prot · FU09120 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag mötte den härfrågan under en av mina första uppgifter som Inrikesminister, då jag var med påen konferens kring de handikappades problem. Det sades då att kunde man höjaersättningsbeloppet från statens sida, skulle man förmodligen kunna åstadkommamycket större effekt. Vi fördubblade bidraget, men tyvärr har det visat siginte vara tUlräckhgt, Jag är överens med om att vi har anledning atti ökad utsträckning försöka utvidga denna verksamhet. Men då kommer detfaktiskt an på att företagarsidan kan presentera idéer och uppslag för oss, Idet sammanhanget viU Jag erinra om att och länsarbetsnämndernaär mycket öppna för att motta sådana förslag och diskutera i vad mån man kanutöka den halvskyddade verksamheten. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om siinkning av åldersgränsen för utbildningsbidrag iarbetsmarknadsutbildningen ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den14 oktober intagna fråga, nr 290, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att medverka till en temporär sänkning av åldersgränsen förutbildningsbidrag 1 arbetsmarknadsutbUdningen. Det är av både principiella och praktiska skäl ofrånkomUgtatt man gör en klar åtskUlnad meUan de fall där studiehjälpssystemet i detordinarie utbildningsväsendet är tiUämpUgt och de fall där utbUdningsbidragenhgt arbetsmarknadskungörelsen kan utgå. Det har skett genom att en generellåldersgräns vid har dragits för rätten till utbildningsbidrag. Dennaavgränsning är enligt min bedömning väl avvägd. Där speciella hänsyn tUl vissagrupper har motiverat undantag har gränsen genombrutits. Sålunda kanutbUdningsbidrag vid lägre ålder utgå till ensamstående mor, handikappad ellerflykting samt I vissa faU till tidigare förvärvsarbetande som harförsörjningsbörda och som inte kan beredas plats i det ordinarieutbildningsväsendet. Särskilda åtgärder har efter beslut av Kungl. Maj;t undersommaren och hösten satts In för att ge arbetslösa ungdomar utbUdning idet ordinarie utbUdningsväsendet. Intagningen har vidgats såväl i fråga om yrkesinriktadestudievägar om högst i gymnasieskolan som inom den kommunalavuxenutbildningen. Antalet elevplatser I gymnasieskolan har sålunda ökat med ca5 000 jämfört med tidigare beslut. Med hänsyn till de ökade utbUdningsmöjligheter som sålundahar kommit tUl stånd Inom det ordinarie utbildningsväsendet och mot bakgrund avde principiella betänkligheter som möter är jag inte beredd att föreslå engenerell sänkning av åldersgränsen för utbildningsbidrag. HerrHELLSTRÖM (s); Jag får tacka inrikesministern för svaret pä min fråga. Utgångspunkten för frågan var en interpeUation som jagframstäUde om ungdomsarbetslösheten, I den diskussion vi hade dä, sombl, a, gällde en temporär sänkning av åldern för utbUdningsbidrag, framhöllinrikesministern att om vi får en fortsatt hög arbetslöshet bland ungdomen, såkan vi ha anledning att ompröva de regler som gäUer, som Inrikesministern dåuttryckte sig. , när jag framställde den har interpeUationen,har arbetslösheten bland de unga vid arbetsförmedlingarnaanmälda ökat från 9 000 tUl 1 6 000 . Det är nära nog en fördubbling.Då det gäller arbetslösheten mätt med AKU-måttet I haren ökning skett från 9 000 tiU 21 000 - det rör sig om en dryg fördubbling. Det framstår mot denna bakgrund enligt min mening som änmer angeläget att aktuaUsera det krav som restes om en sänkningav utbildningsbidragsåldern, AMS:s åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslösheten ärvisserligen I många avseenden väldigt bra och har haft mycket goda effekter,men Just på utbildningssidan är insatserna inte tUlräckhga, Om det skolprogram som Inrikesministern refererar till isitt svar kan man väl säga att det har i vaqe fall tre svagheter. Det byggerdelvis på tillgång tUl vakanta platser, och vi vet att de platser som ärvakanta ofta är de platser som de andra ungdomarna har ratat det är vanligenyrkesutbildningar som är de minst attraktiva. Det