prot · FU09138 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vet inte hur väl det fungerar i , men där finnsändå en kommission Equal Employments Opportunltles Com-mlssion - som får 12000 anmälningar , varav ungefär en fjärdedel rör könsdiskriminering. Deflesta ärendena ut genom förhandhngar, och bhr man inte nöjd med det kanman gå till domstol. Det är något sådant som det är fråga om. Han säger att det kan varanödvändigt med lagstiftning ibland, men här är det kanske inte nödvändigt, fördet går att nå resultat på så många andra sätt. Ja, vilka andra sätt? Problemetär att man försökt lösa frågan på vissa andra sätt, som inte har givittiUräckligt goda resultat. Det ser vi ju på dagens arbetsmarknad, och vi ser detännu mer på morgondagens arbetsmarknad, så som den avspeglar sig i ungdomensstudieval. Det är därför vi vlU ta tlU lagstiftning. Man kan naturligtvis rent aUmänt säga, att för en liberalvore det bra om man kunde klara sig utan en Ingripande lagstiftning. Men jaghar aldrig kunnat förstå att det från hberal synpunkt skuUe vara särskiltsvårsmält att tillgripa lagstiftning för att skydda den enskilde mot ohka En parlameittarisk utredning angående jäm likhe tspoUtiken Det är just sådan lagstiftning som vi i första hand bör tUlgripa, Hen WENNERFORS (m): Med de andra sätt som jag talade om avsåg jag de snabbaåtgärder som man skulle kunna vidta genom att en parlamentarisk utredning fickgranska de här spörsmålen. Det var min mening med den motion som jag väckte. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 35 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 9 En parlamentarisk utredning angående jämlikhetspolitiken Föredrogs Inrikesutskottetsbetänkande nr 36 i anledning av motion om en parlamentarisk utredning angåendejämhkhetspohtiken, 1 detta betänkande behandladesmotionen 1971:517 av m, fl, (c), vari yrkats att tiksdagen iskrivelse till Kungl, Maj:t skulle anhålla om skyndsamt tillsättande av enparlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta förslag tlU handUngsprogramför jämhkhetspohtik enhgt de grunder som I motionen angivits. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1971:517, Reservation hade avgivits av herrar i ,och i (samtliga c), som ansett att utskottet borthemstäUa, att med bifah till motionen 1971:517 i skrivelsetiU Kungl, Maj:t skulle anhåUa om skyndsamt tUlsättande av en parlamentariskkommitté med uppdrag att utarbeta förslag tiU handhngsprogram förjämhkhetspohtik i enlighet med vad reservanterna anfört. HenMATTSSON i (c): 1 sitt betänkande över centerpartimotionen nr517 om tiUsättande av en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbetaförslag till handlingsprogram för jämhkhetspohtik konstaterar det finns anledning att angripa jämhkhetsfrågorna med mera långsiktigabedömningar. Det skriver utskottet efter att ha konstaterat följande: "Medhänsyn till de skilda ämnesområden som är berörda måste I praktikenutredningsarbete bedrivas och ställningstaganden I anslutning därtlU göras frånfall till fall I det löpandet reformarbetet," Behovet av mera långsiktiga bedömningar har utskottetutformat på följande sätt: "Programarbete av det slaget kan Innefattauppställande av långsiktiga mål för poUtiken, översiktUga inventeringar avproblemen, resonemang I prioriterings- och metodfrågor," Efter ett sådant konstaterande av utskottet hade manväntat att utskottet skulle föreslå bifaUa motion, såatt kunde ta itu med detta omfattande arbete. Men I stäUet föreslårutskottet att motionen avslås av med hänvisning till att det angivnaangelägna arbetet I första hand är en uppgift för partiernasprogramskrivningar. För vidkommande är detta redan i principavklarat. Jag tiUåter mig att här citera en grundsats i vårt program: "Enprimär målsättning för våra ansträngningar nationellt och InternationeUt måstevara att åstadkomma jämlikhet på aUa områden," Det gäller aUtså att påoUka sätt leva upp till det