prot · FU0961 · 1971-12-31 00:00:00 — den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil molionen nr 745. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåfröken begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat: Punkterna 29 och 30 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemslällt. Maj:t hade under punklen 1 1 (s. 164167)föreslagit alt tUl Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader /72 anvisa ell förslagsanslag av . I motionen 1971:776 av fröken och i hemställdes alt skulle i skrivelse tUlKungl. uttala attHärsjögärdens yrkesskola borde bibehållas. 1. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971 ;776, 2. att riksdagentiU Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader för /72 anvisade ettförslagsanslag av . Fröken (): Beträffande punkten 31 i socialutskottetsbetänkande nr 5, Ungdomsvårdsskolorna, har i och jagväckt en motion, dar vi hemstäUer att i skrivelse tUl Kungl. Maj;tmåtte uttala att Härsjögärdens yrkesskola bibehålls. Statsrådet föreslår istatsverkspropositionen att skolan läggs ned. Härsjögärdens yrkesskola är en ungdomsvårdsskola för svagtbegåvade flickor i åldern , den enda skolan i landet för denna kategorielever. De flesta av skolans elever har gått i hjälpklass. Många har pä grundav skolskolk, bristande möjUgheter att tiUgodogöra sig undervisningen, iblandockså helt avbruten skolgång, stannat pä en låg kunskapsnivå, och fUckornaupplever det som ett mycket svårt handikapp. UtbUdningsmöjUgheterna för de häreleverna är starkt begränsade. För att bättre utbUda eleverna har skolan de senaste årenbedrivit grundskoleundervisning i svenska, matematik och samhäUskunskap, ochdetta pä en nivå som passar just dessa elever, en viktig gren irehabUite-ringen. Statsrådet nämner i propositionen att problemen medalkohol- och narkotikamissbruk bland ungdomen kräver aUt intensivare insatserfrån samhäUet. Jag har den uppfattningen att de elever som vistas påHärsjögården äldre elever som är svagt begåvade har alldeles särskUt stortbehov av insatser från samhäUet. Undervisning i ämnen i smä elevgrupper utgöretl väsentligt slöd för de här eleverna. Ocksä arbetsträning saml förberedandeyrkesutbUdning hjälper eleverna. Och att fä detla tillsammans med kamrater iungefär samma älder och med ungefär samma kunskapsnivå gör det lättare för dematt kunna återanpassas. Därför menar jag att det är värdefullt om Härsjögärdensyrkesskola bibehålles. Den är den enda skolan för dessa äldre och svaglbegåvade elever. Att de kan rehabiliteras och återanpassas är oerhörlangeläget, och deras möjligheter härtUl måste tUlgodoses, Jag vill,herr talman, yrka bifaU lUl motionen 776, i (s): Vi befinner oss nu när det gällerungdomsvärden i en helt annan situation än . Då var del ettständigt krav pä nya platser för ungdomsvärden, och är vi i den situationenatt en av ungdomsvårdsskolorna kan läggas ned. Jag behöver inte argumentera merän med de siffror, som finns i utskottsbetänkandet, där det hänvisas lill attpä de 20 plalser som skolan har fanns 13 inskrivna vid inspektionstUl-fäUet ochbara 8 befann sig på skolan. Med hänsyn tUl att det fanns många lediga platservid liknande andra skolor har man såvitt jag förstår ingen annan väg att gä än att följa del förslag som socialminislern 6 protokoU 1971. Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. framfört och lägga ned skolan ifräga. Jag yrkar bifall lUl utskotlels förslag. Fröken (): Jag finner i statsverksproposilionen ingenmotivering för all just Härsjögärdens yrkesskola skaU läggas ned. Jag menar attjust de elever som jag nämnde lidigare och som finns på skolan har ell behov avalt få en vistelse där. Med hänsyn tUl den möjlighet all hjälpa jusl dessaspeciella elever som skolan har borde den också få bibehåUas. i (s): Motiveringen är klar. endast 8 elever fannspå 20 plalser. När vi har möjlighel att lägga ned en ungdomsvårdsskola måsteHärsjögården då vara närmasl i lur. Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs pä bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 776, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. Vid punklen 35 vUl jag la upp en fråga somjag önskar klarlagd och som jag inte kan slälla ulskollels talesman därföralt nägol motionsyrkande inte föreligger och utskollel endasl haft all laställning tUl förslaget i årets statsverksproposilion, pä s. 186 och 187 ibUaga 7 under punkten Bidrag lUl kommunala nykterhelsnämnder m.m. I fjolårets slatsverksproposilion under samma punkluttalade departemenlschefen: "Ulvecklingen av nyklerhelsnämndernasverksamhel innebär bl. a. att nämndernas möjligheter lUlbehandling av alkoholskadade inom öppna och frivUliga värdformer har ökatväsentligt. Denna utveckUng bör fortsätta. Nämndernas aktiviteter varieraremellertid avsevärl meUan olika kommuner och kommuntyper. Jag anser det varasärskUt angelägel all främja anordningar och åtgärder som är direkt inriktadepä värd och behandling, exempelvis alkoholpolikliniker, rådgivningsbyråer samlförebyggande och eftervårdande ätgärder. Den ökade samverkan och integrationenmellan de olika socialvärdsgrenarna medför svårigheter alt särskiljakosinaderna för nyklerhelsvård. Ansöknings- och prövningsförfarandet förslalsbidrag UU dessa kostnader har bl, a, tUl följdhärav blivit aUtmer kompliceral och betungande. Som jag tidigare framhäUil bördärför bidragsgivningen förenklas och anpassas till utveckr Ungen. En översyn idelta syfte pågår inom , I awaktan härpå bör under näslabudgetär prövas ell schablonmässigt förfarande. har föreslagitomprövning av den nu tillämpade regeln all slalsbidrag inte ulgär lillhyreskostnad för nykterhels-nämnds riänslelokal i kommunägd fastighet. Jag ärinle beredd all nu under pågående översyn av bidragsgivningen - föreslå nägonändring i denna del," Detta alltså sagt av departementschefen i fjolårelsstatsverksproposilion. I deparlementschefsutlalandet i samma ärende i åretsbudgetförslag är inte den översyn som pågick inom departementet redovisad, Alla de inom kommunerna som sysslat med ansökningar omslalsbidrag hälsar med slor tUlfredsstäUelse varje försök lillarbelsbesparande schabloner för att undvika onödig byråkrati i ansökningsförfarandetför kommunerna, Sävitl jag vel har den omnämnda deparlementsutredningen inlevaril föremål för remiss hos någon kommun eller hos Svenska kommunförbundel.Jag fömtsätter därför all ulredningen ännu pågår inom departementet. I förslaget på s. 187 i årets slalsverksproposilionhänvisar deparlemenlschefen tUl fjolårets uttalande om etl under budgetåret1970/71 schablonmässigt ansöknings- och prövningsförfarande för siatsbidragettUl nykterhetsnämnderna. Del innebär att för skall bidrag lUlvissa koslnader av i huvudsak administrativ karakiär schablonmässigt beräknaspä ett bidragsunderlag som molsvarar av de koslnader somsocialslyrelsen godkänt för . Departementschefen förordar attsamma förenklade bidragsförfarande för dessa kommunernas koslnader bör tUlämpasäven . Äv denna skrivning framgår inte om statsrådet menar atttUlämpningen skall prövas även under , Jag fömtsätter attschabloniseringen av statsbidraget kommunala nykterhetsnämnder inte skallinnebära en försämring i förhäUande lUl lidigare form av bidragsgivning, Pä senare är har den kommunala nykierhetsvården ändratkarakiär, såsom departementschefen själv framhåller. En successiv utbyggnad avde öppna och frivUliga vårdformerna och en minskning av tvångsåtgärderna harskett. Ätt alll fler alkoholpolikliniker upprältas och att alll fleralkoholskadade värdas pä mentalsjukhus betyder all kommun och landsiing bär enslörre del av kostnadema för nykierhetsvården . Detta är endast etlkonstaterande. Förslaget i statsverksproposilionen har inle givilanledning nägon motion eller annat yrkande frän min sida, men jag skullevara tacksam för etl klarläggande uttalande frän slalsrådel Aspling. Jagförulsäller att den i fjolårets slatsverksproposilion omnämnda översynen förall åstadkomma en förenkling av