har också omvittnats lokaltatt det är på det sättet, att ungdomar kan dra sig för att söka sådana platser;de ger inte säkerhet i sysselsättningen senare heller. Det kan bidra till attde som är arbetslösa fortsätter att vara del och så att säga allt framgentkommer att utgöra underklassen på arbetsmarknaden. När det gäller programmetför nya skolkurser har det också omvittnats en tröghet från lokalaskolledrungars sida att utnyttja de möjligheter som har stäUttill förfogande. Man är heller kanske Inte pigg på att ta In ungdomar underpågående terminer, och totalt visar det sig att det finns tusentals platserkvar som man har stäUt tUl förfogande men som inte har utnyttjats. Inrikesministern hänvisar till att antalet elevplatser igymnasieskolan har ökat med ca 5 000 jämfört med tidigare beslut. Men aUa de 5000 platserna är ju inte alls ianspråktagna, utan räknar medatl tusentals man har Inte säkra uppgifter men det är kanske Inemot 3 000 -är tomma. Det är ett tecken på att man har ställt utblldningsvägartill förfogande som ofta Inte passar de ungdomar som är arbetslösa och som är annan levnadssituation än de ungdomar som går i utbildning. Det väsentligaär ju att hitta ett alternativ som passar de ungdomar som är arbetslösa ochderas levnadssituation, och där har en klar majoritet av länsarbetsnämndernamenat att en temporär sänkning av utbildningsbidraget vore ett mycket effektivtmedel för att fånga upp de här ungdomarna. Man bör hålla i minnet att denungdom som är arbetslös har en annan levnadssituation än den som går 1 denvanliga skolgången. Det är väsenthgare än att de är av samma ålder. Om sänkning av åldersgränsen för utbildningsb idrag iarbetsmarknadsutbildningen Om sänkning av åldersgränsen för u tbildningsbidrag iarbetsmarknadsutbildningen När jag svarade på InterpeUationen ,, var vi fortfarande osäkra om hur det skulle gå att organiseraupp en utbildning av det slag som det här gäller. Erfarenheterna varInte de bästa. Men har vi både en bättre utbyggd gymnasieskola och en bättrekommunal yrkesskola, som kan ta hand om ungdomarna, och det har som sagt varitmöjligt att inrätta så många platser som Jag nämnde. Detta har gjort att jag kommit tUl den uppfattningen attåtgärderna gett ett så gott utbyte att det nu inte finns anledning att justeraåldersgrän:5erna. Jag har komnut fram tUl det efter att ha studerat ett antalfaU där ungdomarna Inte har vunnit Inträde vid gymnasiet pä den linje de räknatmed och därför gått tiU arbetsförmedlingen och anmält sig som arbetiisökande.De har sedan kunnat gå in på sådana kurser som det här är fråga om. Dessaungdomar har aUtså beretts en utbUdning, som de eljest Inte skulle ha fått, ochfår den på samma vUlkor som de ungdomar man tidigare tävlat med. Därför ter detsig omotiverat att Just en sådan pojke eUer flicka I en situation som jag härhar beskrivit skulle komma I åtnjutande av bättre ersättning än kamraterna. Med hänsyn till att en så stor del av ungdomarna mellan 18och 20 alltjämt befinner sig I utbildning har Jag ansett att en sänkning avåldersgränsen även om länsarbetsnämnderna skuUe ha uttalat intresse härför -skuUe resultera I att vissa ungdomar gynnas speciellt framför andra, och dethar lett mig tUl att Inte aktuaUsera någon ändring. HenHELLSTRÖM (s); Jag anser för min del att den orättvisa somligger I att olika studiemedelssystem tillämpas för två nittonåringar är mindreän den orättvisa som Ugger I att den ene nittonåringen kanske bor hemma hossina föräldrar och har en annan levnadssituation och går i den vanligautbildningsgången, medan den andre till följd av skolsystemets uppbyggnad harlämnat skolan och gått ut på arbetsmarknaden. Den senare lever som ensjälvständig individ som kanske också har försörjningsbörda, vUket den som gårI utbUdning normalt inte har. Däri hgger ju en skillnad i levnadssituationen,som har lett till atl den ene nittonåringen är anmäld vid arbetsförmedlingensom arbetslös. Det menar Jag är den avgörande orättvisan ji dagens läge. Det ärockså därför