda på hur det har gått.Ja, det är utmärkt. Men koncernbidrag och det var den konkreta fråga jag komfram till är någonting som man antagligen överväger i den styrelsen just nu.Jag är intresserad av att höra vad Ni tycker på den punkten. OchslutUgen detta med förenade fabriksverken och JK. Ni hänvisar tiUkonslilutioneU prövning i . Men jag tvivlar, precis somherr och hert har sagt, på att klarheten på detta stadium ärtiUräckUg för att skaU kunna göra den granskningen. Jagtycker därför att man skaU göra som man gjorde i ett någorlunda jämförbart faU,nämUgen Wennerströmaffären. Där hade man en kommission som gav detfaktaunderlag som fordrades för en konslilutioneU prövning. Varför inte användasamma metod i detta ärende, där Ni ju själv har varit så nära invecklad ihändelsernas centrum? Destatliga företagens verksamhet, m. m. () kortgenmäle: Det är uppenbarligen inte några större principieUa skiljaktighetermeUan industriministerns och min bedömning av Investeringsbankens möjligheter kanske också vilja att lämna krediter på Uka viUkor tiU stora och småföretag. Våra bedömningar skiljer sig framför aUt i fråga om vad som är orsakentill att målsättningen inte uppfylls, och där har vi inte lyckats skapa klarhet. JagStäUde tre frågor som jag bedömde vara av vitalt intresse för att klarläggaorsakerna. Två av dem svarade industriministem inte aUs på. Det var beklagligt,ty det hade varit av stort intresse för kammaren, tror jag, att få reda på t.ex. om den tUlämnade strukturfonden på något sätt kommer att hopkopplas medInvesteringsbanken. Det kanske finns anledning att tro det, eftersomindustriministern tog upp strukturfonden i sitt interpeUationssvar omInvesteringsbanken. Dentredje frågan besvarade han med att stäUa en motfråga. Jag frågade hur det hadegått med Svensk företagsgaranti AB, samarbetsorganet meUan Investeringsbankenoch sparbankerna, och hur många krediter det företaget hade lämnat under degångna tre åren. Industriministern svarade med att fråga: Hur många har söktkrediter? Både statsrådet och jag vet att det är få som har sökt jag vet inte om det ens är någon, men i varje faU är det ett mycket ringaantal. Man har då anledning att ställa frågan varför så få har sökt. Att det ärfå framgår av de siffror som har presenterats - avInvesteringsbankens kreditgivning har gått tUl företag med under 500 anstäUda.Huvudskälet som industriministern anger och som han upprepar är attsmåföretagen är dåligt informerade om Investeringsbanken. Han säger att man börförbättra deras kännedom om föreUggande fmansieringsmöjligheter. Jag tycker,statsrådet , att det med förlov sagt är ett lättvindigt argument, ja,jag skuUe vilja säga ett svagt argument. Destatliga företagens verksamhet, m. m. Industrimmisternfortsätter med frågan: Har inte organisationerna haft något intresse av attinformera de små företagen inom sina respektive intressesfärer omIrwesteringsbanken? Jag vet inte om avsikten är att på något sätt påorganisationerna överföra ansvaret för att kännedom sprids bland småföretagenom att Investeringsbanken står även tUl deras förfogande. Jag tror inte det,men jag kan försäkra industriministern att vi åtminstone vad min organisation.Svensk industriförening, anbelangar har gjort utomordenthgt ambitiösa insatsernär det gäUer att upplysa alla våra medlemsföretag om Investeringsbankensexistens och möjhgheter. Alldeles omgående sedan tog beslutetskickade jag ut cirkulär tiU flera tusen småindustrier med utförlig redogörelseför Investeringsbanken. På mina många föredragsresor runt om blandsmåindustrudkare har jag informerat om