bidragsgivningen från staten kommer att remissbehandlashos berörda parter och att del schablonmässiga förfarandet vid ansökan omslalsbidrag är avsett att prövas under innan slutligStäUning tas. Jag förutsätler ocksä alt schabloniseringen av statsbidraget tUlden kommunala nykierhetsvården inte skall innebära en försämring avstatsbidraget, som kanske framför alll skulle komma alt gå Bidrag tiU kommunala nykterhetsnämnder m. m. Nr 61 ut över kommuner som bedriver enprogressiv nykterhetsvård. Onsdaeen den Herrlalman! Jag har mget annat yrkande än utskottet. -------------------- ------ Herr socialministern : Bidragtill kom- jgj. Med anledning av fruHolmqvists direkla fräga mig hetsnämnder m. m. munalanykter- under denna punkt vUl jag svaraföljande. Vi har inom genomförl en kartläggningav bidragsgivningen lUl de kommunala nyklerhelsnämnderna. Den har visal attbidragssystemet administrativt är myckel krångligt med krav på endetaljredovisning, som jag tror all vi alla kan vara överens om all man sålångt som möjligt skaU försöka komma ifrån. Detta gäUer särskUt deadministrativa kostnaderna för nykterhelsnämnderna som del också blir alltsvårare att särskUja genom integrationen mellan de olika sociala grenarna ihälften av landels kommuner har genomförts syslemet med socialacentralnämnder. Detta är bakgrunden tUl att vi för kostnader avadministrativ karaktär har schabloniserat bidragsgivningen. Det sker på så sättatt kostnaderna vid bidragsberäkningen schablonmässigt ökas med 10procent och att delta belopp sedan ökas med ytterligare 10 proceni för1971. Jag vUl understryka alt detla är en provisorisk anordningsom vi har velat genomföra i förenklande syfte i avvaktan pä en mergenomgripande översyn av bidragssystemet. En sådan översyn av bidragssysiemelmäste samordnas med det utredningsarbete om nykterhetsvården som pågår inomsocialulredningen, och det är självklart att elt sådant förslag om del framtidabidragssystemet kommer att bli föremål för remissbehandling i vanlig ordning. Jag ber att UU statsrådet få framföramilt tack för den klarläggande redogörelsen för det statliga stödel tUl dekommunala nykterhetsnämnderna. Att förenkla bidragsformerna är ell vällovligtsyfte, men det är beklagligt om del skulle bli så att statsbidraget sänks. Jagtror inte att man inom de kommunala nykterhetsnämnderna ännu vet hur systemetkommer att slä, och jag hoppas att den ulredning som görs inom departementetocksä gär ul på remiss när man kommer fram lill det system som nämndes. Jag ber änen gäng all fä tacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad. Bidrag tUI Länkrörelsen m. m. Maj:t hade under punkten J7(s. 188-189) föreslagit att lUl Bidrag till Länkrörelsen m. m, /72 anvisa ett anslag av , I denna punkt hade behandlats 1, motionen1971:356 av m. fl., vari hemstäUts att fier ideella organisationerskuUe bli berältigade att erhålla bidrag ur det nu befintliga anslaget BidragtUl Länkrörelsen m, m., varvid anslagsrubriken ändrades tUl "Länkrörelsenoch andra frivUliga ideeUa organisationer", samt att nämnda anslag uppräknadesmed ytterligare , 2, motionen1971:773 av herrar i KU och Stälhammar, vari yrkats att skullebesluta att uppdraga ät Kungl, Maj;l att utfärda nya bestämmelser för statligtstöd tUl vård av alkolhol- och narkotikamissburkare, så att ävenverksamhetsformer som tiUkommit på initiativ av frivUUga och ideellaorganisationer och inte hade traditionell institutionskaraktär kunde erhållaett generösare statligt stöd. 1. att med bifall tUl Kungl. Maj ts förslag ochmed avslag på motionen 1971-356 tUl Bidrag tiU Länkrörelsen m.m. för /72 anvisade ett anslag av , 2. att i anledning av motionen 1971:773 gavKungl. Majrt tiU känna vad utskottet anfört om statsbidrag tiU vård av alkohol- och narkotikamissbrukare. 