prot · FU0927 · 1971-12-31 00:00:00 — meradirekl yrkesförberedande än undervisningen i övrigl vid de fria fakullelernakräver de ocksä, relalivl sett, mer av exempelvis övnings-moment ochstudiebesök. Därmed har de också etl relativt sell större behov av pengar fört. ex. material och biträdeshjälp än undervisningen i övrigt. Jag hoppas all slalsrådel lill kommande läsår vill funderaöver denna möjlighet att införa elt speciellt driftkostnadsanslag tillDYRK-kurserna. Del är i och för sig rikligt att viavsiktligt inle har bundit det sätt på vUkel dessa kurser bör organiseras.Detta har många skäl. Kurserna är av mycket oUka omfallning,inriklning och därmed organisation. Vi är väl alla osäkra om vilken plals debör fä i en lål mig säga mera slutgiltig organisation, och därför har vi lälirolika former prövas all kursen leds av en styrelse eller att kursen leds avden institution, där en majorilel av verksamhelen naturligen hör hemma medhänsyn lUl den vid institutionen bedrivna traditionella utbildningen, och ivissa fall har vi t. o. m. utpekat en viss person som ledare. Vi hoppas att manpä universilelssidan, pä basis av dessa erfarenheter, funderar igenom vilkenorganisalion som i en mer permanent ordning bör gälla för dessa kurser. Men om jag förstod räll log i sin kommentarsärskilt fasta pä all regering och riksdag skulle i varje fall överväga all, avde skäl som anfördes, inrätta elt driftkostnadsanslag för dessa kurser. Jagtycker det är ganska tveksamt om man skall göra sä, ty avsikien med den typ avdecentralisering som vi genomfört, när vi inrättat driftkostnadsanslagen, harju varil alt de som står verksamheten närmast skulle avgöra hur medlen bordefördelas. Och del är, , ett principiellt underkännande avuniversitetets och dess institutioners möjligheter att göra den avvägningen, omman skulle gä på den linje som här förordar. Jag blir ofta uppvaktad av enskUdaforskare och andra, sedan vi genomförde delta, som klagar över alt han ellerhon inte fäll vad han eller hon enligt egen uppfattning borde fä, och de kräverall regering och riksdag skall göra speciella insalser. Jag svarar alltid attdet är alt underkänna förmäga. Och har väl inleuppfattningen all man skall göra det, hoppas jag. Del är som statsrådet säger, alt dennatyp av utbUdning vid de fria fakulteterna befinner sig i elluppbyggnadssladium, och del är naturiiglvis därför svårt all definitivt ullalasig om vilken organisationsform som skall lillämpas för kurserna. Men jag troratt om man vill komma i närheten av den målsättning på 10 000 undervisningsplatsersom har nämnls i olika sammanhang och som alltså skall ställas mol de ca 1 800platser som vi har delta läsår måsle statsmakterna vidta åigärder som säkerställeratt dessa kurser får t. ex. det malerial och den biträdespersonal som behövs.Man kan enligt min mening inle ulan vidare överlämna ät universiteten attsjälva bestämma della, ty del är ju i detta fall påtagligt att möjligheternaatt nå framgång blir beroende just av att man färexempelvis driftkostnadsanslag i större utsträckning per student än vad somgäller vid undervisningen i övrigt. Vad jag alltså vUle understryka var all dessa kurser, förall man skall nå del syfte som man har tänkt sig, kräver mera av anslag avdenna lyp för bilrädespersonal, för driftkostnader - än undervisningen iövrigt. Just frän den utgångspunkten tror jag all del hade varil värdefullt omman haft etl speciellt anslag destinerat för dessa DYRK-kurser. Ang. förläggningen av teknisk utbildning tiU Jag tror att på denna punkl inleär representativ vare sig för sitt universitet eller för den centralauniversitets-myndigheten. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Ang. förläggningen av teknisk utbildning tillNorrland Herr statsrådet erhöll ordetför all besvara () i kammarens protokoll för den 2 februariintagna fråga, nr 45, till herr utbildningsministern, och anförde: har frågat chefen förutbildningsdepartementet om han är beredd att ge organisationskommittén förhögre teknisk ulbildning och forskning i i uppdrag att utarbetaförslag lill sammanhållen teknisk utbildning, som odelad förlägges till Luleå.Enligl fastställd ärendefördelning ankommer del pä mig all besvara frågan. Efler bemyndigande av Kungl. Maj:ltillkallade jag en organisalionskommillé med uppgift att underuniversilelskanslersämbetet planera den uppbyggnad av högre leknisk ulbildningoch forskning i övre som föreslagils; i proposiiionen 1970:88 och somriksdagen godkänt. Nägra lUläggsdirekliv ål kommittén finner jag ingenanledning att meddela. HerrÖHVALL (fp): Jag tackar slalsrådel för svaret påmin fräga, men jag utgår frän all slalsrådel inte har räknal med all jag ärnöjd med svarel. Några tilläggsdirektiv är statsrådet inle beredd alt ge denkommitté som sysslar med frägan om den högre tekniska ulbildningen i . Anledningen lill alt jag ställde frägan är att det haruppställ oklarhet om vad vi har all vänla oss i detta fall.Organisationskommittén har tydligen för avsikt alt dela upp undervisningen päetl säll som inte kan vara lyckligt för skolans utveckling. Del har mångagånger framhållits all en salsning av del slag som del här gäUer skulle vara avutomordentlig betydelse även för den industriella ulvecklingen i dennordligaste regionen, och det är helt säkert riktigt att den induslriellamiljön då skulle förbättras. Vi vet juatt en skola av denna lyp i sig själv innebär en injektion för Ang. förläggningen av teknisk utbildning tiU en bygd.Typfallet har vi i . Del har med rätta sagts mänga gånger all satsningendär har betytt oerhört myckel för ulvecklingen i Väslerbollens län, och iNorrbollen ser man nu med oro pä de tankegångar som kommer lill utiryck iorganisationskommitténs skrivning. Skolan i bör fä samma resurser ochslalus som övriga lekniska högskolor i landet. Befolkningsunderlaget äravsevärt i fyrkanten Piteå-Älvsbyn-Boden-Luleä, och det finns godautvecklingsmöjligheter där. Jag kan inle heller finna att tankegångar av delslag som organisalions-kommillén ger uttryck ät slår i samklang med riksdagensbeslul hösl. Lål mig först erinra om all närregeringen lade fram förslaget om högre leknisk utbildning och forskning i övreNorrland gick man väsentligt längre än vad den ursprungliga kommittén tänktsig. Regeringen föreslog då alt skulle fä en fristående, självständigenhet för utbildning och forskning och att rnan i skulle bygga ul enutbildningsorganisation. följde också detta regeringens förslag. som är verksam arbelar på de villkor som regering och riksdagangivit, och det är del som slår i mina direktiv lill kommiltén. lade kommittén fram etl försia förslag om hur utbUdningen och forskningeni skall organiseras på en del av omrädei, och kanslersämbetet har hellnyligen lill regeringen inkommit med sitt förslag, baserat päorganisationskommitténs malerial. Det bereds i departementet.Jag räknar med att ganska snarl kunna framlägga en proposilion i frågan förriksdagen. Av del förslag som kanslersämbetetnu har framlagt framgår det all både kommittén och kanslersämbetet tänker sigatt maskinteknisk utbildning och forskning i skaU få tvähuvudinriktningar: dels mot maskinkonstruktion, dels mot materiel- ochbearbetningsleknik. Denna utbildning och forskningsorganisation är enligtförslagen tänkt att hell förläggas lill . Ätt på basis av detta som herrÖhvall gör - hävda all man måste erinra kommittén om all den skall följa delursprungliga beslutet är mig helt främmande. somkanslersämbetet har till punkl och pricka följl de direktiv de haft all rättasig efter. Att del av en del av pressen i jag har följl det myckelnoga har spekulerats i att regeringen med och ispetsen skulle svika är hell ogrundat, och jag har vid upprepadetillfällen päpekal della. Men del förefaller som om lagit alllförstarka inlryck av den typen av pressdebatt i denna fräga. Lål oss vänla och se,! Jag tillhör dem som kommer all slå vakl om vad regering ochriksdag förra årel bestämde i denna fråga. HerrÖHVALL (fp): Jag lackar för de allra sista orden islalsrådel inlägg. Det är otvetydigt att vi har en bällre lingens ordning allse fram emot än vad som kommit lill uitryck genom organisationskommitténs skrivning.Det är emellertid inte sä alt det bara är pressen som har oroats av Statsrådet måste väl ocksä ha lagit del av yttrandena frän länelsremissinstanser i denna fråga; även Norrbollens läns landsiing ochlänsslyrelsen i har uttryckt oro inför denna skrivning iorganisationskommitténs förslag. Lät oss återkomma lUl en realdiskussion ifrägan när proposiiionen ligger på bord. Överläggningen var härmed slutad. Ang. åtaganden i samband med CERN.