prot · FU0971 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Val av justitieombudsman Ordetlämnades på begäran tUl HertPETTERSSON i (s), som yttrade: På JO-delegationens vägnar skall jag be attfå föredra följande skrivelse: "Sedan justitieombudsmannen tUlkammaren inkommit med skriftlig avsägelse av uppdraget att varajustitieombudsman fr. o. m. den 21 aprU 1971 beslöt kammaren den 19 mars 1971att erforderligt val skulle anställas i föreskriven ordning. Med anledningdärav har JO-delegationen berett frågan om val av ny ombudsman. Därvid har tUldelegationens protokoll antecknats två särskilda yttranden, dels av herrarNelander och , dels av i Luttra. JO-delegationen föreslår efter samråd med de av kammarenvalda ledamöterna i talmanskonferensen att tiU justitieombudsman medacklamation väljes fömtvarande justitieombudsmannen ." riksdagsgrupp anser att den naturUgeefterträdaren tUl som justitieombudsman är . Jag erinrarom att av är vald tUl stäUföreträdande JO.Regeringsformens 97 § säger uttryckUgen att av ställföreträdaren krävs sammaegenskaper som fordras av ordinarie Innehavare av ämbetet. Ingen sakUg erinranhar framförts mot sätt att utöva . AUmänheten, som ärJOs främsta uppdragsgivare, värdesätter säkerUgen att ämbetet uppbärs av enperson som ej på något sätt gör sig beroende av dem som har den poUtiskamakten. När nu utan vår medverkan ombetts att återkandidera tUl markerar riksdagsgrupp enbart genom dennadeklaration sin oförändrade inställning i personfrågan. Vi deltar alltså Inte Ivalet, oavsett hur detta val förrättas. Hert (): En majoritet inom är just nu I färd med att begåen svår orättvisa. Den riktar sig mot en av våra främsta ämbetsmän och en avvåra mångsidigaste jurister. Den vänder sig mot en nitisketjänsteman sedan mer än två decennier, en ämbetsman som därtiU klanderfrittunder tjänstgjort i det ämbete, tUl vUket val nu skaU äga rum. EnUgtmoderata samUngspartiets mening borde utan varje tvekan i förstahand ha kommit i fråga vid dagens val. Kapacitetenoch skickligheten hos den nyUgen avgångne justitieom- budsmaimenAlfred BexeUus ifrågasätts av ingen. Hans motiv för att StäUa sig tUlförfogande har i den situation som uppstått säkerUgen varit de bästa. Menhär rör det sig om någonting annat, nämUgen den enskUde ämbetsmannens personUgaoch poUtiska oberoende. TUl följd av socialdemokratemas handlande är det ocksånödvändigt att stryka under att det val som skaU ske är ett val av enriksdagens och inte regeringens justitieombudsman. Moderata samUngspartiet avser att med hänsyn tiUföreUggande för justitieombudsmannaämbetet djupt beklagUga omständigheter avståfrån att deltaga i valet. Vid omröstningen kommer våra röster därför att läggasned. Oavsett på vad sätt valet sker bör våra ledamöter aUtså anses icke hadeltagit däri. Hert (): Mycket av det som har förevarit inför dettaval finner vi olustigt och djupt beklagUgt. JO är ett ämbete som bör hållasutanför partlpoUtiska fejder. Ämbetets innehavare måste ha aUmänt förtroende.Vår kandidat har varit , som är ställföreträdande JO. När vi varmed om att välja honom tUl denna funktion gav vi uttryck åt att vi harförtroende för honom, och ingenting har ändrats i detta. Det är en mycket anmärkningsvärd händelse attsocialdemokraterna nu vägrar att godta . Jag beklagar detta djupt. Jagbeklagar också att socialdemokraterna har hemfalUt åt demonstrationspoUtik i enfråga där det inte bör förekomma. Det är som jag framhålUt viktigt att JO-ämbetetsinnehavare bärs upp av aUmänt förtroende. När har förklarat sigberedd att påta sig ett förlängt mandat accepterar vi det som den möjUgalösningen. Han har som JO burits upp av ett aUmänt förtroende. Det var enighetom hans val. När vi återväljer honom är det självklart angeläget att markeradet aUmänna förtroendet för honom. Det kan vi inte göra genom att t. ex. lägganed våra röster. Ett JO-val är enligt vår mening en fråga som inte lämpar sigför demonstrationer och därmed inte heUer för motdemonstratloner. i (s): Jag avser icke