prot · FU0964 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tycker att dessa siffror leder fram tUl slutsatsernaatt det finns ett mycket stort utrymme för en skärpning av beskattningen avstora förmögenheter och arv samt för en skärpning av bolagsbeskattningen, menatt det däremot är nödvändigt och berättigat med en lindring av skattema för devanliga inskomsttagarna och den tror jag bör åstadkommas, som jag förut sade,genom att man helt och hållet avskaffar mervärdeskatten på Uvsmedel. Det är med stor tvekan som jag kastar mig ini en debatt om skattema, för det är ju risk för att det då kan bli Utet förlånga inlägg. Men jag skulle vilja varna för att draalltför snabba slutsatser av den statistik som han redovisar här i talarstolen.Jag vill minnas att det var som vid något tUlfälle sade att detfinns lögn och det finns förbannad lögn och det finns statistik. Jag har därmedinte underkänt den statistiska vetenskapen självfaUet inte men man får intenär det gäller sådana ting som avvägningar av skattepoUtiken rapa upp en radstatistiska slutsatser och tro, att om man får dem att visa åt ett annat håll,så blir aUting bra. Det är naturligtvis väldigt populärt att säga: Låt oss tabort momsen på Uvsmedel! Det finns ett och annat land som har provat det menrelativt snart kommit underfund med att därmed har man brutit sönder hela detskatteinstrument som är så avgörande i vart fall i vårt land förstatens inkomster. Jag vUl inte vara med på det. Det är lätt att säga: Låt oss skärpa förmögenhetsskattenoch låt förmögenhetsägarna ta större bördor än vad de har! Ja, därom hadevi stora diskussioner i den förra bara , ochresultatet av uppfattning blev den förmögenhetsbeskattning som vi hari dag. Men även om man dubblar den förmögenhetsskatten dvs. går mycket längreän vad och hans partivänner har gjort i sina skattemotionerinnevarande år så får man färre slantar till statskassan än vad en halvprocent på mervärdeskatten ger. Det är således inte kommensurabla storheter man rör sigmed, när man börjar på att tala om skatterna i de här formerna. Vi har ståttinför en situation, där det varit fråga om så avsevärda förstärkningar tiUstatskassan för att finansiera det reformarbete vi behöver genomföra, att viinte kunnat uraktlåta att ta pengarna där det finns praktiska möjligheter attta dem. När det sedan är fråga om företagsbeskattningen, så är jagtiUräckUgt gammalmodig även om det chockerar för att tyckaatt det är svårt att dela upp företagen så att säga i den ena spUtan och defysiska personerna och skattebetalarna i den andra. Företag och fysiskapersoner skall leva på företagens avkastning sedan må det vara statligaföretag eUer privata företag eUer kooperativa företag. Och vi vet ju hur passsvårt det är att driva en framgångsrik företagsverksamhet, så vi inbUlar ossinte att det är några lättfångna skattevinster att ta den vägen. Dessutom är vi i sista hand ändå i det läget att vi har och jag är glad över det så pass starka fackUga organisationer, att dessa kanta ut sin rättmätiga del från de svenska företagen. Och kan jugå ut och tala vid erfaret fackföreningsfolk och stäUa frågan: VUken vill du hapå andra sidan förhandlingsbordet en representant för ett företag som ger enhyggUg vinst eUer för ett företag som går järns med ryggen eUer går medförlust? Det är inget tvivel om att fackföreningsmannen föredrar detförstnämnda alternativet, för då har han en rimUg chans att ta ut någonting tiUsina medlemmar. Det är aUa de här bedömningarna och avvägningarna somUgger i bakgrunden för ett skatteförslag, en skattereform och ettskatteprogram. Och jag tycker att varit med i sä längeatt han skulle kunna ge mig rätt när jag säger, att det är dessa avvägningarsom blir avgörande för skattepolitikens utformning. HerrHERMANSSON i (vpk): Det är självklart att man alltid måste göraavvägningar i skattepolitiken. Jag minns hur det var när jag var med ochdiskuterade skatteberedning, alltså under en tidigarefinansminister, . Då genomfördes det en skärpning av beskattningenpå