banken, när de oroligt har frågat; Vadfinns det för möjhgheter att få krediter, framför aUt riskbärande krediter? Ochjag har då aUtid talat om hur Investeringsbanken arbetar. Detmåste vara så att industriministern och jag får olika uppgifter ute blandföretagen. Jag viU inte påstå eUer ens antyda att småföretagen skuUe tala meddubbel tunga, så att de när de talar med en representant för regeringen sägeren sak och när de talar med mig säger en annan sak, men när jag har varit uteoch diskuterat kreditfrågor har det funnits en påfaUande god kärmedom omInvesteringsbanken. Man har ofta frågat mig: Varför får inte de små företagensamma möjhgheter att låna i Invesleringsbanken som de stora? Jag har självfaUetsvarat att det har de. Jaghar också i mitt tidigare anförande försökt tala om, varför enhgt minuppfattning utlåningen inte har bhvit så stor. Industriministern kommenterarinte den saken, och det finns inte anledning att ta upp den återigen. Men närbara av kreditgivningen har gått tiU företag med under 500anställda, då oroar det mig, statsrådet . Jag förutsätter att detborde oroa även industriministern, eftersom de mindre och medelstora företagenhar en så oerhört väsentUg betydelse i vårt näringshv. Kanske har de den aUrastörsta betydelsen om vi ser framåt , då som industriministernsäger förmodligen stora företagsetableringar sätter i gång igen. Jag trorockså det, jag är optimistisk på den punkten. De nuvarande mångasmåindustrierna etablerades under den stora 193O-talskrisen, och jag tror att1970-talet kommer att visa en ungefär motsvarande bUd efter de svåra sysselsättningskrisersom vi nu har haft. Allt flera ungdomar som saknar möjhgheter tUl enmeningsfyUd sysselsättning kommer kanske att slå sig på precis som deras fädergjorde att starta företag. Men då, statsrådet , fårdet inte vara på det viset att fortfarande får gå tUl de mindreoch medelstora företagen. Investeringsbanken kommer då att ha en verkhg chansoch plikt att göra en näringspolitisk insats som kommer att vara av enutomordentlig betydelse. Jag tror nämligen på att Investeringsbanken rättskött - kan komma att bU en hörnpelare i en aktiv och meningsfyUd näringspoUtikunder . () kortgenmäle: Jag har ingaklagomål på JK:s utredning; jag viU bara än en gång slå fast attregeringen tog sitt beslut , medan det brev från mig som herrTuresson citerade skrevs , dvs. efter del att regeringen hade fattatsitt beslut. Herrindustriministern gör en historisk beskrivning av vissa saker som har hänt iindustridepartementet. Industriministern var inte där då. Jag var där då. Jaghar hela medvetet undvikit att tala om de svårigheter som fannsoch som industriministern antydde. Jag tänker inte bryta den principen de sistadagarna som jag är här i ; det kanske skulle bU en aUtför lång debatt. SåtiU det som vi skuUe diskutera, dvs. Det är riktigt som industrimmisternsäger, att vi principieUt inte har skilda uppfattningar när det gäller SUABsverksamhet. Tvärtom är det så att jag yrkar 3 mUjoner mer tUl detta företag änvad industriministern gör. Vad jag har sagt är att jag ställer mig välviUig tiUomorganisationer, men det skaU vara sådana som man inte kände tiU. 1968, dåbeslut togs om SUAB, var det helt klart att visste att det tog långtid innan det blev lönsamt. Industrimmistern sade att man skulle kunna gå tiUriksdagen och begära mer understöd. Är 1969, då beslut fattades omStatsföretag, var man helt medveten om detta eftersom det behandlades iremissyttrandena. Denena av de två saker som industriministern tog upp var begränsade finansiellaresurser, och han medger själv