som Jag har föreslagit en temporär sänkning av åldersgränsen förutbUdnlngsbldraget, Arbetslösheten bland ungdom är ju ett problem som harmycket svåra sociala vådor. Bara i finns 200ungdomar och 430 ungdomar som är långtidsarbetslösa.Det är de mycket hårda effekterna härav på lång sikt som vi måste ta Itu med.Och I det fallet är man 1 de flesta länsarbetsnämnderna av den uppfattningenatt det effektivaste sättet och det bästa alternativet till att gå och stämplavore att få ut utbUdnlngsbldraget . Det vore mera attraktivt förde ungdomar som är I en annan levnadssituation än skolungdomarna. Det skulle,menar man ute på fältet, ge till resultat att flera ungdomar skuUe gå in IutbUdningen, Om manInte vUl företa en generell sänkning kan man överväga anc Man kan tänka sig att partiellt sänkautbUdningsbidragsål-dern för den utbUdning som sker vidarbetsmarknadsstyrelsens egna omskolnlngscentra. Då skulle man undvika några avde svårigheter som inrikesministern här pekade på. Man kan också tänka sig -som bl, a, LO har föreslagit - att generellt sänka utblldnlngsbldragsåldern förde ungdomar som har försötiningsbörda. Det finns olika framkomliga vägar närdet gäller att tackla det problem som är det kanske svåraste Just nu I det iövrigt ganska lyckade program som AMS har lagt fram för att mötaungdomsarbetslösheten. Jag vill sluta med att säga att de problem vi har berörthär också aktualiserar frågan om en permanent beredskap för att i framtidenmöta ungdomsarbetslösheten vid kommande konjunkturförsämringar. Det har ocksådet , , krävt före tillkomsten avdet s. k, åtgärdsprogrammel. Ang. förbättrade förbindelser över älv Jag vUl inte bestrida att det kan finnasenskilda fall där det vore motiverat. Det finns förmodUgen även I den gruppungdomar som går I det ordinarie skolsystemet enskUda fall där det finns motivför att ge ett särskilt stöd. De här frågorna det gäller aUtså förmånerna Inom detreguljära utbildningssystemet I förhållande tUl vad som gäller inom arbetsmarknadsutbildning- är så pass kompUcerade att vi har kommit fram tUl att vi måste göra enöversyn av dem, dvs, tillsätta en utredning, för att komma tiU rätta medojämnheter. Sådana fall som de nu har pekat på kan Ju varasådana problem som man då har anledning att överväga. Överläggningen var härmed slutad. §7 Ang. förbättrade förbindelser över älv Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för Intagnafråga, nr 317, och anförde; har frågat mig om Jag ärberedd att vidta åtgärder för att förbättra förbindelserna över älv vidAnttls. Längs älv finns det ett flertal broar och allmännafärjeleder. Broarna har anlagts där det har funnits ett störrebefolkningsunderlag, medan färjeleder har upprättats där trafiken över älvenInte är Uka omfattande. finns det åtta allmänna vägar med broaröver älv. Närmaste broförbindelse från byn - som har omkring100 invånare - ligger söderut I och nonut I . Väg finns dockendast på södra sidan av älven. En del av byn hgger på norraälvstranden. Förbindelsen över älven upprätthåUs vid Anttls med en aUmän färja.Turlistan är upprättad efter ungefär samma grunder som brukar gälla för fätiorsom tillgodoser liknande trafikbehov. Turtätheten är i förhållande tUl traflkunderlagetriklig. Ang. förbättrade förbindelser över älv Det är emellertid ofrånkomligt att vissa svårigheteruppkommer vid denna färjeled - liksom på liknande färjeleder - under de tiderpå året då älven fryser tUl respektive går upp. kan mandå tvingas InstäUa färjetrafiken. Periodernas längd beror givetvis av väderleken. Vid sådana tUlfällen får man gemensamt med ohka åtgärderförsöka underlätta förhåUandena. 1 samband med Isläggnlngen har bl. a.arméns helikopterskola I medverkat tUl hvsmedelsförsörjningen just vidAnttls. Svårigheterna under Isläggnings- och Islossnlngsperlodernavid de aUmänna färjelederna i bl, a, är självfaUet en bidragande orsaktUl att färjelederna successivt ersätts med broar. skall nugällande flerårsplaner för vägbyggandet revideras av ochlänsstyrelsen. 