programmets målsättning. På grundval av alla människors Uka värde eftersträvarcentern jämUkhet meUan människor såväl i social behandUng som I levnadsbetingelseri övrigt. Samhället skaU verka för att oUkheterna I inkomstfördelningen bUr såsmå som möjligt, UtbUdning ökar också den enskilda människans möjUgheter tillett rikt och menlngsfuUt hv. Det är samhäUets uppgift att svara för att allages möjUghet tiU god och likvärdig utbildning, oavsett yrkesinriktning,bostadsort och social bakgrund. Den jämUkhetspohtlska målsättningen skaU enligt centerpartietsuppfattning vara grundläggande för utformningen av skattepohtiken, social-ochmUjöpohtlken, näringspohtiken och kulturpohtiken. Ett viktigt mål förcenterpohtlken är att människorna i ohka delar av landet och i landsdelar medohka bebyggelsetyper beredes likvärdiga standardmöjhg-heter ochlevnadsbetingelser. För tätorter och glesbygder skah eftersträvas hkvärdlgstandard, SkUlnaderna skaU eUmineras genom en aktiv regional-, lokaliserings-,närings- och trafikpolitik samt genom skatteutjämning och en fördelning avsamhällets service som stöder det lokahseringspohtiska syftet. Den inriktning av vår pohtik som jag här skisserat klargöratt målsättning och programarbete är avklarat för vår del. Det är därförförståehgt att partiet nu viU gå över till det parlamentariska planet för attdär precisera ett handhngsprogram för jämlikhetspohtiken som kan ge en enhetligsamordning av strävandena tUl jämUkhet, I motionen konstateras att vi Inte nått fram tillgodtagbara jämUkhets-förhållanden. Om tidsperspektivet begränsas tillefterkrigstiden har vi till och med haft en misslyckad jämlikhetspoUtik, Somexempel på detta kan En parlamentarisk utredning angående jämlikhetspolitiken En parlamentarisk utredning angående jämlikhetspolitiken nämnasinkomst- och lönebUdnlngen, Denna hgger genom de fria avtalsrörelserna påarbetsmarknaden visserligen utanför de direkta politiska besluten, men detmåste konstateras att Inkomst- och löneskillnaderna trots låglönesatsningarfortfarande är stora. Detta har klart visats I låginkomstutredningensredovisningar av utveckUngen på dessa områden och har också berörts tidigare idebatten här . Låginkomsterna förekommer speciellt i vissa branscher, t.ex. textil, trä, skogs- och lantbruk samt vissa vårdyrken. Även om den senasteavtalsrörelsen ändrat förhållandena för vissa är det riktigt att konstatera attstora skiUnader föreligger. Ett drag som speciellt bör uppmärksammas är de storaregionala skillnaderna i inkomstblldningen. Nya siffror över detta har nyligenpresenterats. De visar effekterna av den stora regionala snedvridning som sketthär i landet . Genom koncentrationen tlU vissa regioner avde högre inkomsttagarna i både tjänste- och varuproduktionen har de drabbadeområdenas möjhgheter att ge sina Invånare en med andra orter jämhk ser-viceminskats eUer i vissa fall helt försvunnit, och detta även om man försöktmildra konsekvenserna genom skatteutjämning. Vi anser alltså att det nu är hög tid att sätta inåtgärder, I motionen uppräknas ett flertal områden av samhäUsdarUngen medangivande I korthet av -vilka åtgärder som I första hand bör vidtas för att åstadkommaett mer jämUkt samhälle. Utöver lönebildningen som berörts och denregionala politiken vill jag peka på ytterligare några punkter i denförteckning som finns i vår motion, Dyrortsgrupperlngen, som vi nyhgen diskuterat här iriksdagen, är kanske en hten sak, men man ville ändå inte gå så långt som tillett uttalande från att dyrortsgrupperlngen borde avskaffas. Vårtparti blev tvunget att markera sitt ståndpunktstagande i detta ärende genom enreservation. Vidare inriktas arbetsmarknadspoUtiken särskilt på att gesysselsättningsmöjUgheter åt äldre och handikappade och på att särskiltobservera den dolda arbetslösheten som ofta utgörs av kvinnor, bosatta iområden med sysselsättnlngssvårlgheter. Ett annat område som berörs är vuxenutbildningen, VIkräver