de stora arven och förmögenhetema. Arbetarrörelsen tog i den frågan enmycket hård strid med de borgerUga och de stora finansgruppema och genomfördeden striden mycket framgångsrikt. Jag tror man kan säga att den skärprung avbeskattningen av stora förmögenheter och inkomster som då genomfördes inteledde tUl någon katastrof eUer tUl för . Tvärtom visade sig denskärpningen vara mycket väsentUg och riktig. var en utomordentlig författare som skrivitmånga bra saker. Men om man har en rad sifferuppgifter som pekar åt galet håll,så tror jag mte att någonsin menade att man inte skuUe ta hänsyn tUlde uppgifterna. En annan sak är att det finns vackra sifferuppgifter som kan dölja en obehagUg sanning. Men här har vi faktisktsifferuppgifter som jag tycker att finansministern skuUe granska Utet närmare,eftersom de pekar på att förändringarna i skattepolitiken under de senaste1520 åren inte har varit tUl fördel för de små inkomsttagarna. Här har istäUet de stora företagen och de stora förmögenhetema gynnats avskattepoUtikens utveckUng . I förhåUande till denavvägning som jag vUl göra tycker jag det är en felaktig poUtik. Jag tyckerinte heUer den borde vara nödvändig från finansrrunisterns synpunkter. När finansministern sade att det inte räckeratt ta ut en höjd skatt på stora förmögenheter eftersom man ändå inte får inett belopp som motsvarar inkomstbortfaUet om man gör förändringar avmervärdeskatten, så viU jag peka på att vårt parti tUl årets riksdag harpresenterat sju förslag tiU skatteskärpningar. De skulle tUlsammans ha givit eninkomstökning till statskassan på 3 035 mUjoner kronor, alltså över 3rruljarder. De förslagen är: skärpt skatt på stora förmögenheter, skärpt skattpå arv och gåvor, höjning av bolagsskatten , ändradeavskrivningsregler, begränsningar i avdragsrätten för skuldräntor, slopande avtaket för folkpensioneringsavgiften och skatt på reklam. De förändringarna skuUesom sagt tiUsammans givit . Det är en bra slant att ha,herr finansminister, om man vUl avskaffa momsen på Uvsmedel som jagfortfarande tror är ett riktigt krav. Jag är tacksam även för mindre belopp än 3mUjarder, , men vad jag tvingas ta hänsyn tUl är ju vUkakonsekvenser det skulle kunna få framöver, om jag funderade påatt laborera med skattepoUtiska utspel. Jag är rätt övertygadom att det då blev fråga om åtskilUga luftsiffror. Sedan vUl jag korrigera på en punkt,närmast för protokoUets skull. Den arvsskattereform som på sintid hjälpte min företrädare att genomföra är skärpt i denarvsskatt som vi tUlämpar. I sitt första inlägg tog upp frågan om denekonomiska tUlväxten. Jag fattade honom då på det sättet att han menade att därhade vi kanske en övertro på skaU vi säga effektivitetens välsignelser. Jag harnaturUgtvis inte kunnat undgå att följa den debatt som förts med anledning avlångtidsutredningen, och jag tyckte att jag hos fann en vissefterklang av den. Jag viU därför nu bara kort och gott säga att det inte finnsnågon nation, den må ha vilken ledning som helst av vilken poUtisk färg somhelst, som kan underlåta att sätta just den ekonomiska tiUväxten i centrum närdet gäUer utformningen av den ekonomiska politiken. Det är ur den ekonomiskatUlväxten vi skaU ta vår standardhöjning, och aUa människor vill ha enstandardhöjning. Det är på grund av den ekonomiska tillväxten vi kan fortsättaett reformarbete tUl människornas förmån, det är tack vare den ekonomiskatUlväxten vi har en rimlig chans att fullfölja en bättre inkomstutjämning, ochdet begriper varenda statsledning, den må vara konservativ, den må vara Uberal,den må vara kommunistisk eller den må vara socialdemokratisk. Ang. planeringen för lokalisering av miljöfarliganläggning, m. m. Jag har velat få detta antecknat tiU protokollet, herrtalman, innan debatten avslutas. i (vpk): Jag begriper också att man måste och bör haekonomisk tiUväxt i ett samhäUe; annars stagnerar det och går tUlbaka. Men vadman måste diskutera är under vilka former denna ekonomiska tiUväxt skall ske.Det helt avgörande och det är den frågan