att mitt förslag säger ja tiU sådana. Den andrasaken växande mängd idéer och uppslag utanför Statsföretagssektorn visar juatt bolagets belägenhet inte har på något sätt försämrats i det avseendet genomatt det hgger under Statsförelag. Principenatt det skaU vara en samordning av de statliga företagen tycker jag ärväsenthg, så att vi inte kommer tUlbaka tiU det vi startade ifrån och får enmassa aktiebolag under de ohka departementen igen. Destatliga företagens verksamhet, m. m. Hert ägnade Apoteksbolaget ett betydande intresse isitt första anförande, och det ger mig anledning tUl några korta kommentarer.Jag är, hert talman, medveten om att kammarens tid sannerUgen är hårtansträngd. Kammaren behandlar ju nu utskottsbetänkanden som egenthgen baraperifert berör Apoteksbolaget, och det enda förslag som har samband medApoteksbolaget har vid utskottsbehandlingen lämnats helt utan erinran det viUjag fästa uppmärksamhet på. Menså tUl de korta kommentarerna, först beträffande frågan om motivet för att skUjaut ACO-produktionsdelen från Apoteksbolaget, aUtså den fråga som behandlas iden föreliggande propositionen. Redani propositionen om apoteksväsendets förstatUgande framhöU jag att det"från principieUa synpunkter är av vikt att genomföra en åtskiUnad mellantiUverkningssidan och Apoteksbolaget efter en av praktiska skäl betingadövergångstid". Vid riksdagsbehandlingen uttalades önskemål attgenomförandet av denna åtskUlnad borde ske så snart som möjUgt, och det är justdetta som är innebörden av det förslag i den föreUggande propositionen som nutUlstyrkts av utskottet. HerrBurenstam säger då att ACO-produktionen går med underskott och frågar omdetta skuUe vara ett motiv för åtskillnaden från De statliga företagens verksamhet, m. m. Apoteksbolaget.Att ACO-produktionen inte går ihop beror låt mig betona det framför aUt på de starkt ökade lönekostnaderna genom årets avtalsuppgörelse,som slår kraftigt på ett företag av ACO;s struktur. Detta är en sak för sig, och den kommer att rättas tUl.Men det väsenthga i den fråga som behandlas är ju att det just genom detföreUggande förslaget skapas möjligheter att mera långsiktigt på ett rationeUtsätt samordna ACO-produktionen med den övriga stathga läkemedelstiUverkningen. tog i sitt anförande också uppfrågan om Apoteksbolagets prissättning. Jag viU i den frågan bara slå fastföljande faktiska förhåUande. Inte minst genom låglöneprofilen i åretsavtalsrörelse fick Apoteksbolaget kraftigt höjda lönekostnader. För dentreåriga avtalsperioden stiger Apoteksbolagets lönekostnader med ca 210 mUjonerkronor. Här tillkommer ökningen av övriga driftkostnader med ca 10 mUjonerkronor och kostnadsökningen med ca för att ta bortfraktavgifter i glesbygderna och för att sätta i gång en effektivläkemedelsinformation i båda fallen uppgifter som har gettApoteksbolaget. Mot denna kostnadsökning för treårsperioden på sammanlagtca 240 mUjoner kronor står den 5-procentiga prishöjningen från september 1971på ca 160 mUjoner kronor . Återstoden av kostnadsökningen, ca80 mUjoner kronor, har bolaget räknat med att kunna klara genomrationahseringar i förening med en prognostiserad omsättningsökning. När detgäller rationaliseringsmöjligheterna får man hålla i minnet attawägningar måste ske mot bolagets skyldighet att hålla en fuUgod apoteksservicetiU aUmänheten. Konstigare än så är det inte, . Ochnär det gäUer resultatet måste man väl ändå beakta att en prishöjningför en tredjedel av året aUtså från inte med en gång kanhelt täcka ökade lönekostnader som retroaktivt gäUer . Men entäckning även av dessa kostnader