att tala om person. Vi har eftersträvat att nå enighet kring den person somskuUe stäUas upp som kandidat tUl . De nu avgivna deklarationernavisar att moderata samUngspartiet och uppenbarUgen har varitberedda att söka genomdriva ett val mot vad jag har uppfattat som en klartuttalad majoritet i . Detta är främmande för vårt styrelseskick. Det behövs ytterUgare tid för övervägande och eftertanke.Den socialdemokratiska riksdagsgmppen är därför ytterst tacksam för att vårtidigare JO, som så väl har ryktat sitt värv, ställer sig tiU förfogande föratt under ytterUgare fuUgöra detta ämbetes viktiga uppgift. Överläggningenvar härmed slutad. Valet av justitieombudsman avser tiden från valet tiU dessnytt val sker under fjärde årethärefter. Valet har beretts av JO-delegatlonen, som Nr 71 därvid samrått med de av kammaren valda ledamöterna i talmanskonfe rensen. Delegationen har I skrivelse tUI kammaren föreslagit att förut varande justitieombudsmannen väljes tlU justltleombuds- " ombudsmanKammaren beslöt att tUl en ombudsman utse . §2 Justerades protokoUet för den 20 innevarande månad. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj :tspropositioner nr 107 tUl , nr 108 tUl näringsutskottet och nr109 tUl justitieutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1411-1420 till , nr 1421 tUl kultumtskottet, nr 1422 och 1423tUl , nr 1424 tiU jordbraksutskottet, nr 1425-1430 tiUtrafikutskottet, nr 1431 tUl skatteutskottet, nr 1432 och 1433 tUlutrikesutskottet, nr 1434 tUl socialförsäkruigsutskottet, nr 1435-1438 tiUlagutskottet, nr 1439 och 1440 tUl försvarsutskottet, nr 1441 tUlkonstitutionsutskottet, nr 1442 tiU finansutskottet, nr 1443 tUljustitieutskottet, nr 14441446 tUl socialförsäkringsutskottet, nr 1447 tUlskatteutskottet, nr 1448 tUl jordbraksutskottet, nr 1449 tUl finansutskottetsamt nr 1450 tUI inrikesutskottet. §5 Föredrogs och biföUs interpeUationsframstälbilngama nr 112 och 113. §6 Utgifterna inom verksamhetsområde Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 5 ianledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda framställningarrörande utgiftema för /72 inom justitiedepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Kammaren biföU vadutskottet i dessa punkter hemstäUt. Ersättning för personskador på grund av brott Ersättning för personskador på grund av brott Maj:t hade i propositionen1971:1, bilaga 4, underpunkten A 12 (s. 1417) föreslagit att a) godkänna degrunder som förordats i statsrådsprotokollet för ersättning för personskador pågrund av brott, b) tUl Ersättningför personskador på grund av brott för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1971:172 av . yrkades, såvitt nu var i fråga, att i skrivelse till Kungl.Maj:t hemställde att Kungl. Maj:t framlade förslag tUl ersättning förkroppsskada å poUsman, inkluderande ersättning för sveda och värk samt framtidamen, i sådan tid att bestämmelsema kunde träda i kraft senast den 1 januari1972 (yrkande B a). I motionen 1971:329 av m. fl. hemstäUdes attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. Maj :t begärde dels att en parlamentariskkommitté tUlsattes för att göra en översyn av hela det skadeståndsrättsllgaproblemkomplexet i syfte att åstadkomma ett fuUgott skydd för alla (yrkande 1),dels att kommittén fick i uppdrag att skyndsamt framlägga nytt förslag i frågaom ersättning av aUmänna medel vid skada på grund av brott (yrkande 2). I motionen 1971:330 av m. fl. hemställdes,såvitt nu vari fråga, att dels beslutade att ersättning förpersonskada på grund av brott skuUe utgå med belopp som fastställdes av domstoloch som motsvarade hela skadan (yrkande 5), dels hos Kungl. Maj:t begärdeutredning angående ersättning jämväl vid annan skada på grund av brott änpersonskada (yrkande 6). 1 motionen 1971:331 av m. fl. yrkades attriksdagen I skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemställde om utredning av frågan omvidgad ersättning tlU offer för brott, omfattande såväl person- som egendomsskada. 