1 samband därmed får möjligheterna prövas att förbättraförhåUandena för befolkningen i , Hen STRIDSMAN (c): Jag ber först att få tackakommunikationsministern för svaret på min enkla fråga. Bakgrunden tUl den ärden situation som uppstod för befolkningen i ,Färjförblndel-serna över älv kunde inte upprätthållas på grund avIshlnder, Förfallstlden, när Isen så att säga varken bär eller brister, blevoväntat lång. Jag är fuUt Införstådd med att problemet med färjförbindelsernatUl Anttls har funnits både . Men just blevbesvärligheterna extra stora. Svaret som kommunikationsministern har lämnat är Interiktigt löftesrikt, om Jag skall vara uppnktig. Kommunikationsministern svarar att samma problem somAnttls har finns även på andra håU där man har färjförbindelser. Låt mig dåframhålla att man i Anttls inte har några reträttvägar . Vidandra färjförbindelser har man aUtld möjhgheten att åka åt något håU, men JustI Anttls har befolkningen ingen möjlighet att komma ut frånbyn på den östra sidan av älven, där huvudparten av befolkningen bor. Det är gott och väl att arméns helikopterskola harmedverkat till llvsmedelsföjrsörjnlngen även en kväUstidning hjälpte till meden helikopter. Men den hjälpen kom först sedan befolkningen hade protesteratvåldsamt och framfört krav - man diskuterade mycket drastiska åtgärder, nästanliknande dem vid , Jag tycker att det är felaktigt att detta fallInte uppmärksammades förrän befolkningen måste ta till sådana här drastiskaåtgärder. Upplysningen att man vid revidering avflerårsplanerna för vägbyggandet kommer att pröva brofrågan ger inget löftetill befolkningen. Jag tror den möjligheten har funnits tidigare. Frågan är nu på vilket sätt man skaU lösa problemet, bådepå kort och på lång sikt. På kort sikt finns möjligheten att man väljer mellanatt bygga två alternativa skogsbllvägar, en eUer en . Det kan man klara av snabbt. Befolkningen kan då under förfaUstiden kommatill den stora vägen på västra sidan av älven. Den andra frågan är givetvis hur man pålång sikt skaU lösa problemet. Kommunikationsministern har tyvärr inte gett ettsvar som kan sägas vara tUlfredsstäUande, begär ett förtydUgande av detsvar Jag har lämnat. Jag har sagt att vi skall pröva de här frågorna i sambandmed att vi gör den aUmänna revideringen av flerårsplanerna förvägbyggandet. må gärna tas som exempel på orter - en av många - runtom I vårt land där Uknande problem finns. Det kan varken för någon annan vara en hemhghet att vi runt hela vår långa kust ändauppifrån , ned längs hela ostkusten, runt sydkusten och ända upptill norska gränsen har många platser där det bor människor isolerade, kanskeIsolerade även under normala förhållanden, en isolering som de måhända självavalt. Vid vissa väderleksförhållanden bhr Isoleringen än mer markerad. Det härär ahtså inget specifikt problem just för Anttis, även om bekymren förbefolkningen där kanske inte lättas av att man konstaterar att de delar den medmånga andra människor runt vår kust. Svårigheterna att upprätthålla denormala kommunikationerna med fastlandet och att klara sin dagligaförsötining, som I detta fall uppstår när isen skall lägga sig respektive gåupp och som för människor också på andra håU kan uppstå på grund av stormar,vindförhåUanden och annat, får genom punktinsatser av det slag somgjorts i Anttls, exempelvis med hjälp av arméns hehkopterskola. Om man sedan på lång sikt kan vidta åtgärder - något somherr Stridsman efterlyser - som genereUt medför lättnader för sådana härområden, skaU man naturligtvis göra det, och det har jag också sagt i mittsvar. Ang. förbättrade förbindelser över älv Jag vidhåller att förhåUandena just i Anttisär specifika. De som bor på östra sidan av älven huvudparten av befolkningen kan under förfallstlden, som är rätt besvärlig både vår och höst, inte kommaut därifrån om man inte haren hehkopter till hands. har, efter vadjag vet. Ingen sådan beredskap med en helikopter, som skulle kunna rycka in omnågot skuUe inträffa, t, ex. vid ett sjukdomsfaU, Jag