17. beträffande kretsen av bidragsberättigadeorganisationer av herrar och (båda fp), som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj;ts förslag och medbifall till motionen 1971:356 a) tUl Bidrag tiULänkrörelsen och andra frivUUga organisationer för /72 anvisadeett anslag av , b) gav Kungl.Maj,t tUl känna vad reservanterna anfört. Bidrag tiU Länkrörelsen m m. HerrHYLTANDER (fp); Vid punkten 37 finns en reservation av ochmig, vari vi yrkar pä alt anslaget "Bidrag tUl Länkrörelsen m. m. ochandra frivUliga ideeUa organisationer" uppräknas tUl den summa som varföreslagen i ursprungliga äskande. Den här grenen av social verksamhet torde tyvärr varanödvändig, kanske ganska läng tid framåt. i görkanhända samma antydningar när det gäUer alkoholislvården som förra gängen vidiskuterade vUken roll staten och de som företräder det aUmänna i sammanhangetspelar. Jag skyUer mte de alkoholbesvär som vi har i riket på någon myndighet,men det torde vara ovedersägligt att staten drar in rätt stora pengar påalkoholhanteringen och därmed också har ett stort Bidrag tiU Länkrörelsen m. m. ansvar föratt de här problemen finns, alldenslund den tUlhandahåUer del som i storutsträckning förorsakar dem. Här liksom i övrigt gäller det en prioritering av älgärderför att komma lUl rälla med de slora problem som finns i sammanhangei.Målsättningen tror jag inle att samhällel ensamt klarar av ulan hjälp avideella insalser på friviUig bas, även om det använder sina samlade egnaresurser. Men i samarbete kanske man når en effeki som närmar sig mälsätiningenatt försöka råda bot på alkoholproblemen och hjälpa de människor som har råkatul för dessa. Del är ju det som är huvudsyftet med den verksamhel som bedrivesbåde av samhällets olika organ och av de friviUiga krafler som arbelar här,tyvärr kanske ofta med för litet samhäUsstöd och med för små resurser, I del här sammanhanget vill jag understryka vad som sagtsi socialslyrelsens framslällning om den frivUliga verksamheten pånarko-manvårdsområdel, och jag skulle förmoda alt del anslag UU Länkarna somhar getts under ell flertal är även är elt ullryck för uppskallning av detfrivUliga arbeie som bedrives på den sidan. Jag tror dock inte all man kanbegränsa siödet UU enbarl den lypen av frivUlig verksamhet, ochjag skullegärna, om nu inle socialminislern har avvikit för långt härifrån, ha velat hörahans värdesällning av de friviUiga insalserna pä det här området. Det andas nog litel grand njugghet när man prutar ned debegärda tUl och därmed mte ger möjlighelför de frivUliga organisationerna att, såsom föreslagils i motionen 356, kommai en bältre situation då del gäller medelslilldelning. Jag tror alt vi hartiUräcklig erfarenhetsbakgrund för att kunna bedöma alt ett ansvarslagande päpersonlig, ideeU och friviUig bas har väl så slor möjlighet alt lyckas som delaUmännas insalser, som av vederbörande vårdbehövande uppfattas mer eller mindresom en tvångsåtgärd från samhällels sida. Jag tror att det frivUliga ochpersonliga ansvarslagandet där har större möjUgheler all nä resullat. Kan manbara i nägol sådanl fall definitivt råda bot på någon vårdlagares missbruk, sätorde de pengar som här äskas - - tjänas in om. Vivet ju vad en enda alkoholistvårdslagare kosiar . Den här ökningenmotsvarar i så fall bara årskostnaderna för någol halvdussin. Jag beralt få citera nägra rader ur motionen: "Den personlighetsförändring, som krävs för all brytamed del tidigare livet och lära nya normer, kan av aUt att döma endast försiggåinom en grupp, där varje sleg mot etl mera välanpassat liv omedelbartuppmuntras och där man känner sig omgiven av personer, som är solidariska mensamtidigt släUer bestämda krav. Det har i praktiken visat sig att vissa kristna grapperuppvisat ovanligt goda resultat, när del gällt att ge f.d, alkohol-och narkotUcamissbrakareinte bara tUlfällig lindring och vård ulan också en möjlighel tUl elt verkligtnyll liv, detla kanske inle så myckel på grund av ideologins direkta påverkansom därför att missbrukarna här möter människor villiga all salsa sig självamycket radikalt och ge inte bara av sin belalda arbetstid ulan av sin fritidoch sitt familjeUv," Jag tyckeratt man rent principieUt