som finansministern aUtså inte villdiskutera är: TiU vilkas fördel sker den ekonomiska tUlväxten? Där finns oUkamöjligheter. Vad jag inte vUl acceptera är någonting som kaUas ekonomisktiUväxt men som betyder större svårigheter, stora försakelser och svåra problemför majoriteten av människorna. Det är inte en ekonomisk tillväxt som är tillnytta för majoriteten av folket i samhället. Sedan vill jag bara påpeka att de siffror jag anförde närdet gällde vad våra skatteförslag skulle ge inte är några luftsiffror, herrfinansminister. Ni kan själv pröva dem eller be experter göra det. Vi har fåttdem uträknade på mycket tiUförUtUgt håU, och jag tycker att det är fel attkasta ur sig ett sådant påstående, om man inte kan ge belägg för det. Det är möjUgt att i Stockholmrent matematiskt har räknat rätt, men premisserna förutsättningarna ärfelaktiga. Det blir ett annat utgångsläge om skuUe praktiserasitt skatteförslag, och då blir också facit ett helt annat än vad man kommerfram tUl om man diskonterar ett oförändrat utgångsläge. TiU sist vill jag säga att senaste inlägginnehöU en karikatyr på den sociala och ekonomiska utveckling som vårt samhäUedess bättre ändå genomgår. Jag har sagt att det finns en del att städaundan, och det har vi möjUgheter att göra och kommer att göra. Men generaUserainte utifrån detta och karikera inte hela utveckUngen! Det är det som ärfelaktigt. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. planeringen för lokaUsering av miljöfarUg anläggning, m. m. Herr civilmiiustem erhöU ordet för att besvaraherr Hedins (m) framställda interpeUation, nr 65, tiU herrkommunikationsministern, och anförde: har frågat kommunikationsministerndels om han anser det vara lämpligt att planering för lokaUsering av miljöfarUganläggning sker utan kontakt med berörda länsmyndigheter och markägare, delsom han vill medverka till att alternativa möjUgheter utreds för förläggning avoljehamn avsedd som försörjningshamn för varvid i första handOxelösundsaltemativet undersöks. InterpeUationen har överlämnats tiU mig förbesvarande. SjälvfaUet anser jag att planering för lokaUsering av miljöfarUg anläggningskaU ske i kontakt med den av lokaUseringen berörda befolkningen, kommuner ochlänsmyndigheter. När det gäller den fråga som har somutgångspunkt för sin interpeUation bör det framhållas att några beslut ilokaUseruigsfrågan inte har fattats av berörda myndigheter. Myndigheternaundersöker i samverkan oUka lämpUga lokaUseringsalternativ. Vid riksdags höstsession lade regeringen framproposition angående avveckling av . I propositionen föreslogsbl. a. att skulle byggas om tUl en konventioneU oljeeldadkraftstation. Regeringens förslag godtogs av . I anledning av statsmakternas beslut har vattenfaUsverketden hos Söderbygdens vattendomstol begärt tUlstånd förombyggnad av till ett oljeeldat kraftverk. TiUståndbegärs även att anlägga en enkel hamn på fastlandet invid den befintUgakärnkraftstationen. har vidare begärt tUlstånd tUl ombyggnad avkärnkraftstationen. I ansökningshandlingarna tUl och koncessionsnämndenhar vattenfallsverket anfört att verket planerar att förlägga ytterUgareaggregat tiU . Verket har därvid ansett det önskvärt att utredamöjUgheterna att ta emot större tanktonnage vid . Utredning pågår sedanhösten 1970. informerade under september och oktober 1970Vikbolandets kommun, i och omombyggnaden av kärnkraftsta-"tion. I samband med dennainformation belystes även alternativa -hamnlägen som undersöktes. Under höstenhar vidare fortsatta kontakter förekommit meUan vattenfaUsverket, länsstyrelsenoch i oljeförsörjningsfrågorna. har avgettyttrande över de nautiska aspektema på alternativa hamnlägen. I det pågåendeutredningsarbetet ingår även ett alternativ som Uinebär utnyttjande avterminalhamn med oljelagringsutrymmen. avser att nå en från miljösynpunkt såtiUfredsställande lösning av hamnfrågan som möjUgt. När vattenfallsverket haravslutat sitt utredningsarbete kommer detta att diskuteras med berörda StatUgaoch kommunala organ. Verket avser även