är för treårsperioden som helhet inkalkyleradi den nuvarande prissättningen. Jag viU gärna påpeka för hert att detäven i det gamla apotekssystemet förekom perioder med temporära underskott,beroende på bl. a. på nya löneavtal, men då som fick man successivt täcka indessa kostnader genom regleringar av priserna. Jag har haft tUlfäUe att taställning tUl åtskUUga sådana beslut om prishöjningar , då detgamla systemet gäUde. SkiUnaden nu är väl närmast att Apoteksbolaget inom ramenför en fuUgod service tiU aUmänheten har ökade möjUgheter att möta en del avkostnadsökningarna genom en rationaUsering, och det framgår ju också av desiffror, som jag har nämnt här i mitt anförande. Att ökade lönekostnader inverkar på prissättningen är välinte så underligt. kan ju fråga sina vänner i läkemedelsindustrin,som hos har begärt att få justera sina priser i produktionsledetjust med de ökade lönekostnaderna som motivering. Och låt mig, herr talman, tiU allra sist säga attmålsättningen för Apoteksbolaget inte är några svepande löften, som herrBurenstam Målsättningen för Apoteksbolaget fast när det gäUer såvälinköpspoUtiken och rationaliseringsmöjligheterna som apotekens service tillaUmänheten. Det sista är inte minst viktigt för glesbygderna, där en deltidigare särskUda fraktavgifter nu i enlighet med önskemål kommeratt slopas. Hert () kort genmäle: Det är mycket annorlunda tonfaU somsocialministern anslår nu om hur krångUg tUlvaron är jämfört med de uttalandensom vi aUihopa fick vänja oss vid när själva frågan om ApoteksbolagetssociaUserande var uppe. Denna skiUnad i tonfallet kan ju vara värd attobservera, tycker jag. Sedan är det riktigt att priserna stiger på alla möjUgavaror. Men Ni har i Ert anförande i sagt att genom ApoteksbolagetstUlkomst skuUe Ni få en möjlighet att hålla tiUbaka prisstegringar på andrahåll. Ni skuUe ha en aktiv prispohtik. Men ändå har Ni tydUgen nuprisstegringar inom läkemedelsindustrin. Det tycks aUtså inte ha förändrat signågot på den punkten. Däremot sker prisstegringarna inom apoteken nu snabbare änförr. Receptavgifterna, som höjdes , slog igenom medexpressfart från att tidigare, innan apoteken blev sociaUserade, ha varitutsatta för en mycket långsam behandling. Dessutom gäller att de höjningar somnu är under övervägande för läkemedelsindustrin läggs på apotekensinköpspriser, som är väsentligt lägre än de utförsäljningspriser på vUka manhar genomfört den femprocentiga höjningen inom Apoteksbolaget. Men det är ACO vi här egenthgen skaU diskutera.Apoteksbolaget kan vi komma tUlbaka tiU i annat sammanhang, när vi har bättretid. Och beträffande ACO tycker jag det är bra att det säljs ut. Del tror jagockså att vi framhöU från många håll i debatten för något är sedan. Jag gjordenu bara det som jag tror riktiga konstaterandet att orsaken tUl att omändringennu sker precis så snabbt som vi från moderat håll viUe är en helt annan än denvi önskade. Det sker nu så snabbt av den anledningen att Apoteksbolaget intevill dras med ett bolag som man själv inte har opererat bättre med än att detnu går med 6 mUjoner kronor i förlust . Så enkelt tror jag att det är. Varför har man nu dessa ekonomiska besvär? Ja, det har vihört: lönekostnaderna har stigit. Det var också orsaken tUl att Apoteksbolagethar gått så pass skralt som det gjort. Det är precis vad jag anat. Det systemNi vUl införa är inte specieUt löntagarvänUgt. Det är inte så rationeUt attlönerna verkUgen kan få stiga utan att det blir mycket kraftiga prishöjningaroch dessutom antaghgen skatteökningar för att via sjukkassan finansiera det sommåste av. Det