frän samhällets sida borde ge mera ål denlypen av verksamhel, specieUt som del kanske visar sig alt den för mindreinsatta pengar ger mer i resullal än vad ofla den traditioneUa ger, vilken avden vårdbehövande upplevs som ett tvängsingripande. Här har ' stiftelse gjort etlutomordentligt arbeie, som är omvittnat av många. Jag kan hänvisa lUl radio-och TV-reportage, där flera har uttalat sig om värdet och betydelsen av dettaarbeie. Del finns många liknande grupper som vore väl värda elt slöd. Jag skall inte vid denna timme belasta kammarens tid meramed argumentation ulan yrkar bifall tUl reservation 17 och de ytterligare i anslag som sammanfaller med vad har äskat. Bidrag tiU Länkrörelsen m. m. Hen OLSSONi KU (fp); Under denna punkt behandlas motionen 773angående statligt stöd tUl de nya former för alkoholist- och narkomanvård somde börjat drivas pä initiativ av enskUda människor, grupper ocholika ideella sammanslutningar. Många av dessa försök - att vid sidan av denkonventionella värden på olika institutioner utveckla nya vårdformer - harredan gett mycket uppmuntrande resultat. Dessa glädjande resultat har också näslanundantagslöst uppnåtts med en bråkdel av de koslnader per vårdad som dentraditionella institutionsvården drar. Sädana frivilliga, ideella insalser är naturligtvisytterst värdefulla inle bara för de medmänniskor som får hjälp att bryta sigur alkohol- och narkotikamissbruk ulan ocksä för samhällel som helhet. Medan alltså den direkta samhälleliga institutionsvårdeninle har, i varje fall inte hittUls, motsvarat de förväntningar man ställt päden -återfallen är regel, inte undanlag på della område har av allt all dömaden på enskUda initiativ startade verksamheten gett vida bättre resullat, Istället för slora, opersonliga institutioner erbjuder man ofta en enkelvardagsmiljö utan direkt medverkan av professionella värdare. Genom attutnyttja yngre människors naturliga benägenhet att bilda mindre grupper, ochfungera i dessa mindre grupper, har man lyckals minska missbrakar-naspassivitet och skapa positiva identifieringsmöjligheler. En sådan metodik därföreståndare och ledare pä ett annal sätt än som är möjligl inom den vanligainstitutionsvårdens ram ingår i denna grappsamverkan skapar lättare denömsesidiga respekt, kontaki och gemenskap och del känslomässiga samförsländ somär grundläggande föratsältningar i arbelet för att påverka vårdlagarna ipositiv riktning. Självfallet bör vården ske i intim kontakt och samverkanmed medicinsk och social expertis. Detta har också skett nästan ulan undantag. Det är mot bakgrunden av narkotikaproblemets viddnödvändigt alt samhällel tillvaratar aUa möjligheter att rädda drabbademänniskor tUlbaka tUl ett normalt liv. I kampen mot narkotika och för deutslagna människor som är missbrukels fångar bör alla insatser stödjas. Del är därför med mycket stor tUlfredsslällelse som vimotionärer konstaterar att socialutskottet har gått pä vår linje att beredamöjligheter för samhäUsstöd tUl frivilliga insatser på detta område. Bidrag tiU Länkrörelsen m. tn för ideeUainsatser ger onekligen hoppingivande perspektiv . För del kanväl inte råda något tvivel om att erfarenheten pekar på behovet av ettsamarbele meUan mänsklig idealitet och medmänskligt ansvarslagande och statligtekonomiskt slöd för all effektiva resultat skall nås. Jag ber att få yrka bifaU lUl utskottetshemställan i fräga om punklen 37 mom, 2, i (s): Lät mig bara med anledning av de två inläggsom gjorls säga alt vi från utskottels sida verkligen har lagil bäde motionenoch hela den här problematiken pä allvar. Och vi har ju, som en av motionärernasenasl redovisade, varit mycket välviUiga mot molionen. Jag vill undersiryka att många ideella rörelser härverkligen gör en förnämlig insats, och den hjälp och del slöd som de fär frånsamhällets sida är därför väl befogade. Men jag skulle med anledning av herrHyllanders inlägg vUja säga, all skulle del vara bevis pä njugghel alt man intekan tUlmötesgä varje önskan motionärer