-s storacceleratorprojekt § 14 Ang. åtaganden i samband med svenskt deltagande i storacceleratorprojekt Herr statsrådet erhöll ordetför all i etl sammanhang besvara dels () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 51, dels ock () ikammarens prolokoll för intagna fräga, nr 61, och anförde; har frågat mig om regeringen ärberedd söka finna sädana former för finansieringen av elt svenskt dellagande iCERN ll-projektel all övrig svensk leknisk och naturvetenskaplig forskning inledrabbas härav. har frågat mig om åtagandena isamband med svenskt deltagande i stoiaccelerator inpassals i någonlångsiktig planering av forskningsanslagen och hur dessa planer har beretls. Jagbehandlar dessa frågor i elt sammanhang. Innebörden av ställningstagandet är den all merkostnadernaför storacceleralorprojekl kommer all i alll väsentligt bäras avatomforskningsrädels anslag. Rådet har vid sill ställningslagande självfalletutgått från en bedömning av kärnforskningens utvecklingstendenser pä sikl. Frågan om dellagande iCERN:s storacceleralorprojekl kommer att underställas i vederbörligordning. I samband därmed kommer jag alt närmare redovisa såväl handläggningenav ärendet som formerna för finansieringen av projektet. HerrWIKSTRÖM (fp): Jag tackar statsrådet för svaret.Kanske finner jag det märkligt alt statsrådet inle kan svara iriksdagen, när han i Dagens Nyheier kunde ge ett ganska utförligtsvar pä frågor av ungefär den innebörd som och jagframställt. Fakla i målet är alt inle mindre än 142 forskare harprolesleral mot all dellagande i CERN-projeklet skulle bekostas av deredan krympta anslagen för den naturvetenskapliga och tekniska forskningen.Remissinstanserna var ocksä eniga om att övrig grundforskning inle fickpåverkas av ett sådant dellagande. Ang. åtaganden i samband med storacceleratorprojekt Beslutet i rådet fattades med en så knapp majoritet somsex röster mol tre och två nedlagda. I sin kommuniké skriveralomforskningsrådet: "Den allvarligaste konsekvensen av detta beslut äralt den planerade ombyggnaden av synkrocyklotronen vid ,som kostnadsberäknats lill ca , nu icke kan som avselts skemed medel från AFR. För övrig av AFR stödd forskning uppkommer också vissainskränkningar." Och sä konstaterar man att genom den pågående inflationenkommer en viss minskning i realvärdet all inträda när det gäUer slödel lillalomforskningsrådet. Indirekt kan man säga all statsrådet har tvingat påatomforsk-ningsrådel en långlidsplanering som rädel självt inle har inilieral.I artikeln i skriver statsrådet : "Jag valde att vidfrågans vidare behandling slälla inför frägan om rådetkunde klara merkostnaderna för ett svenskt dellagande i det nya projektet inomramen för rådets anslag vid en normal anslagsökning ." Vad menas med normal anslagsökning? Rådet självt tolkardet som , men är det rimligt att slälla en sädan fråga till rådet ochalt därmed ocksä markera all del skulle finnas elt slags långtidsplanering, somi annat sammanhang inle har redovisats? Del är sä mycket märkligare som fysikutredningen ungefärsamtidigt har lagl fram ett förslag om all ell nyll forskningsråd skulletillskapas, i vUket man skulle integrera det naturvetenskapliga forskningsrådetoch alomforskningsrådet. Utredningen gav vidare förslag till prioritering inomen sektor som jusl berörs av detta beslut om . Tydligt är all rädel har anseit sig vara i entvångssituation. Underhandsbesked från regeringen innebar att ledamölernavisste