prot · FU09151 · 1971-12-31 00:00:00 — Det har gällt slopande av oUka hämmanderegleringar, det har gällt avgränsning av det trafiksvaga nätet, det har gäUtutbetalning av särskUd ersättning för detta nät, så att den affärsmässigarörelsen inte utsätts för en diskriminerande belastning, det har gäUl enfinansiell rekonstruktion av , en reglering av SJs extrapensionsbelastningar osv. Särskilt viktigt har del givetvis varit attsuccessivt stärka statens järnvägars konkurrenskraft genom en betydandelUldelning av investeringsmedel. Investeringsmedlen har krävts för att statensjärnvägar skuUe få en möjUghet atl följa med den tekniska UtveckUngen, attanpassa sig efter ändrade förutsättningar inom samhäUs-och näringshv och inomtransporlmarknaden och att motverka inträffade kostnadsstegringar genomrationahseringar över en bred front. Man har också, herr talman, - jag betonar:hittiUs - från statsmakternas sida försökt backa upp i desssträvanden att anpassa sin administrativa organisation tUl den efter handändrade verkligheten. Detta har givetvis varit helt nödvändigt. Om man successivtställer betydande medel tiU förfogande för att möjhggöra teknisk rationaUseringoch om man energiskt efter hand anpassar och utvecklar transportapparaten efterde ändrade mönster som samhäUsutveckhngen skapar är det klart att detta måstefå återverkningar i form av organisationsändringar och anpassning avpersonalens storlek och sammansättning. Det finns inte ett företag i kan överleva om det inte vidtar det här slaget av åtgärder, och det finnsinte en myndighet som kan underlåta att underkasta sig delta slag avanpassningar till verkUgheten om den inte snart skall utvecklas tUl enkostnadskrävande börda för samhället i stället för ett effektivt och rationeUtserviceinstrument. Detta var också, hert talman, utgångspunkten för detförslag till omorganisation av som riksdag togställning till och som resulterade i en ny huvudorganisation för såväl dencentrala som den regionala administrationen. I fråga om den regionalaorganisationen ersattes tidigare distrikt med ett stort antalunderlydande facksektioner - av elva driftdistrikt och elva bandistrikl, vilkasgeografiska gränser sammanföll. åsyftade man atl åstadkomma bl. Ändradregional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ ansvars-och befogenhetsområden, en ökad delegering av befogenheter och beslutanderätt,koncentration av rutiner och en förstärkning av den kommersiella funktioneninom företaget. Allmänt kan man också säga att den då vidtagnaorganisationsändringen i stort sett har gett de åsyftade effekterna. Redan vidtiden för den omorganisationen här vill jag upprepa vad sade förutsågs dock i slutrapporten från den då fungerande organisationsgruppen inomSJ behov förehgga av ytterligare anpassning av organisationen bl. a. i frågaom distriktens antal och distriktsgränserna. Man sade alltså, herr talman,redan i en slutrapport att vi kunde komma i det läge vi befinner ossi. Vidare angavs maskin tjänstens organisation med bl. a.dess uppdelning av underhållet, av spårbunden rullande materiel påmaskinavdelningens huvudverkstäder och på driftdislriklen vara ett provisorium.Regeringen uppdrog också åt SJ att utreda frågan om maskin tjänstens definitivaplacering i den regionala organisationen. som det i fråga omdistriktsorganisationen kan konstaleras att man med hänsyn tillSJs dåvarande struktur kunde förutse behovet på ganska kort sikt av att gåvidare i en koncentration och anpassning av den regionala organisationen, sågäller att man under de år som gått haft en fortsall UtveckUng inom SJ, somtagit sig uttryck i en successiv, snabb teknisk rationalisering samt anpassningoch utveckhng av transportapparaten. Detta rationahseringsarbele har i hög gradvarit inriktat på den lokala nivån. Vad som här har hänt skulle i och för sig motivera ettlängre anförande. Det har, som nämnts i propositionen, exempelvis gällt enanpassning av trafikstrukturen genom knutpunktstrafik, regionforsling,nedläggning av uppenbart trafiksvaga banor och järnvägsanstalter, successivtinförande av fjärrblockering, tillämpning av alltmer avancerade lösningarsärskilt inom de eltekniska facken, automatisering av redovisnings- ochbokföringsarbete osv, I anslutning härtill har inom driftdistrikten en ganskabetydande reducering kunnat ske av antalet lokala