är en oerhörd skiUnad mellan hur Ni nu uttrycker Eroch hur Ni uttryckte Er , herr statsråd! De statliga företagens verksamhet, m. m. Jag skaU inte betygsätta tonfaUen här idebatten, men jag hade en stark känsla av att i sittsenaste inlägg 6 protokoll 1971. Destatliga företagens verksamhet, m. m. var väsentUgt försiktigareän tidigare när det gäUde att komma med påståenden. Jag har haft anledning attredovisa de faktiska förhållandena, och jag har gått upp i debatten för att fådem fastslagna i protokoUet. HerrBURENSTAM () kort genmäle: Det som statsrådet nu kaUar för faktiska förhåUanden kände jag väl tiU.De står ju i Apoteksbolagets egen tidning . Det är inga nyheter.Frågan är hur man skaU tolka dessa saker. I sitt senaste anförande förnekade inte att vi har en välutbyggd kontroll- och granskningsorganisation på hela det område som vi nubehandlar. Hert gick nu över tiU att säga att den granskning somkonstitutionsutskottet har rätt att göra jag skuUe också vUja säga skyldighetatt göra - bUr svår att genomföra därför att den innebär en arbetsbelastning.Men om man nu i KU tillmäter denna sak så stor betydelse, så får man väl ocksåse tUl att man lägger upp sin verksamhet på rätt sätt. Vidaretycker jag det är Utet beklaghgt att inte lUltror revisorerna iföretagen kapacitet nog att göra en bedömning av vad som är rätt och riktigt ide beslut som fattas av exempelvis . Revisorerna hartiUgång tiU aUa protokoll, och därmed har de möjligheter att göra en fuUständiggranskning. Sedantyckte hert att mina principieUa uttalanden i vissa delar varbra. Men han säger å andra sidan att del förs en annan debatt här i landet.Javisst, vi har en fri och öppen debatt. Men jag upprepar min fråga: Är detinte vad vi genomför och kan mäta på det samhäUsekonomiska och samhäUspoUtiskaområdet som ändå måste få tala för vad de partier som står bakom besluten anseroch vad de gör? BeträffandeAP-fonderna är det väl inte så märkligt om jag inte försöker redovisa hur manskaU gå tiU väga för att effektuera de önskemål som framstäUs i LO:s skrivelse.Problemen är under övervägande de tål att diskutera och vi får återkommatiU dem. Men jag upprepar att inte minst de mindre och medelstora företagen vi har i departementet bl. a. en framställning från delegationen för de mindreoch medelstora företagen om ett specieUt få framriskviUigt kapital tiU just dessa företag här kanske kan få tUlgång tUl detkapital de efterfrågar. Jag har ingen bestämd uppfattning om det . Jag har inte försökt framställa ViUielm somnågon futtig man. Han är smålänning, och det säger mig tUlräckUgt. Dessutom ärhan en god författare och trevlig person så långt jag känner honom efter ettsammanträffande och ett mycket vänUgt och trivsamt brev. Jag gläder mig åtbeskedet, som jag har fått från honom, att vi skaU få tUlfäUe att träffasoch diskutera också den specieUa angelägenhet, om vilken han skrivit och somherr två gånger fäst uppmärksamheten på genom att tala om deni . Omstrukturfonden sammankopplas med Investeringsbanken, , är det i dagför tidigt att säga någonting om. Det skaU inte uteslutas, men det är föremålför diskussion. Vi är ännu inte klara. kommer att presentera vårtförslag i den proposition som framläggs . TUlherr Olhede viU jag säga att vi ju, som här har framhåUits, egentUgen inte harnågra divergerande meningar i fråga om SUAB. Det skaU vara kvar som statUgtföretag, och vi skaU se tiU att det får pengar. Jag har observerat skrivningeni motion. Han talar där om att det nu tas ett steg bort från engrundläggande princip med motiveringen att Utvecklingsbolaget inte