alt rådet borde sanktionera ell svenski dellagande i CERN-projeklet påde villkor som regeringen angav. Rådet tvingades att besluta om någol somregeringen rätteligen borde ha tagit ansvar för, och då borde ocksä elt svenskiengagemang ha kunnai finansieras utan alt grunden för den inhemskaforskningsplaneringen rycktes undan. Anser verkligen statsrådet all den långlidsplanering handirekl eller indirekl inilieral bedrivits i lämpliga och rikliga former? HerrBURENSTAM (): Ocksä jag vill lacka statsrådet för del svar som vi harfåll, även om jag finner anledning instämma med i alldet är anmärkningsvärt alt statsrådet hellre svarar i Dagens Nyheier än iriksdagen när han nu har fått dessa två frågor. I det läge vi befinner oss är det vikligt med enomfattande salsning på forskningen för att finna rält framtid. Av samma skäl ärdel viktigt att det finns planmässighet i satsningen. Min uppfattning är att vii det här landet lyvärr inte bedriver en forskningspolitik som fyller dessakrav, alt vi inle nalkas framtiden pä rätt sätt. exempel pä delta finnerman i handläggningen av frägan om etl svenskt dellagande isloracceleratorpro-jeklet. Projektet har förvisso diskuterats i mänga olika instansermen det har inte infogals i ett syslemaliskt tänkande inom enforskningspolitik. är enallvarlig svaghet när del gäller ell projekt som kommer att få älerverkningarpä forskningsförhållandena i ända in på 1990-lalel. Förklaringen lilldella är antagligen all forskningsberedningen inte har de resurser och avregeringen inle fått den roll som den borde ha för att klara sin samordnandeuppgift. När det sedan gäller de ekonomiska avvägandena visar, såviiijag förslår, regeringens handläggning brisier. De olika insianser somlUlfrägats har i princip sagl ja med förbehåll. Förbehållet har varit att dettaprojekl inle skulle inkräkta på övriga projekl. Men som regeringen lycksvilja förfara kommer projektet oundvikligen att allvarligt inskränka andraaktiviteter. Ivingas all för della ändamäl använda hela sinanslagsökning trots all dessa anslagsökningar egentligenbehövs för att bibehålla realvärdet i de satsningar som redan skett och somskulle fortsätta all ske. Ulöver vad alomforskningsrådet har redovisat kommer ien läng framtid driftsbidragen för della projekt alt utgöra en mycket stor delav de anslag som alomforskningsrådet kommer alt ha lUl sitt förfogande. Jag anser, herr stalsräd, alt det inte heller i övrigl harskett en tUlfredsställande redovisning av de olika ekonomiska konsekvenserdetta projekt har på sikl. Jag vUl alt vi skall della isloracceleralorprojeklel, men jag menar all regeringens handläggning av fråganfrån en planmässig forskningspolitisk synpunkt inte har varil tUlfredsstäUandeoch all man inte har uppfyllt de olika krav sorn har ställts på att dellaprojekt skall infogas i svensk forskningspolitik utan alt inkräkta pä andra förvår egen situation nödvändiga satsningar. Ang. åtaganden i samband med CERN.s storacceleratorprojekt Läl mig försl till de båda frågeställarna fåsäga, alt den omtalade artikeln i en , som ni härmed gör godpropaganda för, skrev jag innan ni ställde era frågor. Att lidningsled-ningenfann anledning all dröja i med att föra in den artikeln, kan intejag lastas för. Skälet till all jag skrev artikeln var att samma tidning hadehaft ett antal inte mindre än tre ganska uppseendeväckande artiklar medganska felaktig information om vad som förevarit. Detta, , var enav anledningarna till att jag fick en protestskrivelse med 142namnunderskrifter pä. Del visade sig, när man överlämnade den skrivelsen, atten del av dem som lämnade den inte visste vilka förutsättningar som gällde.Sedan kan jag tala om för , att del i all tysthet utan pressensuppmärksamhet därefter har kommii åtskilliga protester mot protestskrivelsen.Jag tror all antalel namn är ungefär delsamma. När del gäller sakfrågan konstaterar både framför allt att den avvägning som regeringen hargjort skuUe ha stridit i nägon form mot den ståndpunkt som framkom vidremissbehandlingen. Jag