prot · FU09102 · 1971-12-31 00:00:00 — Vårt yrkande om lägre åldersgränser föruppsägning bygger på konstateranden att svårighetema att erhålla arbete pågrund av ålder gör sig gällande redan , LO och flera av de största fackförbunden har iremissyttranden gjort påpekanden härom och uttalar sig också för de lägreåldersgränser som vår motion tagit upp och föreslår. Dessa remissinstanser, välunderrättade om de faktiska förhållandena, har emellertid inte gjort intryck påutskottet vid frågans behandhng. Egentligen finns det anledning att också resa invändningmot skilda uppsägningstider för de nämnda åldersgrupperna, vare sigpropositionens och utskottets förslag tUl åldersgränser eller de av oss, pågrundval av remissyttrandena och anförda skäl, föreslagna lägre åldersgränsernatas till utgångspunkt. Utskottets talesman säger att oUka åldersgränser måstefinnas för att en avtrappning skaU kunna ske. Om det är enda motiveringentycker jag att den är i svagaste laget. Vi har inte tagit upp den delen avfrågan men anser att så mycket stöne skäl i så fall finns att Anställningsskydd för vissa arbetstagare, m. in. dettalagfästa skydd tillämpas redan från den tid då problemet bevisligen blivitaktuellt. Propositionen innehåller också bestämmelser omlöneförmåner och under permitteringstid av viss längd.Det är då av betydelse vilken längd kvalifikationstiden får. I propositionenoch betänkandet föreslås en kvahfikationstid under de tresenaste åren. Vi har föreslagit att kvahfikationstiden fastställs till 18månader . Också i denna del sammanfaller det av oss framstäUdayrkandet med vad som krävs från fackligt håU. Jag ansluter mig sålunda sammanfattningsvis tUl yrkandenaav om bifall till reservationerna av . Frågan om anställningstrygghet för den äldre arbetskraftenoch dess möjligheter tiU nyanställning vid arbetslöshet är inget nytt problemsom plötsligt bhvit aktuellt som en följd av den ökade arbetslösheten. Manbehöver bara slå i gamla tidningslägg för att konstatera detta. Frågan om deäldre medlemmarnas sysselsättning har stått på de fackligaorganisationernas dagordning. Också då arbetskraftsbristen var märkbarinom de flesta arbetsområden visade sig arbetsgivarna obenägna att anstäUaarbetare över en viss ålder. tvivlade på det påståendet, menverkligheten bekräftar riktigheten av det. Det talas på borgerUgt håll såvarmt om den äldre arbetskraften, men man handlar inte därefter. 1969 redovisade LO en undersökning, vars tendensbetecknades som skrämmande. Man konstaterade att 80 000 arbetare årligentvingas byta arbete på grund av permitteringar och företagsnedläggelser, attvar fjärde LO-medlem som byter jobb gör det ofrivilligt - dvs. han tvingas bytapå grund av uppsägning eller företagsnedläggelse och att nästan hälften ellerca får sämre lön i och med tvångsbytet. Samma undersökning visadeockså på en dhekt ökning av arbetsomställningen för de äldre grupperna och ökadarbetslöshet i de högre åldrarna. var av dearbetslösa i åldrarna mot . Därtill kommeratt långtidsarbetslösheten är speciellt utbredd bland äldre arbetssökande. i har givit exempel härpå. Det finns också en tilltagande doldarbetslöshet bland de äldre. Att allt fler av dessa måste sysselsättas i s. k. skyddadverksamhet, arkivarbeten och särskilda beredskapsarbeten kan inte vara en riktigutveckling på vår arbetsmarknad. Inrikesminister hänvisar till vadsamhäUet har gjort genom att skapa arbetstUlfäUen på det sätt jag nämnt för denäldre arbetskraften. På en konferens i sade han emellertid attdetta sätt att skapa arbetstiUfäUen var en oacceptabel lösning, vUket jag gärnavUl instämma i. Enligt är det samhäUets uppgift att taansvaret för den utslagna arbetskraften. Men detta är i stort den fråga om denvärdering och attityd som råder på arbetsgivarhåU med krav på att varjeanstäUds arbetsinsats måste ge en viss faststäUd vinst på i företagetinvesterat kapital - ett krav som bara tycks öka utan hänsyn tUl den enskildearbetaren. Denförsämrade arbetsmiljön, ackordshetsen, det alltmer höjda arbets- tempot medmonotona, entydiga arbetsmoment och en ökad volym av skiftarbete är allafaktorer som bildar den väsentUga orsaken till att aUt fler förslits och inteorkar hänga med i den hårdnande arbetstakten. Då de inte längre fyUerarbetsgivarnas lönsamhetskrav slås de ut ur arbetslivet, vilket nu sker vidallt lägre åldrar. När rätten till arbete, som borde vara självklar, inte kantillgodoses, måste det vara rimUgt att anställningsvillkoren förbättras, så attinte en arbetare med bara några dagars varsel kan ställas utan inkomst. Därförär en förbättring av den genomförda lagstiftningen i här berörda hänseenden ihög grad motiverad. A nställningsskydd för vissa arbetstagare, m. m. Omvandhngen i näringslivet och företagsnedläggelserna harvisat sig skapa särskilda svårigheter för den äldre arbetskraften. Hur manskall lösa de problemen är självfallet en ur mänsklig synvinkel utomordentUgtangelägen