att informera berörda markägare. Som har framgått av den redogörelse som jag nu har lämnathar utredningen om hamnlägen för oljeförsörjning utförts ikontakt med centrala, regionala och lokala myndigheter. Av redogörelsen harockså framgått att redan den nu pågående utredningen omfattar flera alternativahamnlägen, vUket tar upp i sin andra fråga. I propositionen angåendeavveckling av framhålls att utbyggnaden av ytterUgarekondenskraftaggregat måste prövas allsidigt. Frågan om hur oljeförsörjningenskaU ske måste naturligtvis bU väsentlig i en sådan prövning. HuruvidaytterUgare alternativa hamnlägen än de som studeras eUer andra lösningar kanbehöva aktuaUseras är jag inte nu beredd att uttala mig om. Ang. planeringen för lokalisering av miljöfarliganläggning, m. m. Ang. planeringen för lokalisering av miljöfarliganläggning, m. m. Jag ber att få tacka civUministem för svaretpå min interpeUation. På min första fråga, om statsrådet "anser det varalämpUgt att planering för lokalisering av miljöfarUg anläggning sker utankontakt med berörda länsmyndigheter och markägare", har jag i princip fåttett positivt svar, när statsrådet säger att han självfallet anser att planeringskaU ske "i kontakt med den av lokaUseringen berörda befolkningen,kommuner och länsmyndigheter". Huruvida markägarna är inbegripna ibegreppet befolkning framgår inte av svaret. Jag är inte övertygad om att detär på det sättet. Hur har det då varit i praktiken i detta berörda fall,nämUgen en oljeförsörjningshamn för ? Enligt uppgift har sjöfartsverketoch vattenfaUsverket enats om att i första hand förorda förläggningtiU Törnsholmarna, alternativt LiUa Fläskö, mitt i , söderom gränsen tiU och ganska nära utanför . Det är ju ett områdesom är utomordentligt vackert och därför mycket mUjökänsUgt. Större delen avområdet, bl. a. LUia Fläskö, är naturskyd-dat område. Efter sin redogörelse för oUka kontakter säger statsrådetatt utredningen "hittiUs utförts i kontakt med centrala, regionala ochlokala myndigheter". Av redogörelsen framgår att den kontakten har skettmed , med i och med Vikbolandetskommun. Men märkvärdigt nog har man inte tagit kontakt med iSörmlands län, inte med och inte heller med Norrköpingskommun. Att inga myndigheter i har bUvit kontaktade, trots attvissa myndigheter i enligt svaret har blivit mycket ingåendeinformerade redan fr. o. m. , tycker jag för min del ärsynnerUgen anmärkningsvärt. Den skärgärd som här berörs är naturUgtvis båda länenmycket intresserade av. Men den stora satsning som har skett i Sörmlandsdelen,på fritidsbebyggelse, på det rörliga friluftslivet och på naturvård tror jaggör att man med fog kan påstå att intresset är större från änfrån ; i varje faU i avseende på befolkningen i . När det gäUer markägarna säger statsrådet attvattenfaUsverket "avser även att informera berörda markägare". Avsvaret tycks framgå att man skaU göra det först sedan utredningsarbetet äravslutat. Borde inte markägarna kontaktas på ett betydUgt tidigare stadium?Borde de inte redan för länge sedan ha fått en kontakt i denna fråga?VisserUgen är det så att vattenfaUsverket kan expropriera området, men manskall väl ändå i första hand försöka nå en frivUUg överenskommelse medmarkägarna. Jag är rätt övertygad om att möjUgheterna tUl det inte bUr bättre,om markägarna får höra om detta via press och radio-TV i stället för direkt avberörda myndigheter. Min andra fråga gäUde om statsrådet ville medverka tiU attaltemativa möjUgheter utreds, och då i första hand . I InterpeUationenpekade jag också på möjligheten att utnyttja Norrköpingshamnen med deoljelagringsmöjligheter som finns där. Av svaret framgår att i utrednings- arbetetockså ingår ett alternativ som innebär utnyttjande av terminalhamn medoljelagringsutrymmen. VUken det är fråga om sägs inte, det kanske ärNorrköping. Det framgår väl i alla fall av svaret att för närvarandeinte är föremål för utredning. Statsrådet utesluter inte att man kan utvidgaundersökningen också tUl andra alternativ men är inte beredd att nu uttala sigför