vill också ta upp en annan sak. , närfärjetrafiken är instäUd, finns det ingen jourtjänst vid färjvaktarstugan. Detmåste skapa en rätt stor osäkerhetskänsla och förtvivlan hos befolkningen. Vidplötsliga sjukdomsfall, som kan inträffa, vet dessa människor inte vart de skahvända sig. Det kan bil rätt bråttom . Med besvärUgheterna som bakgrundskuUe jag vUja ha ett uttalande från kommunikationsministern om han vUlmedverka tlU att får I uppdrag att hålla en viss beredskap t, ex. meden hehkopter under förfallstlderna och vidare om han vUl utnyttja möjlighetenatt bygga väg med anslutning tUl befintliga skogsbllvägar. Möjligheterna altbygga en bro över älv vid Anttis måste med allvar prövas. Överläggningen var härmed slutad. Ang. planerade förändringar i statens järnvägarsdistriktsorganisation § 8 Angplanerade förändringar i statens järnvägars distriktsorganisation Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att I ett sammanhang besvara ()i kammarens protokoll för Intagna frågor, dels nr 326, dels nr327 till herr inrikesministern, och anförde: i Agnas har frågat, om jag anseratt de planerade förändringarna i försvagar SJ:skonkurrenskraft. har vidare frågat chefen förinrikesdepartementet vUken fråga överlämnats tUl mig för besvarande - om hananser att de planerade inskränkningarna i SJ;s distriktsorganisation böruppskjutas med hänsyn tUl arbetsmarknadsläget. ProposUionen angående ändrad regional organisation av SJhar överlämnats till . I propositionen redovisas de skäl sommotiverat den föreslagna omorganisationen. I avvaktan på den fortsattariksdagsbehandlingen har jag inga ytterligare kommentarer att göra. HerrNILSSON I Agnas (m): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Att han svarar på bägge frågorna är förståeligt. De rör hans fack. Atthan är så kortfattad är också förståeligt, eftersom propositionen nu äntligenhar kommit. Den har ju dröjt och därför föranlett mycken oro med tanke på attdet redan I förväg har sagts att en del människor skall I väg den nästaår. Orsaken tiU att jag ställde två frågor i samma ärende varatt jag gärna viUe höra inrikesministerns syn på en statlig aktion Ilönsamhetens namn, som drabbar en region där man för att vinna en oviss fördelInom ett departements fögderi försvårar ett annat departements lösning av ettviktigt åliggande, nämligen att ge folk arbete. har vi alltså fåttpropositionen, men Jag vill ändå säga några ord helt kort. Min första fråga gällde alltså är uppenbarligen Inte orolig, men andra är det. Detnuvarande systemet med ett distrikt i fungerar. Att det nya systemetkominer alt visa sig hka bra, tvivlar mänga på. Servicen åt kunderna kräver attdet Inte är för långt till de Instanser det här är fråga om. Den personligakontakten betyder oerhört mycket, I vår väldiga norrländska region är det långtmellan städerna, och det läge där företräder t, ex, Umeregionen måstevara en nackdel för SJ. När producenter och konsumenter planerar transporterkommer konkurrerande företag att slå ut SJ. Jag är givetvis vän av konkurrensoch vUl inte förmena andra transportföretag framgång, men SJ är dock folketsjärnväg och kostar skattepengar. får inte vara så säker på attdetta är rationahsering, att det är förnuftigt och ekonomiskt riktigt. Det bhren skenbar vinst och en kalkylerad fördel, men jag är rädd att rationaUseringenkommer att visa sig vara ytterligare förlustbringande för SJ. DärtUl kommer det som enhgt min mening är ett ytterligare motivför bibehåUande av distriktsindelnlngen I norr, nämligen beslut Ihöst om utredning angående förlängning av ostkustban-an. 1 det l-äget bör fåbehålla sitt SJ-kansll oförändrat. Statsrådet har I förrgår framlagt propositionen. Jagbeklagar dess utformning och vill inte gå In på den , Uksom inte heUer hanvUl det. Den andra frågan gäller sysselsättningen. Vår övertygelsei är att indragningen av SJ:s distrikt I vatie fall bör fördröjasoch sättas upp på uppskovshstan, I vatie faU till . Mindre arbeteoch utflyttning av folk från ett område