fråga. har redogjort för huvudprinciperna i hur vifrån moderat sida viU betrakta de här frågorna. Dock viU jag framföra ensynpunkt, och den gäUer uppsägningstiden för äldre arbetskraft. Att införa enlagstadgad uppsägningstid är en möjlighet att på ett sätt förbättra läget föräldre arbetskraft. Men det finns här två intressen som uppenbarhgen bryter sigmot varandra. Ä ena sidan vill man förhindra att äldre arbetstagare bhr orättmätigtuppsagda. Å andra sidan har man att inte införa sådana regler som ger mindrestimulans för företag att anstäUa äldre arbetskraft. Att de här två principerna bryter sig mot varandra äruppenbart, och det är det som är anledningen till att man t. ex, i propositioneninte har velat införa en ännu längre uppsägningstid än högst , I vårpartimotion har vi gjort samma avvägning som i propositionen, som sedanutskottet har anslutit sig tUl Att man kan göra en annan awägning framgår avreservationen 4. Från moderata samUngspartiets sida vill vi ändå, herr talman,här förespråka den awägning som vi har gjort i partimotionen, och det innebäratt jag under punkten 5 vill yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av herrar ochOskarson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av herrar Anställningsskydd för vissa arbetstagare, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna om-röstrung gavföljande resultat: Ja - 269Nej - 37 Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den fönapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den fönapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer hemställan i betänkandetnr 18 punkten 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr HaUgren begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. AnstäUningsskydd för vissa arbetstagare, m. m. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan,dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen nr 8 av henar och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemstäUan I betänkandetnr 18 punkten 8 röstar ja, den det ejvlU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringensom föreslagits i reservationen nr 8 av henar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 9 av hert i m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18 punkten 12 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 9 av hen i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 6 * protokoU 1971. AnstäUningsskydd för vissa arbetstagare, m. m. rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 10 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 av i m. fl,, ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrCarlström begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18 punkten 15 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 11 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 159Nej - 147 Punkten 16 Nr 102 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan, dels den reservationen nr 12 av , och förklarades den förra i jjjj 1971 propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: " ''nmgssKyd Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i ' '' "' betänkandetnr 18 punkten 16 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 12 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 21 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer hemställan i betänkandetnr 18 punkten 25 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 21 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 26 och 27 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 4 Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 19 angåendeuppskov med behandhngen av vissa ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 5Utgifter på tilläggsstat 111: industridepartementet Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 21 i anledning av proposition angående utgifter på tUläggsstatIII till riksstaten för /71 i vad avser industridepartementetsverksamhetsområde jämte motion. Utskottets hemstäUan bifölls. Kungl, Maj:t hade (punkten C4, s.38-41) föreslagit att till geologiska undersökning:Prospektering på tiUäggsstat till riksstaten för /71 anvisaett reservationsanslag av , 1 motionen 1971:1382 av m. fl. hadehemstäUts att skulle bordlägga frågan om ett avbrytande av förberedelsernaför gravdrift i Stekenjokk till höstriksdagen, att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställde omsnabbutredning angående de samhällsekonomiska och företagsekonomiska konsekvensernaav projektet under alternativa antaganden om kostnadsut-veckUng,kopparprisutveckUng m, m, och att resultatet av denna förelades höstriksdagen. 1. att riksdagenmed bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslag till geologiska undersökning:Prospektering på tilläggsstat 111 tUl riksstaten för /71anvisade ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1382. Reservation hade avgivits av herrarAndersson i och (båda fp), som ansett att utskottet under 2 borthemstäUa att i anledning av motionen 1971:1382 hos Kungl,Maj;t hemställde om utredning angående i enhghet med vadreservanterna anfört. Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande av i (c). HenANDERSSON i (fp): 1 näringsutskottets betänkande nr 21 behandlasbl. a. anslag för prospektering i Stekenjokkområdet. I anledning av framställningfrån Kungl. Maj:t har det väckts en motion, nr 1382, i vilken motionärernabegär en snabbutredning angående de samhäUsekonomiska och företagsekonomiskakonsekvenserna av projektet under alternativa antaganden om kopparpriset ochkostnadsutvecklingen för projektet. Till utskottets betänkande är fogad enreservation, och jag skaU, hen talman, helt kort beröra den. Vi reservanter anser att hela utredningen om lönsamhetenföretagsekonomiskt baserar sig på hur man bedömer kopparpriset. Det är aUdelesuppenbart. Negativa faktorer beträffande kopparpriset är tUlkomsten aversättningsmaterial. Men att dra sådana konsekvenser att kurvan ständigt skullegå neråt beträffande kopparpriset är inte riktigt, om man ser på deinternationella index som finns på området. Internationellt kända geologer ochföretag i branschen visar på en helt annan utveckling vad gäller kopparpriset. De indexserier som är framtagna, bl, a, index ochMetalswede index samt även det index som är framtaget av austraUensaren JohnSullivan pekar på att kopparpriset icke kommer att få den negativa utvecklingsom har förutsatts i propositionen. Det kan därför ifrågasättas, om man skallavfärda igångsättandet av förberedelserna för gruvdriften i Stekenjok med ensådan självsäker och alltför snabb diskussion om kopparpriset, om vilketuppenbarligen andra, internationeUt kända experter har en annan uppfattning. Avdelningschefen i SGU säger, att SGU harvisat resultat som borde utnyttjas av staten för att stärka och utvecklanäringsUvet i den här delen av landet. Det är klart att hans ord väger tungt,eftersom enhgt mångas mening är vår främste expert påStekenjokk och har haft hand om fältarbetena där . Han har varit chefför statens geologiska undersöknings prospektering i fjäUen . Utskottet anser att det index som är framtaget och dekalkyler som redovisas är reahstiska. Vi reservanter ifrågasätter om man inteskulle ha tagit litet mera hänsyn till de internationella index som finns, I motionen och även i reservationen begärs att man skallse på de samhällsekonomiska konsekvenserna och ta hänsyn till de prognoser omkopparpriset som finns i internationeUa index. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifaU tillreservationen vid punkten 2 av mig och . HenSVANBERG (s): I sakfrågan, sä långt det gäUer behovet avsysselsättning i det här området och förhoppningama om att vi skaU få tillstånd en gruvbrytning, kan utskottsmajoriteten och reservanterna vara överens.Vad reservanterna egentligen begär är någonting ganska lustigt, nämligen att viskuUe frångå de beräkningar som Statsföretag gjort och som Ugger tiU grund förKungl, Maj:ts förslag som i stort sett innebär att man skall fortsättaprospekteringarna men inte ännu sätta i gång med någon provbrytning. Vadreservanterna vUl är kort och gott att man skall ta till en bättre siffra, såatt ett bättre resultat skall kunna redovisas för . Reservanterna anser att man har räknat med ett för lågtkopparpris. Det är väl ändå ganska mycket begärt att vi här i , närStatsföretag i sina beräkningar kommer fram tUl en förlust på 46 miljonerkronor, skuUe ta på oss ansvaret att säga: Här har man varit alltför försiktig- nej, pojkar, basa på Utet mer och räkna Utet mer optimistiskt. Vi anseross inte vara sådana experter att vi kan göra det, utan vi Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. Maj:ts förslag är väl underbyggda. Jag vUl också hänvisa till en artikel i där det påvisas att aluminium undan för undan ersätter bl,a, kopparn som är för dyr, I artikeln redovisas också en ständig nedgång iförbrukningen av koppar. Det tyder inte på att Statsföretags uppfattningarvarit alltför pessimistiska, utan snarare tvärtom. Jag vill påpeka att det inte är fråga om ett avbrytande avprospekteringen i Stekenjokk. Utskottet föreslår att det anvisas 3,5 miljonertill fortsatta prospekteringar. Vi hoppas att detta skaU ge underlag för attframöver starta en gruva där. Jag vill också påpeka att vi under föregåendepunkt beslöt att satsa pengar på ett nytt bolag i VUhelmina som bl. a. skallhjälpa tiU att ge sysselsättning i dessa bygder. AUt detta tycker jag tyder på att motionärernas hugskottinte är någonting som bör faUa för. Vi är inte sådana"överexperter" att vi kan säga att man borde ha varit meroptimistisk. Det är lustigt att en sådan uppfattning förs fram från ett hålldär det förut aUtid sagts att man inom Statsföretag är aUtför optimistisk ochger sig In på för dåliga affärer. Jag tycker att det är htet dåhg balans meUande oUka uttalandena. Jag yrkar bifaU tiU utskottets