1. med bifaU tillKungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionen 1971:330 såvitt gäUde yrkande5 godkände de grunder som förordats i statsrådsprotokoUet för ersättning förpersonskador på grund av brott, 2. tiU Ersättningför personskador på grand av brott för /72 anvisade ettförslagsanslag av 1 000 OOÖ kronor, 3. skuUe avslåmotionen 1971:172 såvitt nu var i fråga, 4. skuUe avslå motionen 1971:329, motionen 1971:330såvitt gäUde yrkande 6 och motionen 1971:331. 1. beträffande utredning och vidgad ersättning m. m. avfru () samt hertar (), i (c). Westbergi (fp), Schött (m), Polstam (c) och i (fp), vUkaansett att utskottet under punkterna 3 och 4 bort hemstäUa, 3. ianledning av motionen 1971:172 såvitt nu var i fråga gav Kungl. Maj :t tUl känna vadreservanterna anfört rörande ersättning tUl poUsmän för kroppsskada, 4.i anledning av motionen 1971:329, motionen 1971:330 såvitt gällde yrkande 6 ochmotionen 1971:331 hos Kungl. Maj:t hemstäUde om utredning av frågan om vidgadersättning tUl brottsoffer I enlighet med vad reservanterna anfört. FraKRISTENSSON (m): I förevarande betänkande från justitieutskottet behandlasjustitiedepartementets huvudtitel jämte motioner i anslutning tUl den och ävenett stort antal fristående motioner. De frågor som utskottet haft att handläggaär av stor betydelse för medborgarna i det här landet. Det gäUer poUsväsendetoch poUsens resurser, det gäUer kriminalvården, dess resurser och målsättning,och det gäller bl. a. den fråga som ryms under den punkt som är föremål förbehandUng, nämUgen frågan om ersättning för skada på grand av brott. De härfrågorna har tyvärr bUvit alltmer brännande för människorna,och det är nödvändigt att vi får en lösning av dessa problem som bUrtiUfredsstäUande. JagviU gärna, herr talman, komma med några aUmänna synpunkter på hela betänkandetmnan jag går in på den aktueUa punkten. Närvi i utskottet har haft att ta stäUning till dessa frågor har vi gjort det motbakgranden av två i och för sig motstående Intressen. Det ena intresset ärnödvändigheten, som vi har bedömt det, att vidta kraftåtgärder för att kommatiU rätta med den aUt aUvarUgare brottsutveck-Ungen, att ge ordningsmaktensådana resurser att den skall kunna fyUa sin övervakande och brottsbekämpandefunktion på ett acceptabelt sätt. Det andra är självfaUet att också ta hänsyntUl de ekonomiska reaUteterna. VIhar i utskottet haft tiUfäUe tlU hearing med företrädare för rikspoUsstyrelsen,för krinunalvårdsstyrelsen och även för , som samtUga harvitsordat att brottsutveckUngen oro. Och visst gör den det. Visst ärläget I landet aUvarUgt, när det inte längre finns möjUghet att ge den enskUdedet skydd som han har rätt att kräva. När det gäUer tror jag man kanpåstå att i citykvarteren förekommer ett rent terrorvälde. PoUsens möjUgheteratt här kontroUera läget är minimala. SärskUt oroande är ökningen avnarkotikabrottsUg-heten och våldsbrotten. Vihar bUvit ganska immuna mot statistik, som visar den våldsamma ökningen avbrottsligheten i det här landet, men det är väl ändå en uppseendeväckandesiffra att brottsUgheten i jämförelse med ökade med intemindre än . Jag viU erinra om att när vi fick siffror, såkonstaterade vi att ökningen från föregående år då uppgick tiU närmare 15procent, en siffra som då ansågs chockerande. Men den har alltså vidaöverträffats av den senaste uppgiften. Checkbedrägerierna,som nära sammanhänger med narkotikamissbruket, ökade med . FörStockholmsområdet är siffran en helt otroUg ökning således. Bank-och postrånen har ökat markant Uksom också användningen av skjutvapen i sambandmed dessa. Ersättningför personskador på gmnd av brott Ersättning för personskador på gmnd av brott Antalet gripna rattfyllerister har från rikspoUsstyrelsenssida beräknats tUl 17 000 å 19 000 , vilket anses utgöra bara 810procent av det verkUga antalet rattfyllerister. Inte mindre än 13 000 å 15 000fordonsförare som grips här i landet saknar körkort. Polisen säger, att detinte hör tUl ovanligheterna att man upp tUl