en utvidgning. Men, herr statsråd, är väl ändå ett i allra högstagrad seriöst alternativ i detta sammanhang? Jag tycker att det borde varaganska självklart att ett sådant altemativ utreds för att jämföras med andraoch att man gör det så snart som möjUgt. Det måste väl ändå vara så att man avaUmänna intressen i första hand skaU försöka begränsa hamnantalet så mycket sommöjUgt och då i synnerhet när det gäller hamnar som kan utnyttjas för att ta iland olja. Den synpunkten har för övrigt enUgt uppgift framförts ihamnutredningen just av . I första hand bör också utnyttjas hamn som ligger väl tiU,som ligger nära öppna havet och som har möjUghet att ta emot stora fartyg.Oxelösunds hamn är ur aUa synpunkter lämplig för att ta emot ytterUgare olja.Man har ju redan nu en oljehamn där. Hamnägaren är positiv tiU en utbyggnad.Hamnen nära öppna havet. Den är isfri, den är djup och germöjUghet tiU att ta in fartyg av åtminstone upp tUl . Det finns godamöjUgheter att bygga ut erforderUga oljelagringsutrymmen i hamnen. i mindre fartyg är mycket lätt att genomföra. Jag hoppas därför att herr statsrådet mycket snart skaUvara beredd att påverka utvecklingen så att man också tar med iutredningen, och det bör man göra . Jag tycker för min delatt det borde vara helt självklart att detta alternativ skall ingå iutredningsarbetet. Ang. planeringen för lokalisering av miljöfarliganläggning, m. m. HerrSÖDERSTRÖM (m): Som norrköpingsbo har jag ett specielltintresse för Marvikenfrågan. ligger nämligen inom kommun,som 1974 kommer att uppgå i . Jag har ansett att interpeUation är både intressantoch mycket befogad. OffentUggörandet av planerna på en oljehamn vid Bråvikenhar våUat en våldsam debatt som satt många sinnen i brand, och kommentarernavar i många faU mycket upprörda. Jag delar den uppfattningen att det måste bristanågonstans i handläggningen av detta ärende. Den är anmärkningsvärd, inte minstmed tanke på vad som krävs i form av kontakt och information i sambandmed större förändringar som skaU ske. 1 detta faU är det på det sättet att inteens ägaren tUl den mark på vilken den planerade hamnen skaU Ugga bUvitinformerad, utan han blev så att säga tagen på sängen. Inte heller har dekommunala myndighetema fått någon information, i varje faU inte när det gällerhamnfrågan. vUl jag inte, herr talman, utpeka VattenfaU som någonstor bov i detta drama. Min uppfattning om är väl den att verket harfått order att verkstäUa en utredning och göra det bästa möjUga av en tidigarefelspekulation, dvs. man skulle få det kapsejsade atomkraftverket Ang. planeringen för lokalisering av miljöfarliganläggning, m. m. Det är ju tyvärr så att planerna synnerligen opsykologiskt harkommit tUl offentUghetens kännedom på ett olyckligt sätt, och därmed harkarusellen kommit i gång. Ser man det från saklig synpunkt finns det bara tvåalternativ att välja på. Det ena är att låta stå som ett monument överett misslyckande. Det andra är att förvandla till en ångkraftstation.Det kräver nya investeringar, kanske rätt höga sådana, men det torde i sin turmedföra att en viss avkastning ändå kan erhåUas på kapitalet. kommer man med säkerhet att stanna inför det senarealternativet, och så måste aUtså turbinerna drivas med ånga. Ångpannorna måsteföljaktUgen matas med olja, och oljan måste på något sätt transporteras tiUMarviken. Ur teknisk synpunkt är det inga stora problem och inga svåra problematt lösa om man använder sig av vanliga metoder, dvs. transport med fartyg. Däremot är jag skeptisk emot det alternativ med pipe-linessom har talat om i sin interpeUation. Jag tror inte det ärrealistiskt i detta faU, huvudsakligen av två skäl. Pannorna skaU enligtuppgift eldas med tjockolja, och tjockolja kräver förvärmning tiU minst 5060grader för att kunna pumpas i pipe-lines. Vidare kommer dennakraftstation inte att drivas kontinuerUgt utan det blir intermittent drift,eftersom man avser att vid överskott på vattenkraft stanna driften. Man kanvisserligen tekniskt lösa ett sådant problem också. Det är en