förslag. Hen i (fp) kort genmäle: Jag vUl på intet sätt påstå att jag är någonexpert när det gäller kopparpriset. Men den bedömning vi gjorde när vi skrevreservationen är följande. Det finns internationella indexserier som tyder på en heltannan och positiv UtveckUng för kopparpriset. Därför har vi Ifrågasatt om justden index som Statsföretag tagit fram är den riktiga och relevanta för detframtida kopparpriset. Sedan viU jag säga tUl herrSvanberg att han inte skaU vara så förskräckt över att vi kommer med positivaförslag när det gäUer sysselsättningsfrågan. Vi tycker att man skaU se på dettaur samhäUsekonomisk synpunkt. Det kan vara angeläget och riktigt för just endel av landet där man Uder stor brist på sysselsättningsobjekt. Herr industriministern , som meddelat, att han isamband med behandlingen av detta ärende ämnade besvara dels () framställda interpeUation, nr 19, angående det ändradebeslutet om gruvbrytningen i Stekenjokk, dels ock () den 24februari framstäUda interpeUation, nr 60, angående kriterierna föromlokaUsering av företag till stödområdena, m. m., erhöll ordet och anförde: dels om jag är beredd att lämna en fullständig redogörelseöver vilka nya förutsättningar som legat tiU grund för det ändrade beslutet omgruvbrytningen i Stekenjokk, dels om de samhäUsekonomiska konsekvenserna har inräknatsoch vUken betydelse dessa har fått vid avgörandet, dels omkontakt tagits med för att efterhöra om dessintresse för en gruvbrytning i Stekenjokk fortfarande kvarstår, statsverksproposition anförde jag bl, a, att detekniska och ekonomiska förutsättningarna för att utnyttiaStekenjokkfyndigheten fick anses tiUräckUgt utredda för att stäUning skullekunna tas till frågan om gruvdrift. Vidare redovisades förutsättningarna förgruvdriften, såsom dessa då var kända. De innebar bl a, att projektetslönsamhet från rent företagsekonomiska synpunkter var osäker. De beräkningarsom utfört över projektets lönsamhet ledde sålunda, med utgångspunkt i ettantaget genomsnitthgt kopparpris på per ton och ettförräntningskrav på , tUl ett underskott i lönsamhetskalkylen på ca 6miljoner kronor i nuvärde. Med hänsyn tiU framför aUt sysselsättningsproblemen momVilhelmina och kommun ansåg jag dock attde positiva effekterna av gruvdrift uppvägde osäkerheten i denföretagsekonomiska kalkylen och fann därför gruvdrift vid hade förklarat sig berett att på grundval av då föreliggandeförutsättningar etablera ett särskilt bolag för gruvdriften. Med hänsyn tUlosäkerheten i lönsamhetskalkylen för gruvdriften samt till att företaget skuUekomma att belastas med vissa kostnader för bostäder godkände attStatsföretag erhöU ett tiUs vidare ränte- och amorteringsfritt lån frånstaten på . fortsatte Statsföretag och LKAButredningsarbetet och övriga förberedelser för projektet. geologiskaundersökning fortsatte också sina borrningar inom området i enhghet med sinaplaner. Det kalkylerade underskottet för projektet konstateradesvisserUgen ha stigit till . Denna kostnadsökningbetingades av att trots ett beräknat ökat råmalmsuttag - från till500 visade sig mängden färdiga produkter bU oförändrad. Enligten ny malmberäkning bedömdes nämUgen möjligheten till selektiv brytning varasämre än enligt tidigare beräkningar. Då emellertid trots detförsämrade kalkylresultatet var berett att genomföra projektet i enhghet med deplaner som redovisats statsverksproposition dvs. utan krav påförmåner utöver tidigare nämnt län på päkaUades inte attregeringen skulle gripa in i detta läge. oktobernovember 1970 fickindustridepartementet, som jag tidigare framfört i , information omatt kalkyl över nu slutade på ett underskott av 46miljoner kronor, fortfarande uttryckt i nuvärde. Såsom framgår av den proposition som står påkammarens föredragningslista bekräftade det nyakalkylresultatet i en skrivelse tUl industridepartementet den 2 december 1970.I skrivelsen har en sammanfattande redogörelse lämnats förden nya kalkylen. Orsaken tUl den ytterUgare ökningen av det kalkyleradeunderskottet - utöver tidigare nämnda ökning tUl -uppges härvara att förändringarna av kostnaderna och i huvudsak fram tUloktober 1970 beaktats. Detta har inverkat mest på driftkostnaderna men ävenanläggningskostnaderna har ökat något av denna anledning. Förutsättningamaför den nya kalkylen är i övrigt Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. Ang. det ändrade beslutet om gruvbrytningen i Stekenjokk,m. oförändradei förhåUande tUl den kalkyl som låg till grund för förslaget i 1970 årsstatsverksproposition, 1 skrivelsen uppges vidare attSveriges geologiska undersökning vid fortsatta borrningar inomStekenjokkområdet kunnat konstatera goda mineralhalter i ett av borrhålen någrakUometer från den planerade gruvan i . skulledetta kunna tolkas så att den nuvarande platsen inte är den rätta för eneventuell gruva. Resultaten av borrningarna är dock inte sådana att de kanutnyttjas för ett definitivt stäUningstagande.