väsentligt ökade insatser, som främst inriktas på de sämst utbildadegrupperna. Jag kan vidare peka på stödet tiU barnfamiherna för att gedem ökade förvärvsmöjhgheter utformningen av åtgärderna bör främja enjämhk-hetspohtlsk målsättning och kravet på sänkt pensionsålder, . Jag kan inte underlåta att understryka den sista av de 27punktema, där vi talar om nödvändigheten av förstärkt demokrati ochlänsdemokrati för att ge medborgarnas Inflytande över de egnasamhäUs-angelägenheterna ett större utrymme. Utskottet har i sitt betänkande funnit anledning attpåpeka att det i 27-punktsförteckningen inte medtagits någonting omförmögenhetsfördelningen. Jag vill då först framhåUa något som också står imotionstexten att det här naturhgtvis inte är en definitiv uppräkning avsamthga områden där åtgärder skuhe erfordras. Man får se 27-punkts- förteckningensom en exempelsamUng över områden där åtgärder skuhe behöva vidtas, 1 motionenanförs också att skattepoUtiken bör vara ett huvudmedel förjämlikhetssträvandena. Till yttermera visso sägs i punkt 21:"SkattepoUtiken måste I ökad utsträckning användas I jämUkhetspo-Utlsktsyfte," SkattepoUtiken Innefattar ju förmögenhetsbeskattning ochInkomstbeskattning, VI har angivit på vilket sätt vi anser att skattepoUtikenbör utformas. Det skulle då vara berättigat att fråga vUka metoderutskottsmajoriteten tänker på, eftersom man Inte accepterar att skattepohtikenär det medel genom vilket man skuUe kunna åstadkomma jämUkhet på detta område, 1 utskottsbetänkandet konstateras alltså att motionenberör stora och väsentUga områden där det skuUe finnas anledning att göra enmer långsiktig bedömning. Det borde då, som jag Inledningsvis nämnde, ha varitkonsekvent att utskottet avslutat sitt betänkande med att föreslå attbIfaUa motionsyrkande. Så har Inte skett, utan centerpartietsledamöter i utskottet har reserverat sig. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till vår reservatlon. En parlamentarisk utredning angående JämUkhetspoUtlken HenNILSSON I (s): Jag skall haka på där och försöka motivera varför utskottsmajoriteten inte tillstyrktcenterparti-motionen. har I sin motion presenterat en katalog med 27aUmänt formulerade jämUkhetskrav som täcker In det mesta av vad man kan önskasig I det fallet. 1 reservationen kräver en parlamentarisk kommittémed uppdrag att utarbeta förslag tlU ett handUngsprogram för jämhkhetspohtiken.Centerledamöterna står Isolerade bakom detta utredningskrav och har alltså Intefått stöd från de andra borgerilga partierna i utskottet. Det är nog i och försig Inte så underligt att den borgerhga fronten sprack I den här frågan. Reservanterna menar alltså att representanter för olikapartier skulle sätta sig ned och i borgfredens namn försöka formulera ettövergripande handlingsprogram med långsiktiga bedömningar och målsättningar församhäUets jämhkhetspohtik. Detta är helt orealistiskt ur ohka synpunkter. Först och främst har naturligtvis det parti jagrepresenterar en helt annan grundsyn, och vi lägger helt andra värderingar påjämhkhetsfrågorna än vad de andra partierna gör. Kampen mot klasskillnader ochkvardröjande orättvisor har förts alltsedan partiet bildades, oftast I stridmed de borgerliga partierna som representerat en helt annan samhällssyn ochhaft helt andra värderingar när det gällt att angripa dessa problem. Att man nu helt plötsligt skulle sätta sig ned i enparlamentarisk utredning och kompromissa bort sin jämhkhetsprofll ter sig minstsagt verklighetsfrämmande. En utredning av detta slag skuhe spänna över alladepartements verksamhetsområden ja, över praktiskt taget aUa samhällshvetssmå och stora problem. Den skulle aldrig bU färdig, eUer I varje faU Inte InomÖverskådUg tid. Den skuhe fördröja snabba lösningar när det gäller 3 protokoU 1971. En parlamentarisk utredning angående jämlikhetspolitiken påträngandeorättvisor och förkväva den fria och öppna debatt som vi från vårt håll vlU