fråga omisolering. Men ser man tiU kostnaderna för en fuUgod isolering har jag enkänsla av att det alternativet kommer att bU alltför avskräckande i relation tiUett konventioneUt system. Då kvarstår aUtså försörjning från en närbelägen oljehamnvia mindre oljetransportfartyg eller oljepråmar. Jag läste med intresse iinterpeUa-tionssvaret att tillstånd begärs för att anlägga en enkel hamn påfastlandet invid den befintliga kärnkraftstationen. Jag har varit inne på detproblemet också. Jag känner skärgärden där nere rätt väl, och jag kommer inteatt bli förvånad om man efter en noggrann utredning kommer fram tiU att man kananvända sig av exempelvis grundgående pråmar och kan anlägga en kaj alldelesintUl . Och därmed kan man ju räkna med att de flesta av de befaradeolägenheterna kan elimineras. När det sedan gäller valet av närbelägen större oljehamnär det ganska naturligt att jag tycker att Norrköpingsalternativet måsteaUvarUgt övervägas, inte minst med hänsyn tUl vad jag sade inledningsvis,nämligen att är detta en angelägenhet för . Men detfinns andra skäl för det, herr talman. håUer på att isamråd med kommim bygga ett kraftverk inne i . Dessutomhar man mycket långt framskridna planer på utvidgiung av detta projekt, ochdärvid spelar oljelagringsproblemet en icke o väsentUg roll. vill inte jag föregripa en pågående utredning, vare sigden som arbetar inom VattenfaU när det gäller eller den som pågår isamarbete mellan och stad. Men jag skulle gärna vilja haett par önskemål uttalade i samband med den fortsatta projekteringen just förMarviken. Det ena önskemålet är att man icke gör detta projektstörre än det är utan begränsar investeringarna tiU planeratångpannebygge för att förse befintUgt turbinaggregat med ångkraft. Det står iinterpeUa-tionssvaret att VattenfaU har anfört att verket planerar att förläggaytterUgare aggregat tUl . Jag tror att det är en olycklig åtgärd. SkaUen vidare utbyggnad anses vara erforderUg, tror jag att den bör ske i sambandmed den redan planerade utbyggnaden i . Jag hoppas vidare att under den fortsattautredningen alla berörda parter såväl på läns- som på kommunalplan kontinuerUgthåUs informerade, så att en Uknande historia som den som vi tidigare upplevtinte behöver upprepas. Ang. planeringen för lokalisering av miljöfarliganläggning, m. m. Som mycket väl vet kan jag inte häri talarstol stå och resonera om hur vi skaU handlägga detta enskUdaärende och inte heUer föregripa det utredningsarbete, som pågår, genom attuttala några ståndpunkter. Jag förutsätter emeUertid att man när det gäUerlokaUseringen av den hamnanläggning, som är aktuell, kommer att pröva aUatänkbara alternativ. Sedan har ett par frågor av mera principieU karaktärtagits upp av såväl som . De gäUer kontakten medolika myndigheter och med dem som över huvud taget berörs av en fråga av dennakaraktär. Jag vUl säga till att jag självfallet anser att markägaretillhör befolkningen. Jag tycker nog också att det är en självklar princip attmyndighetema såväl i de län som i de kommuner som berörs av frågor av den härkaraktären på ett tidigt stadium skaU få möjligheter att komma i kontakt medfrågornas handläggning. Jag är glad för att civUministem uttalar attdet är självklart att aUa myndigheter bör kontaktas , men jag beklagaratt det inte har varit på det sättet i det här fallet. Det är ju ganska märkUgtnär t. ex. i i ett brev tUl statens vattenfaUsverkden 22/3 och i en Ukalydande skrivelse tUl uttrycker sig påföljande sätt: "Det har kommit till kännedom attvattenfaUsverket efter kontakter med undersökerförutsättningama för anläggning av en oljehamn för kraftverk vidBråviken inom och att därvid Tömsholmarna nämnts såsom enmöjlig lokaUsering. Törnsholmarna ligger ca 250 m söder om gränsen motSödermanlands län och ca 2 500 m söder om fastlandet." Man slutarmed följande ord: "Under åberopande av vad sålunda anförts hemställerlänsstyrelsen att håUas informerad i det fortsatta utredningsarbetet samt attfå tillfälle att yttra sig, innan beslut i ärendet fattas."