har, då är vi ju njugga i nästan varjefräga som behandlas här i , var själv inne pä tankenom priorilering, och del är ju den avvägningen som vi alltid Ivingas göra ochkommer att Ivingas göra, därför att vi kommer aldrig att ha tUlräckligt medmedel för att tUlmötesgä alla önskemål och klara alla de uppgifler som välvUUgamolionärer vUl lägga pä och samhället. Men jag vUl alltså klart sägaifrån att här är det inle fråga om njugghet, utan vi har höjt anslagel detlaår. Med dessa ord ber jag att få yrka bifaU tUlutskottets förslag. () kort genmäle: Vi skaU kanske inle bara använda ordelnjugghet i sammanhangei. Jag tror del skulle vara klokl om vUlebesluta i enlighet med reservaiionen, för de pengar del gäller skulle dåanvändas bättre och ge flerdubbel utdelning genom all besparingar kan göras närdel gäller andra samhäUsålgärder. Det är inte bara fräga om njugghel här, iHuskvarna, Del kan också gäUa klokhet eller oklokhel, beroende pä vUken sidaman nu vill se del frän. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Herr lalman! Ja, den bedömningen kan jualllid bli olika. Men jag kanske ändå, herr lalman, när jag fick ordet skall säga,all den narkomanvård och den alkoholistvärd som ges måsle, i enlighet medriksdagens och andra instansers beslut, ske på ett ordentligt sätt. Där är detsamhällsinstanserna som skall vara avgörande. Alt man dessulom skall ge stöd ätde frivilliga organisationerna är självklart. Men som sagl; Allt kan man intefå av del man önskar. HenHYLTANDER (fp) kort genmäle: Jag skall inle fortsätta den härdiskussionen med herr Jag vUl bara konstalera att vi när det gäller inlressel lydligen kansamsas. Men jag påpekar alt del i utskottets skrivning finns en direktavgränsning av del här anslagel med hänvisning tUl de organisalioner som färdel av anslagel. Det är den som vi genom vär reservalion vill bryla tUlförmän för andra ideella organisalioner. Då tror jag också alt det behövslitet mer pengar, och anslagel är inle av den storleksordningen att delframkallar någon obalans i budgelen. Hänvisande lUl tidigare diskussioner meUanvår fp-reser-vanl och ordföranden i ulskoltet kan jag återupprepa att de pengarsom erfordras är vi beredda all slälla lUl förfogande. Bidrag till Länkrörelsen m m. HenSTÄLHAMMAR (fp); Det är nalurliglvis glädjande altsocialutskoltet har tUlstyrkt i och min moiion, men som jagser det är det här inte bara fräga om en engångsföreteelse, utan det gäller enprincip. Vi har i delta faU utgått frän etl försök med ändrad narkomanvård somhar gjorls i Bålbäcken i , och enligt föreliggande skrivning finns delnu möjligheler alt fä en mera flexibel form av värd än den institutionella somvi har hafl lidigare. 1 Bälbäckensfallet fick man hela liden försöka finansieraverksamhelen med hjälp av frivUligt insamlade medel och pengar frän enskUdapersoner. Om man ser pä vad narkomanvårdskommiltén har kommit fram tUl måsleläget sägas vara ganska allvarligt. Man uppskattade antalet svårare faUav narkomani tUl 10 000 i hela landet, SäkerUgen har antalet ökal sedan dess.Man räknar med alt det bara i Slockholm flnns mellan 5 000 och 6 000 svåranarkotikafall, har ocksä lämnal en skrämmande uppgift, som redovisas inarkoman-värdskommitténs betänkande, nämligen den att av 2 120 representativtutvalda personer i i åldrarna 12 tUl hade 11 proceni avungdomarna i huvudstaden och i landsorten missbrukat jag betonardet, missbrukat - narkotika. Mot detta står dä samhällets målsättning i kampen moldrogmissbruket, och den formuleras i narkomanvårdskommitténs betänkande påföljande säll; "Målsättningen är att förhindra all sådanl missbrakuppkommer, all molverka missbruket när del ändå uppställ, att rehabUiteramissbrukarna samt alt så långl som möjligl minska de skador och det lidande somär förknippat med missbruket." Den målsättningen stär i bjärt kontrast lUI de metoder mananvänder för att nå de uppslällda målen, om vi nu ser på rehabiliteringssidan.Del ges värd pä ungdomsvårdsskola och på sjukhus.