bestrider det ly huvudpoängen i remissyttrandena var,alt vi bör vara med om detta projekt precis som nusäger - men att ell dellagande inte finge inkräkta pä verksamheten på andraområden. Dä var det naturligt för regeringen all slälla frågan tillalomforskningsrådet: Anser ni att ni med de medel Ang. åtaganden i samband med CERN.s storacceleratorprojekt rädel haroch kommer all fä kan prioriiera in della projekl? påstår , alt det var orimligt all ställarädel inför denna fräga. Rådet självt anser inle all del var orimligt, herrWikström. Det är ju sä vi sländigl har gjort och gör, att vi när del gällerkonkrela forskningsprojekt inom ell område låter de berörda forskarna i forskningsrådensjälva göra prioriteringen och avvägningen. Även och bör, när de lar slällning lill della, ulgä ifrän all del inte finns hurmyckel pengar som helst lill olika i och för sig angelägna projekl. Enprioritering måsle ske. Vi valde den metod som både vi och alomforskningsrådetansåg vara den enda riktiga, nämligen att läla alomforskningsrådet göraprioriteringen. Vi är, , i ganska gott sällskap. Denengelska regeringen har gjort likadant. Även den holländska regeringen har idenna fråga uppträtt pä samma sätt som den . Läl mig, herr talman, bara konstatera all vi,som jag säger i mitl svar, skall diskutera denna fräga mer ingående närpapperen ligger på bordel. De kommer, hoppas jag, ganska snarl till . Jag kritiserade inle att slalsrådel Mobergskrev i . Tidningen fullföljer bara en god liberal tradilion närden släpper fram skilda ståndpunkter i en fråga som denna. Vad jag kritiseradevar all skulle fä mindre information om denna fråga än vad läsarna aven får. har det ju ändå blivit något av etl lankeulbyle. Enligl slalsrådel var del så enkell som all alladessa 142 forskare var vilseledda. Jag är inle överlygad om alt de känner igenden karakteristiken. Och del är definitivt inte riktigt all alomforskningsrådetsjälvl accepleral att göra denna prioritering. Det är inte sä lätt all gä emoldet ansvariga statsrådet. Visserligen säger forskningsrådet uttryckligen i sinpromemoria alt man inle kan invända något emol denna princip men att"svårigheten i det aktuella fallel är beloppels storlek som ligger pågränsen lill vad ell forskningsråd kan svälja". Del om nägol är väl enprotest i den hovsamma form som etl statsrådet underställt forskningsråd kan geullryck för. Jag tror dock all det finns ell annal sätt alt gå tillväga, nämligen all låla forskarna och forskningsrådet göra sina bedömningar päkort och på läng sikl och all sedan låta de poliliskl ansvariga organen beslutaom långsiktsplaneringen efler en offentlig redovisning av alll material och enöppen debatl. Inga improvisationer, inga beslut i tvångssituationer! Jag tycker alt statsrådet statuerat etl ganska gott exempel på en långlidsplanering när den är som sämst. HerrBURENSTAM (): Del är uppenbart all vi inle kan ge hur myckel pengar somhelsl lill forskning, men del är också uppenbart att forskningens vUlkor iSverige inle är tillfredsställande bl. a. på grund av denforskamlbildningsreform som har genomförts ulan all fullföljas. Försllyssnar regeringen lUl ell antal remissinstanser som anser all vi bör varamed på projeklel under elt förbehåll, nämligen all ell deltagande inte innebäretl ylleriigare inkräktande pä vissa svenska projekl här hemma. Däreftersläller regeringen en fråga till alomforskningsrådet med innebörden: ViU ni gämed pä della även om del inkräktar pä svenska projekt? Dä ställdes, som herrWikström påpekade, alomforskningsrådet inför något av en tvångssituation. Jagfinner inte detta vara en rimlig uppläggning av del mycket belydelsefullaallmänna problem som frägan om hur man genom forskningspolitiken skall finnaräll framtid utgör. Jag anser all statsrådet underskallar deinskränkningar som CERN-projeklet med den uppläggning som regeringen tycks varai färd med alt välja kommer alt innebära för andra projekt. Som jag sade i mittförsta anförande kommer avsevärda driflsbidrag att behövas sedan