griper en ochsamma människa som saknar körkort. Då undrar man om påföljderna är tUlräckUgteffektiva för att verkligen stävja detta. Jag föreställer mig att den storatrafikfaran egentUgen finns i antalet rattfyllerister och I antaletfordonsförare, som saknar körkort, och kanske mte är så mycket att söka i förhöga genereUa fartgränser. Rymningarna har bUvit ett allt större problem, ochrymmarna är i regel försedda med vapen. SjälvfaUet innebär då en rymning storarisker för aUmänheten. När det gäller polismisshandeln har den ökat medinte ; i var den siffran . BrottsutveckUngen får också ses mot bakgrunden av att vi ivårt land har inte mindre än 80 tiU 100 exUorganlsationer, meUan vilka detstundom råder betydande motsättningar, som tar sig våldsamma uttryck. Vi har helt nyUgen i pressen sett att kriminalpoUschefen iStockholm uttryckt djup oro över situationen i vår huvudstad, där den brottsbekämpandeverksamheten tycks hålla på att bryta samman. Människor upplever dagUgen det som statistiken med kaUafakta visar, nämUgen en skrämmande ökning av brottsUgheten över hela landet menframför aUt i de tre största städerna med i täten. Där var fjolåretsökning av brottsUgheten . Det är skrämmande siffror, och det äringen engångsföreteelse. Tendensen fortsätter; de senaste siffrorna från förstakvartalet visar en ökning i förhållande till förta året . Man kanske också skall uppmärksamma att de siffror som jaghar nämnt endast gäller brott, som har kommit till poUsens kännedom, och attdet s. k. mörkertalet, som avser brott som Inte är kända, torde vara stort. Manberäknar att när det gäller misshandelsfallen så är de egentligen dubbelt såmånga som de som kommer tUl poUsens kännedom. Narkotikaproblemet Ugger i botten på allt detta. Även omdet självfaUet Inte är hela förklaringen tUl den ökande brottsligheten, så ärdet en stor del av förklaringen. Vi kan då konstatera att brottsUgheten gickner under böqan av 1969, när de extraordinära polisinsatserna gjordes för attbekämpa narkotikabrottsUgheten. Som en följd härav har tUlgången på narkotikabUvit sämre, och priserna har stigit. Jag har noterat vad som redovisas Ipropositionen om förlängning av lagen om telefonavlyssning för att komma tiUrätta med narkotikabrottsligheten, nämUgen att beträffande centralstimulantiakostade , och får man betala för sammakvantitet. Det är alltså mera lönande nu att smuggla och handla med narkotika,och man är beredd att ta större risker. Det är också en förklaring tiU attbrottsUgheten fortsätter att stiga. I propositionen anges också att fenmetralln i Itahen kostar ; här I betingar samma kvantitet ett pris av . Vi har iutskottets presidium haft tUlfäUe till kontakt med chefen för denkoUektiva trafiken i , , och han och hans kolleger harberättat om de övergrepp som sker mot passagerare och mot tunnelbanepersonaloch konstaterat att de har bUvlt talrikare och aUvarUgare. Det tar innan polisen hinner komma sedanspärrvakterna slagit larm. De blir utsatta för repressalier, hotade tUl livet,fråntagna dagskassorna. Ölberusade ungdomar och knarkare i hela gäng stormar ingenom utgångsgrindarna och förbi spärrvakterna utan att betala. Trafikanteroch spärrvakter är rädda. Det är nästan omöjligt att på vissa stationer i dagkunna rekrytera spärrvakter. Slagsmål med blodvite hör tUl dagordningen, ochskadegörelse för är inte ovanlig. Man konstaterar från dethållet sammanfattningsvis att en förstärkning av polisens resurser äroundgängligen nödvändig. Jag har aUtså gåttnågot utöver det avsnitt som vi nu behandlar, och jag skaU innan jag övergårtiU den aktuella punkten också säga några ord om det som har redovisats frånkriminalvårdsstyrelsen. Man säger där att situationen är aUvarUg när det gäUerfrivården, och ett aUdeles specieUt problem är också här narkotikafrågan. DetaUra aUvarligaste narkomanvårdsproblemet finns bland frivårdskUentelet iStockholm. Man säger att detta kUentel döms till skyddstiUsyn, kastas ut iträsket igen, tas In på sjukhus, skickas ut Igen för