enheter, och en ytterhgarereducering förutses . Inom bandislrikten förehgger en motsvarande trend.Sammantaget har detta lett tUl att statens järnvägars personal och då främst pådet lokala planet och i de lägre lönegraderna århgen kunnat reduceras medmellan 1 200 och 1 500 man. Enbart på lokal nivå har en totalminskning skett med ca 13 500 man. En sådan utveckhng skapar givetvis snabbt en disbalansmellan den regionala och lokala nivån och givetvis också i förhållandet mellanoUka distrikt. UtveckUngen har här lett till att drift- och bandistriklensregionala organisation totalt sett är klart överdimensionerad, och del harockså lett tiU att verksamheten inom vissa distrikt i alldeles särskUd gradfått en aUtför begränsad omfattning för att distriklsexpeditionernasadministrativa resurser och specialfunktioner skaU kunna utnyttjas på etttillräckUgt effektivt sätt. Det gäller alltså att ge distriktsnivån en riktigdimensionering, alt reducera antalet distrikt och ge kvarvarande distriktvidgade och lämpligt avgränsade geografiska ansvarsområden och atl skapa enadministrativ balans i förhållandel mellan de oUka distrikten. Det sista är enviktig förutsättningför att man skall kunna gå vidare i rationaUseringsarbelet på den centralanivån i någon väsentlig utsträckning, där en förutsättning för en mera påtagUgnerdragning av organisationen är att uppgifter och befogenheter likvärdigt kanflyttas ut till distriktsnivån och där handläggas på ett tillräckhgtkvahficerat sätt. Anpassningen av den regionala organisationen sammanhängerockså med de ökade möjhgheter som finns atl decentrahsera uppgifter ochbefogenheter till en alltmer rationaUserad och ansvarskoncentrerad lokal nivå. Mot denna bakgrund, herr talman, har settdet som en angelägen uppgift att angripa problemen och dra konsekvenserna avden utveckhng som skett. Del förslag som har lagts fram för regeringen ärresultatet av ingående överväganden. Vi bör också vara medvetna om att statensjärnvägars styrelse, som först antog detta förslag, innefattar personer som kanförutsättas vara väl medvetna om både statens järnvägars problem somtrafikföretag och om SJs roll i samhällsekonomi och näringsUv. Vi har i företrädare för näringsliv ochkonsumentkooperation, för den fackhga sidan och genom poUtisk representationför allmänna medborgarintressen. Där finns exempelvis en framståendeföreträdare för den skogsindustri inom vUken i trafikutskottetär verksam. Där finns en företrädare för den fackUga huvudorganisation tillvUken trafikutskoltsledamoten i är knuten. Därfinns en respekterad och kunnig företrädare för det parti som itrafikutskottet tillhör, osv. Jag vill redan på det här stadiet säga tiU herrTuresson i , som har haft ordet här, att han har lärt sig sitt jobb ochheller inte är rädd för att gå upp och tala om vad han kan och vUl med SJ idenna fråga. Inom denna styrelse har man kommit fram till att den föreliggandeomorganisationen är klart nödvändig. I utskottsbetänkandet har utskollsmajoritelen i förstahand hängt upp sill avslagsyrkande på några utvalda remissinstansersuttalanden. För dem som haft tillfälle att under den senaste liden ta del avoUka utskotts och riksdagsledamöters enskilda uttalanden och överväganden ärdet helt klart att de verkUga bevekelsegrunderna har mycket Utet med angivnaremissinstansers uttalanden att göra. Men när man sedan inte klart viU ange deverkUga skälen, som givelvis varierar efter omständigheterna i de enskUdafallen, får man ta fram något som man kan hänga upp det hela på, och då har manvalt ut ett par, tre remissinstanser som återkommit i så gott som vartendainlägg som hålUts från denna talarstol sedan vi började med den här debatten ieftermiddags. Varje talare, oavsett om han kommer från vpk eller frånborgerUgheten, har återkommit till dessa tre remissinstansers uttalanden ochyttranden. Det finns fler remissinstanser än dessa som har uttalatsig, både i positiv och negaliv riktning. Men gäller del aUtså tydUgen idebatten statskontoret, det gäller och det gällerkommerskollegium. Det är ju i och för sig något positivt att notera alt manvisar respekt och intresse för vad dessa myndigheter har atl säga. Respektenför myndighelssynpunkter är inte aUtid lika stor när synpunkterna går på Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ tvärs medvad man där annars i oUka