självainvesteringen är gjord. Dessa driflsbidrag blir enligt sakkunskapen väl såstora som de invesleringsanslag regeringen nu räknar pä. För det andra: För altdel över huvud taget skall vara nägon idé alt dellaga i projekl i internationellregi fordras att man inom avsätter extra resurser för i detta fallhögenergifysik, så att vi kan ulnyltja de resullal som kommer fram. För att peka pä ytterligare en sak i denna utmärkta men iviss bemärkelse famösa artikel i vill jag nämna att statsrådetdär sade all vär andel skulle uppgå till 52 miljonerkronor av en total investering pä 1,4 miljarder. Om man räknar delta i proceniinnebär det , men i själva verket skall den svenska delen vara 4,6procent. Del kanske finns någon förklaring lill dessa uppgifler, menstatsrådets artikel är utomordentligt oklar på denna punkt. Slalsrådel har inlefunnit anledning alt försöka hjälpa med ytterligareinformation. Men della är en punkt där det fortfarande råder oklarhet, ochstatsrådet kanske vill förklara hur denna beräkning är gjord. Ang. åtaganden i samband med CERN.s storacceleratorprojekt Som jag sade tidigare kommer vi att fäanledning att diskutera sakfrågan längre fram. Men eftersom tog upp en delalj i del hela vill jag erinra om att den koslnad det härgäller är merkostnaden. Det är förklaringen till att man får ett annatprocenttal härför än för totala andel, men det kan vi ålerkomma tillnär alla papper ligger pä bordet. Jag vill däremot säga några ord om milt tycke intressanta principiella syn på hur prioriteringen skall göras. Omjag förstår rätt, skulle ett uppsättande av en ram förforskarna, inom vUken de får välja och vraka bland sina önskemål, på någol sättinnebära alt de fär arbeta under andra villkor än vad vi poUtiker har när vigör våra prioriteringar i olika sammanhang. Eljest kan jag inte förstå det sättvarpå resonerade och hans underkännande av den typ avprioritering, som regeringen har bell alomforskningsrådet att göra. Jag upprepar att alomforskningsrådet är helt införståttmed detta. Atomforskningsrädels motsvarighet i och har ställts Ang. utredningen rörande sexual-och samlevnadsfrågor iundervisnings- och upplysningsarbetet införsamma fråga, och även de har vall den ståndpunkt som de svenska kollegerna harinlagil. äger mötet nere i rum. Vi vet inle vadutgången av del blir. Jag kan utöver vad som förul varil känt meddela all blandde länder, som ännu inle bestämt sig, nu ocksä och harbeslulal inla samma ståndpunkt som . Kvar av de ursprungligadeltagarstaterna i står och . Från dem föreligger ännuingel besked. Myckel lalar för all man kommeratt falla etl positivtbeslul. Överläggningen var härmed slutad. § 15 Ang. utredningen rörande sexual- ochsamlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbetet Herr utbildningsminislern CARLSSONerhöll ordet för ati besvara () i kammarens protokoll för den11 februari intagna fräga, nr 62, och anförde: har frägai mig, om jag avseratt inhämta yttrande med anledning av förslagen frän utredningenrörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbelel(USSU). Till denna fräga fär slällning tassedan uiredningens förslag lagts fram och remissbehandlals. HerrWIKSTRÖM (fp): fick vi se chockerande lidnigsrubriker, enligt vilka den svenska skolan numera skulle lära utsamlagsleknik. Uppgiflen var nalurliglvis grovt vilseledande, och sekreterareni den aktueUa utredningen dementerade den omgående. Jag noterade emellerlidall en av biskopar i en annan lidning skrev följande: "Delär väl fräga om inle della utspel" alllsä det delförslag som i dagarnaframlagis frän USSU " är sä lUl den grad radikall ati vi måste kräva ettkristet alternativ. Vi får hell enkelt begära en krislen version av dennaulredning. Det mäste annars bli besvärligt för kristna föräldrar med barn idagens skola." Jag såg också uttalanden från invandrare, vilka uttryckteviss förvåning inför della förslag. USSU:s malerial berör ell känsligt och svårbedömt område,och jag har med min fräga inte alls avsell att gå in på en sakdiskussion.