haI dessa frågor. Utskottet har också skrivit in föhande i sitt utlåtande:"I detta sammanhang kan utskottet inte underlåta att peka på attmotionärerna i sin uppräkning Inte tagit med den mycket stora ojämUkhet sområder I fråga om förmögenhetsfördelnlngen I samhället. Detta är en av de storafrågorna som man Inte kan bortse Ifrån." Det är alltså ett mycket omfattande problemkomplex sommotionärerna här har tagit upp. Jag tror att det är riktigt somutskottsmajoriteten menar, nämUgen att vi bör låta de ohka partierna formulerasin egen syn på dessa frågor och presentera den i en öppen och fri debatt. Såhar vi gjort inom socialdemokratin och fackföreningsrörelsen, och så kommer viockså att göra i fortsättningen. Det finns dock ett påstående i centerpartimotionen, sominte kan få stå obemött. Det sägs nämhgen där att efterkrigstiden har präglatsav en misslyckad jämUkhetspohtlk. ÅtskiUigt har emeUertid skett, som tycks haförbigått motionärerna. Låt mig därför helt kort påminna om föhande fakta. efter krigsslutet gav vi ut"Arbetarrörelsens efterkrigsprogram", som var det samlade uttrycketför socialdemokratins och fackföreningsrörelsens syn på efterkrigstidenssamhäUe. Där Intog fördelnings- och Jämhkhetsfrågorna en mycket framskjutenplats. Kraven konkretiserades i förslag om höjda folkpensioner. Införande avaUmänna barnbidrag och en rättvisare fördelning av skattebördan. Därom uppstoden bitter strid vahörelse. påbörjades reformeringenav skolväsendet i ohka etapper. Den allmänna sjukförsäkringen infördes ochtreveckorssemestern lagfästes. Sedan kom ÄTP-strldens år, då de borgerhga partierna gicktill hänsynslösa angrepp mot den stora jämhkhetsreform som ÄTP-frågan i grundeninnebar. Den moderna arbetsmarknadspohtiken fick sltl genombrott på1960-talet, och striden om den offenthga sektorns utveckhng började. På denfackhga sidan drogs rikthnjerna upp for den soUdariska lönepoUtlken.Låglönesatsningarna gjordes för att minska Inkomstklyftorna. Detta är några avde stora jämUkhetssatsningar som kom efter kriget och som fortsatte fram genomåren. Men skall Jämhkhetspohtiken få något reeUt InnehåU, måsteresurserna fram. Där har de andra partierna Inte tagit konsekvenserna av sinlöftespolitik utan har ständigt blåst till strid när det gäUt att skaffa framde ekonomiska resurserna aUtså att lägga grunden till det starka ochhandhngskraftlga samhället. Jag har, herr talman, velat erinra om dessa fakta för attfärska upp minnet på motionärerna, som påstår att ingenting, eUer i varje fallganska Utet, som verkat I utjämnande syfte har skett på det här området undersenare tid. Socialdemokratin har aUtså brottats med jämlikhetsfrågornaunder åtskilliga år tidigare. Och ingen skaU tro att vi är nöjda med dagenssituation. Vi om några är djupt medvetna om de orättvisor som finns runtomkring oss och de risker för nya klass- och generationsklyftor som utveckUngenI sig själv kan skapa. Vi bUr ständigt påminda om detta av våramedlemmar, ute på arbetsplatserna, I rådslagsverksamheten, på distrikts- ochpartikongresser. De frågor som man för fram och vill prioritera äranställningstryggheten, arbetsmUjön, regionalpoUtiken, den yttre mUjön,vuxenutbildningen. Insynen I företag osv. Vi känner oss från vårt håll stimulerade av den öppna ochfräna debatt som på ohka håll förs I jämUkhetsfrågorna. Och vi har i konsekvensmed detta tlUbaka startat ett omfattande programarbete IjämUkhetsfrågorna i samarbete med den fackhga rörelsen. Socialdemokratiskapartiets och för jämUkhetsfrågor avlämnade sedansin första rapport, som skaU vara vägledande vid utformningen av partietspraktiska poUtik. Studiegruppen fortsätter sitt arbete och förväntas avlämna enny rapport tlU nästa partikongress. Vi har alltså hunnit en god bit på väg närdet gällt att utforma ett handhngsprogram som präglas av vår grundsyn Ijämlikhetsfrågorna. Det förvånar mig att har vaknat först nu och vlUbeställa ett jämUkhetsprogram av . Det