att efter ett par dagarbefinna sig i samma bekymmersamma situation. Man förstår att den OtUlräckUgafrivårdspersonalen upplever sin situation som bekymmersam, då frivårdskUenteletpå grund av tidigare utskrivning från våra anstalter och en minskad benägenhetfrån domstolarna att skicka brottsUngar tUl anstalt bUr allt gravare och aUtsvårare att ta hand om. Man förstår också en ansvarig verkschefs bekymmer närhan ser att pengar som satsas på anstaltsvård och frivård till viss delbUr en meningslös Investering på grund av narkotikaproblemen. Därför, herr talman, viU jag redan nu uttrycka mm storatlUfredsstäl-lelse över att det varit möjligt att I justitieutskottet uppnåenighet om att bevilja medel till en behandlingscentral för frivårdensnarkomaner ett yrkande som kriminalvårdschefen särskilt betonade under sinhearing i utskottet. Personligen är jag glad över att det innebär etttiUgodoseende av det yrkande som vi hade från moderata samUngspartiet. VIhoppas att detta är ett första steg för att komma till rätta med de bekymmersammanarkotikaproblemen. Som jag ser det är det ett elementärt krav Iett samhälle att medborgarna skaU kunna känna trygghet. Det gäUer då Inteendast ekonomisk trygghet utan framför aUt trygghet till Uv och lem. Det måstefinnas garantier för att rättsordningen upprätthåUes och för aUmänrättstrygghet. Den alarmerande utveckUngen, om vUken de kaUa siffror som jaghar nämnt talar sitt tydliga språk, måste brytas. Och det måste logiskt settleda fram tiU att aUdeles speciella åtgärder är nödvändiga från statsmakternassida för att bryta utvecklingen. VI måste äntUgen komma överens om att det ärnödvändigt att vi prioriterar detta område. På denna punkt har vi tyvärr i utskottet stannat i oUkameningar. VI har från de borgerUga partiernas sida och det är en glädje förmig att kunna konstatera det kommit överens om att vi måste prioritera Ersättning för personskador på gmnd av brott Onsdagenden 28 aprU 1971 Ersättningför personskador på gmnd av brott insatserna på den poUslärasidan vida utöver det förslag som finns i huvudtitel.Jag skaU återkomma tiU det sedan. Denbrottsutveckling som jag här har redogjort för ger aUdeles särskUd tyngd åt denreservatlon som fmns fogad tUl utskottets betänkande nr 5 under punkten 6. Jumer brottsUgheten ökar, ju mer ökar nämligen riskerna för tredje man attdrabbas av konsekvenserna av brottsUgheten när det gäUer skada tiU både personoch egendom. Vi har från de borgerUga partierna mte minst fråndet parti som jag hör tiU yrkat på att vi skaU få förslag om ersättning förskador på grund av brott. Det finns anledning erinra om att första gången enmotion väcktes I I detta ärende var . Men det är först nusom vi har fått ett förslag i ämnet. Det förslag som föreUgger fråndepartementet tUlgodoser emeUertid enligt min mening inte elementära krav på enlösning av den här frågan. Man säger att det endast tar sikte på att tUlgodosede socialt mest ömmande behoven och att ersättningsbelopp inteskaU utgå Uksom inte heUer ersättningsbelopp . Jagbeklagar den mycket knapphändiga redovisning som ärendet har fått Ihuvudtiteln. Hela detta principieUt viktiga förslag återges på endast tvåsidor, och där finns heUer ingen redogörelse för de oUka remissinstansernassynpunkter, som det hade varit värdefuUt att få. Remissorganen har nämUgenvarit mycket kritiska. har exempelvis ifrågasatt omförslaget verkUgen fyller något egentUgt syfte, och de övriga elvaremissorganen anser samtUga att förslaget är för restriktivt i oUka avseenden. Detär rätt egendomUgt att konstatera att under aUa de år, som förslag har väcktsav den borgerUga oppositionen om att få en lösning på den här frågan, harförslagen ständigt avvisats under hänvisning tlU pågående arbete påskadeståndsrättens område. När nu det här förslaget läggs fram i denkortfattade promemorian från har man emeUertid heltfrångått de skadeståndsrättsUga principema utom i ett avseende, nämligen närdet gäUer för staten att tUlförsäkra sig regressrätt gentemot den