som behöver all den verksamhet somredan finns är nationalekonomiskt oförsvarUgt i dagens läge. Landets finanserförbättras inte av det - vi måste få något annat i stäUet, och det kostarpengar, VI vet Inte på förhand om det är vettigt osv. Jag skulle tro attSJ-chefens tankar, som nu har följt, i det långa loppet inte kommeratt vara nationalekonomiskt riktiga. Överläggningen var härmed slutad. På förslag av herr talmannenbeslöts att besvarandet av återstående på dagens föredragningslista upptagnafrågor skuUe uppskjutas till ett senare sammanträde. § 9 Föredrogs och hänvisades Kungl,Maj:ts propositioner nr 131 tlU justitieutskottet, nr 135 tlUskatteutskottet, nr 138 tiU lagutskottet och nr 140 tUl finansutskottet, § 10 Föredrogs och biföUs InterpellationsframstäUningen nr 194, § 11 Allmänpolitisk debatt (forts,) Hen (); Det är i det allra närmaste sedanriksdagen fastlade riktlinjerna för trafikpolitiken. Man behöver inte ägna dentrafikpohtiska verkligheten särskUt djupgående studium för att finna att denpåtagligt skiher sig från de uppsatta principerna. Runt om i landet kanmänniskor vittna om hur det kollektiva trafiknätet har försämrats genomnedläggning av järnvägshnjer, som visserligen ersatts av busshnjer, vilka I sintur senare dragits in eller minskat i turtäthet. Många har betecknat denna utveckling Inom den koUektivatrafikförsörjningen som en utarmning, och det var detta, herr talman, somskulle förhindras enligt dåvarande kommunikationsminister ochriksdagens uppfattning. Bedömningen av utveckhngen bhr dock I hög grad beroendepå hur man definierar begreppet tUlfredsstäUande transportförsörjning, som varen av grundstenarna beslut. Den frågan, menar jag, måste då kopplassamman med den målsättning som man har i fråga om samhäUets struktur. hämtade socialdemokraterna sin InsphatlonI det hänseendet från de tankegångar som några LO-ckonomer framfört I skriften . där varatt så mycket folk som möjligt skuUe sammanföras tUl Stockholms-, Göteborgs- ochMalmöområdena, Det var alltså ett utpräglat storstadstänkande, som lättarekunde förverkUgas, om kommunikationerna på landsbygden och i mindre tätorterfick förfalla. Många har frågat sig, om det är den tanken som kan spårasbakom utvecklingen på kollektivtrafikens område och omfördelningen av anslagentUl landsbygdslänens nackdel, eftersom goda kommunikationer är enförutsättn:ing för utveckling. Vi har från sida framhålUtnödvändigheten av att trafUcpoUtiken integreras med regionalpohtiska åtgärder. Det var därför med en viss förvåning som jag lyssnade påfru andre vice talmannens inlägg i går kväU och hennes kommentarer omtrafikpolitiken vid vårriksdagen. I sak var det ju så, att avstodfrån att medverka tUl den slutliga samförståndslösningen om trafikpoUtiken -ochdet har jag inte klandrat för; det är ensak. För ossandra var det viktigt att försöka föra den här frågan framåt och få tUl stånden mera nyanserad diskussion, VI lyckades nå enighet om viktigafrågestäUningar, och jag vUl gärna säga att jag inte känner mig lurad och attjag heller Inte känner någon ånger över beslutet. Huruvida moderatasamUngspartiet och , som också medverkade till lösningen, kännersig lurade undandrar sig mitt bedömande. Med anledning av fru andre vicetalmannens påstående i går vUl jag gärna säga att jag har den bestämdauppfattningen att aUa som medverkade till samförståndsbeslutet var besjäladeav en uppriktig vUja att anpassa traflkpoUtikens riktlinjer tih det samhällesom vi vlU ha . Vi har från sida tolkat trafikutskottetsoch beslut som en vändpunkt, I detta beslut står inskrivetatt trafikförsötiningens omfattning och inriktning bör syfta tUl en positivnärings- och befolkningsutveckling i landets ohka delar. Det är därförangeläget att man nu snabbt konkretiserar begreppet tillfredsställandetransportförsörjning. framförde I riksdagenkravet på trafikförsörjningsplaner. Först härigenom bhr det möjligt att göra enbedömning och ta stäUning och utvärdera begreppet tUlfredsstäUandetransportförsörjning.