är sannerligen att kommaordenthgt på efterkälken! Vad väntar man på Inom ? Det finns ju ettmycket omfattande material, som låginkomstutredningen har presenterat. Det ärinte mindre än 1 5 betänkanden och rapporter, där man har tagit uppjämhkhetsfrågorna från ohka aspekter. Dessutom sitter en arbetsgrupp på departementsnivåoch analyserar och utvärderar låginkomstutredningens material, som så småningomkommer till I form av konkreta förslag från departementen. Sammanfattningsvis anser aUtsåutskottsmajoriteten att det är en uppgift för varje enskilt parti att utformasitt eget jämUkhetsprogram, byggt på egna värderingar och synsätt, och attdessa program sedan får ställas mot varandra I en öppen och fri politiskdebatt. De konkreta uppslag som kommer fram ur denna programdebatt bör sedanvara vägledande för de pohtiska stäUnlngstaganden som krävs tlU de många ochskiftande problem som vi möter ute i vardagshvet. Utskottet tror för sin delatt detta är den mest framkomhga vägen. Jag yrkaralltså bifall till utskottets hemstäUan. En parlameittarisk utredning angående jämlikhetspolitiken Idetta anförande instämde (). HenMATTSSON I (c): Det är riktigt att de pohtiska partiernamåste bedriva ett programarbete på alla de samhällsområden som vi har attbehandla. Jag redogjorde också för att vi i vårt parti har gjort det. Jag troremeUertid att måste inse att det inte räcker med detarbete som utförs inom partierna, utan det gäller att på det parlamentariskaplanet utforma förslag som kan genomföras genom beslut här i . Det ärdärför vi trycker på angelägenheten av att få till stånd den parlamentariskakommitté som vi har föreslagit I motionen. VI menar inte därmed att dennaparlamentariska kommitté skulle göra allting färdigt I ett enda sammanhang,utan den skulle naturUgtvis bedriva arbetet fortlöpande. Det skulle inte varanågon svårighet att arbeta fram ett program på ohka områden som överensstämmermed de mål som en En parlamentarisk utredning angående jämlikhetspolitiken sådankommitté kunde ställa upp för samhällsarbetet. Jag kan peka på att man harutformat ett program för bostadspohtlken, att man håller på att utforma nyaprogram för regionalpohtlken osv. VI står Isolerade, säger . Ja, detgör vi, men jag höll på att säga att det är vi i så fah vana vid att göra när viför fram sådana yrkanden på ett tidigt stadium. Det räcker kanske för mig atthänvisa tiU mUjömotionen som väcktes i början på 1 960-talet och som då ocksåbetraktades som en omöjhg motion, men sedan har den följts upp på många ohkasätt. SkuUe man här arbeta I borgfred? Nej, naturligtvis Inte!De ohka partierna har att redovisa sina ståndpunkter, men det gäller ju att även om vi har skilda ståndpunkter - försöka få fram beslut om åtgärder i rättriktning. VI står nu Isolerade I detta krav. Man skuUe kunna fråga sig, omsocialdemokrater, moderater och folkpartister är ense I sin uppfattning omdetta, eftersom de förenat sig om majoritetsskrivningen. Den fråga som togs upp av omförmögenhetsbildningen har jag redan klarat av i mitt första Inlägg; den sakenhar Inte på något sätt förbigåtts. Min fråga till utskottsmajoriteten kvarståraUtså: Vad är det för ytterUgare medel som man tänkter sig att använda för attnå målet? När vi har konstaterat att det Inte bUvlt ettjämhkhetssamhälle, vill jag bara på nytt peka på den mycket stora frågan om deregionala skillnaderna som har accelererat, framför aUt under efterkrigstiden.Jag tror inte man kan undgå att konstatera att vi här fått effekter av ensamhäUsutveckUng som strider mot kravet på ett jämlikhetssamhälle. Hen i talar om att det viU tiU att detfinns resurser för att genomföra ett sådant program. Han säger att vårt partivägrar att ställa dessa tlU förfogande. VI har deklarerat att vivarit beredda att svara för finansieringen av de åtgärder som vi på ohka sättfört fram för att få ett beslut om. Det skuUe vara Intressant att höra om herrNilsson I så fall kan ge