brottslige.Då har man håUit fast vid skadeståndsrättsUga principer. I övrigt har manfrångått dem. EnUgtskadeståndsrättsliga principer skall skadeståndet syfta till att försätta denskadeUdande i samma situation som han var i innan skadan Inträffade. utgårman i stället från en social bedömning, enligt vUken, som sagt, endast de socialtmest ömmande fallen skaU kunna få ersättning. Men, hert talman, om mankonstaterar att den socialförsäkring som vi har här i landet och detgrundskydd som den ger ändå Innebär något för medborgarna och finneratt förslaget förutsätter att skadan skall medföra påtagUga ekonomiskasvårigheter för den drabbade, då är det uppenbart vUken obetydlig räckvidd sompromemorians förslag i reaUteten har, I synnerhet mot bakgrunden av attersättning för sveda och värk och framtida men, som ju mte aUs täcks avsocialförsäkrlngslagstlftnlngen, inte skaU kimna medföra ersättningsrätt. Enviktig sak som inte finns redovisad i propositionen är en tankegång somåterfinns i promemorian: man tar avstånd från resonemanget att staten skuUe tapå sig ett visst ansvar genom den bristande övervakningen avordningen i samhället eller genom otiUräckligt förebyggande av brott. Jagtycker att man gör det mycket lätt för sig, om man mte accepterar att ettsamhälle som Inte lyckas klara av att trygga rättsordningen ändå måste anses haett visst ansvar för att medborgarna hålls någorlunda skadeslösa. I övrigt kanske jag i det här sammanhanget får göra enannan principiell reflexlon. Vi har upplevt att när det gäller brott som riktarsig mot staten så vUl man verkUgen sätta kraft bakom orden för att få debrottsUga näpsta. Ett exempel är ju skattebrottslagen, där man särskUt påpekarstatens fiskaUska Intressen. Men i fråga om brott som riktar sig mot enskildaär nonchalansen ganska stor från regeringspartiets sida när det gäUer att setUl att de enskilda håUs skadeslösa. Den lagrådsremiss om skadeståndsrätten somvi nu har fått på bord anger ju endast att våUande skaU föreUgga föratt man skaU kunna utfå någon ersättning. Här har vi återigen den restriktivaInstäUningen när det gäller brott som riktar sig mot enskilda. Jag vUl aUtså påstå att det förslag som här föreUggerendast är en skenlösning, och jag tycker det är värt att notera vad utskottetsmajoritet har sagt, nämUgen att detta får bedömas som en försöksverksamhet. Detordet finns icke i propositionen, men jag anser att vi bör observera attutskottets majoritet ändå för sin del tycks mena att detta Inte är ett förslagsom är så pass bra att det kan bU bestående utan att det måste bU fråga om enförsöksverksamhet. Om nu samhälle)» visste att kostnaderna för den omfattandeskadegörelse, som följer i brottsUghetens spår, i stor utsträckning skullestanna hos statsverket, skuUe man kanske få en mera beslutsam InstäUning tiUhela brottsutvecklingen. Men då det inte kostar samhäUet någonting att tala omnär det gäller ersättning för skadegörelser, är det klart att man Inte har dettrycket på sig. VI har också I reservationen påpekat att inte endastpersonskador bör föranleda ersättning utan även egendomsskador och skador avideeU natur. Sammanfattningsvis har vi yrkat att en utredning med parlamentariskförankring tillsätts, så att vi kan få ett förslag som bättre tUlgodoser deenskilda människomas önskemål. Men vi har accepterat Kungl. Maj:ts förslag Ibotten i avvaktan på en sådan utredning. TUl slut gäUer det frågan om ersättning tlU poUsmän förkroppsskada. Det är en gammal historia det också, tyvärr. begärde enenhäUlg riksdag utredning och förslag i detta ärende, och fortfarandeefterlyser vi åtgärder. säger departementschefen att det föreUggande förslagetom ersättning för socialt ömmande faU också skaU avse polismän. Antingen menarman då att poUsema har en så dåUg ekonomisk situation att de kommer att bUsocialt ömmande faU och aUtså komma i åtnjutande av sådan ersättning ellerockså menar man, ifaU deras ekonomiska situation bedöms som hyfsad, att de Intekommer att få någon skadeersättning.