beräknas bUlönsamt förtän . fortsätter: "Det finns fler företag änUtvecklingsbolaget som i företagsekonomisk mening inte är lönsamma. Tas nudetta steg kan man befara att ytterligare företag opereras bort frånStatsföretags-gmppen. Statsföretag tUlkom för att lösa viktiga problem, inteför att avskaffa dem." Denna skriviung ger intrycket att vi för att underlätta förStatsföretag att föra debatten om vad som är lönsamt och inte lönsamt, flyttarut Utvecklingsbolaget ur Statsföretag; det skaU inte behöva belastaStatsföretags budget. Men det är ju precis samma ståndpunkt som intar.Han anser inte heUer att det skaU behöva belasta Statsföretags budget, eftersomhan föreslår att ett kapitaltillskott i särskUd ordning skall ställas tiUSUAB:s förfogande. Då är det ju inte mycket som skiljer. Jag ser det somändamålsenhgt att flytta ut UtveckUngsbolaget med hänsyn tiU samordning och aven rad andra skäl som jag redovisat. Jag är inte böjd att så håUa påprinciperna att jag inte tycker att man kan göra en bedömning, och om man vidden bedömningen kommer fram tiU att det är ändamålsenUgt med hänsyn tiUfunktionen att man företar en förändring, då bör man också kunna göra den. Destatliga företagens verksamhet, m. m. Hert () kortgenmäle: Jag noterar att statsrådet inte ens nu i detta sitt tredje anförandetar upp frågan vUken roU han har spelat i när de avriksrevisionsverket och justitiekanslern så hårt kritiserade affärernaföredragits. En bör aUtså ta upp även den sidan avsaken. Sedansäger herr statsrådet att granskning har vi ju. Jag kanupplysa statsrådet om att avvisade möjUghetenatt i dechargearbetet undersöka om kan få ett rättvisarebeslutsunderlag när det gäUer affärsverken. Man hade inte resurser. Så där gickden trösten. Vidaresäger statsrådet : Ja, men vi har ju revisorer i de StatUga bolagen.Herr , de är inte tiU för att göra en granskning av statsrådensansvar. JK:sundersökning går icke att trösta sig med. JK undersöker inte om hans egnaarbetsgivare, dvs. statsråden, har skött sig eUer ej. Statsrådensansvar är något som i främsta rummet angår . Det finns inget organ somkan göra detta, om man inte tiUsätter en specieU kommission. Det är dettaregeringen med i spetsen vägrar att gå med på. De statliga företagens verksamhet, m. m. HerrOLHEDE (s) kort genmäle: Jag vUl bara konstatera att det är heltriktigt som industriministern säger att vi har olika uppfattning beträffandeändamåls-enUgheten med förflyttningen. Det är för mig självklart att de stathgaföretagen skaU koordineras och samverka. Det är där vi skiljer oss. Annars ärvi eniga om de andra sakerna. Endast kort tiU . Om min roU i de sammanhang som hert åberopade iStatsföretags styrelse skulle vara anmärkningsvärd förmenar jag att det är enskyldighet för revisorerna som har tillgång tiU protokoUen att göra anmärkningmot detta. HerrGÖRANSSON (s): Jag hade för avsikt att här något kommenteramotionen 1068 av bl. a. förre Facitchefen , men jag kan inteunderlåta att också säga någonting tiU med anledning av desynpunkter och de inlägg han har gjort rörande Investeringsbanken. Det är ett par saker som man kanske bör observera. HerrSjöneU säger alt vi i centem hejat på Investeringsbanken, vi var medom dess tUlkomst och har varit väldigt positiva. Låt mig bara göraklart att i voteringen i kammaren när Investeringsbanken skulle beslutas ladecentern tiUsammans med ned sina röster, så att någon större hjälpav mittenpartierna gavs vid det tiUfället inte. Sedan har försökt att föra tiUtorgs att här förekommer en klar prioritering av de större företagen med 500eUer fler anställda.