belägg för sitt påstående att vi vägrat ställaresurser tiU förfogande. HenNILSSON i (s) kort genmäle: Jag vill upprepa vad jag sade I mittinledningsanförande. Jag tror att det är en uppgift för varje enskilt parti attutforma sitt jämUkhetsprogram, byggt på de värderingar som man har Inompartiet. Med hänsyn till det omfattande material som förehgger i dessa frågorvet jag inte vad som skulle hindra att man inom sätter sig nedoch försöker utforma ett jämlikhetsprogram. Det vore väl ändå ett underkännandeav de pohtiska partierna, om man vill överlåta detta arbete på enparlamentariskt sammansatt kommitté. SlutUgen vill jag säga att vi väl nu Inte skaU ta uppnågon skattediskussion. Om går tillbaka och granskar centerpartietsförslag kommer även han att upptäcka att partiet Inte har ställt deekonomiska resurser UU förfogande, som skulle ha krävts för att täcka in allade förslag på utgiftsökningar som lagt fram inför . Hen i (c)kort genmäle: i säger att man inte kan ha en parlamentariskkommitté för detta ändamål utan att det är varje partis uppgift att självtutforma sitt jämhkhetsprogram. Sedan säger han att ett mycket stort materialhar redovisats, bl, a, låginkomstutredningens, IStäUet för att fortsätta denna utredning har regeringen funnit det vara riktigtatt låta departementet överta saken, dvs, den har vidtagit en ytterligareminskning av möjhgheterna tih offenthghet och parlamentarisk medverkan. Vi harklara ståndpunkter 1 jämhkhetspohtiskt hänseende. Vår önskan är att komma övertiU det parlamentariska planet för att kunna utforma förslag, somöverensstämmer med vårt program. Enparlamentarisk utredning angående jämlikhetspolitiken Hen iStockholm (s): Det är kanske htet tråkigt att vi fick upp den här frågan strax innanvi är beredda att avsluta överläggningarna. Jag skaU därför fatta mig kort. Attjag trots tidsnöden begär ordet beror på att jag skuUe vilja ha ökad klarhet iämnet med tanke på den aUmänna debatt som vi säkert kommer att få. Jag bhr alltidintresserad och glad när någon tar upp det här temat. Att jag känner myckenfrändskap med vad som finns i det här programmet är självfallet. Mencentern säger sig viha minska klyftorna. Är det målsättningen? Socialdemokratinvill ha ett rättfärdigt samhäUe, vilket är något helt annat. För den offenthgadebattens skuU viU jag nog veta om ni tänker göra en del Uksom marginellasaker, eller vill ni verkUgen skapa om samhället mot jämhkhet ochrättfärdighet? I ett annat sammanhang tycker ni att stat och kommun skaU beaktautjämningskravet. Ni måste väl också avse den privata arbetsmarknaden, som ärden dominerande, ViU ni alltså sätta in en ordentUg stöt även där? JagIfrågasätter inte det ärhga uppsåtet, jag viU bara ha en bekräftelse på vad nimenar så att vi vet -vilken debatt vi för, Ihkhet med i undrar jag vart förmögenhetsproblematikentagit vägen. Tror någon att vi kan skapa en riktig känsla av jämUkhet och fåuppleva rättfärdighet om vi glömmer bort den, även om andra saker är meracentrala åtminstone mängdmässigt sett? Vidareskulle jag viha fråga: Är beredd att lagstifta om detta? Enparlamentarisk utredning måste ju lägga fram förslag. Man kan givetvis göra vadsom helst med dessa förslag, men om man skaU få resultat måste man vara bereddatt lagstifta. Det är en oerhört intressant fråga om är beredd att göradetta. Dethar sagts att de mindre företagen arbetar under mindre gynnsamma förhållandenän de stöne företagen. Det är ett vanhgt talesätt i den allmänna debatten ochagitationen, i varje faU från sida. Finns det något som helstbevis för att tesen är riktig? Vilka företag är det som effektivast bidrar tiUlöneutveckhngen och standardutveckhngen och tiU skattema i samhället? Är detsmåföretagen eUer de större företagen? Jag tror att massor av småföretag här ilandet faktiskt hålls under armarna av samhäUet och av storföretagen i egenskapav leverantörer av resurser tiU samhäUet, Därför får vi vara något försiktiga