sammanhang kan vilja förfäkta. Om dessa myndigheter kan sägas att de är helt överens omatt det krävs en successiv rationahsering och anpassning av SJs organisation.Som kommerskoUegium uttrycker det är detta nödvändigt, om organisationen inteskall bh en belastning utan en positiv faktor i strävandena atl hävda statensjärnvägars ställning som transportföretag. I fråga om maskin- och verkstadstjänsten gäller att bådestatskontoret och tiUstyrkt SJs förslag. KommerskoUegiumhar inte yttrat sig om detta. I fråga om länsanpassning av distriktsgränsernahar de tre berörda myndigheterna varit positiva, medreservation för att principen inte bör tillämpas så strikt atl inte avsteg kangöras. Om detta kan jag säga att undantag i specieUa faU givetvis skall kunnagöras om det är motiverat exempelvis av starka näringsgeografiska skäl. Det kansom det framhålhts i propositionen ske genom enlreprenadar-rangemang meUandistrikten. När det sedan gäller drift- och bandistriklensorganisation och avgränsning vUl jag understryka att inte någon av de treberörda remissinstanserna har underkänt statens järnvägars organiationsförslag.Vad man har gjort är att man haft en rad synpunkter på de faktorer som börbeaktas när man utformar organisationen, men man har ansett att del krävsredovisning av ytterhgare utredningsmaterial för alt man skall kunna ha enbestämd uppfattning om förslagens ändamålsenhghet. Man har alltså inte sagt vare sig ja eller nej tiUförslagen som sådana. i , i ochherr i tog med stor frenesi upp åtminstone två av dessaremissinstansers instäUning, nämUgen statskontorets och riksrevisionsverkets.Herr talman! Just på grund av att de upptog så lång lid med detta i sina inläggber jag om ursäkt, om också jag lar mig friheten att något närmare gå in påstatskontorets och remissyttranden. Statskontoret säger exempelvis: "SJ.s skrivelseinnehåller ett antal konkreta förslag till administrativa och organisatoriskaförändringar som i huvudsak verkar rimhga. Vissa förändringar bör enhgtstatskontoret genomföras relativt snart så att rationahseringsvinster kanuppnås snabbi, medan genomförandet av vissa andra förändringar som i och försig betraktas som rimliga arbetshypoteser bör uppskjutas liU resultatet av engrundUgare översyn föreligger." Hur tänker sig då statskontoret att denna översyn skaUbedrivas? Först skuUe del ske genom en genomlysning av intressenternas krav.Som intressenter anger man oUka grupper av anställda, resenärer, befraktare,leverantörer, regering, riksdag, vägmyndigheter, miljömyndigheter m. m. samtlän och kommuner. Vidare, säger statskontoret, skuUe del gå liU så alt denförväntade tekniska utveckhngen skall genomlysas. En målprecisering skall skemot bakgrund härav och av statsmakterna uttalade mål för hela trafikpohtiken.Detta viU statskontoret börja med. I en andra fas skaU man sedan gå in på tänkbaralångsikliga strategier och först i en tredje fas därefter skulle manbörja dra slutsatser beträffande organisationens utformning och införandet avohka administrativa förbättringar. Det här är vad statskontoret menar med sinöversyn innan man skaU göra någonting annat. Jag skall inte förmena vare sig statskontoret eUer någonannan myndighet att säga precis vad de tycker och tänker. De skall naturligtvisfrån sina utgångspunkter föra fram de önskemål de har om utredningar. Jagtillåter mig, herr talman, alt konstatera, atl skuUe regeringen stäUa sådanahär krav på utredningar för att ta stäUning tiU organisatoriska frågor av denart vi nu behandlar här i , då skulle statsförvaltningen varaorganiserad som på 1930-talel, Man kan naturUgtvis vidare fråga sig hurulskottsmajoriteten har tolkat remissyttrande. Ja,konstaterar att den nu föreslagna omorganisationen innebärett fullföljande av den omorganisation som inleddes som enanpassning görs till ändrade strukturella förhållanden på det lokala planet.Sedan yttrar man sig över SJs förslag att antalet driftdistrikt skall minskafrån elva tUl åtta. Man säger: "SJ har enhgt verket inte lämnat någonnärmare motivering till den föreslagna distriklsindelningen.Riksrevisionsverket anser sig därför inte ha någon möjUghet att bedöma förslagetsändamålsenhghet. Beslut om ny dislriktsindelning bör inte fattas förrän SJutrett denna fråga ytterhgare. Enhgt verkets mening bör SJ därvid pröva om inteen bättre anknytning till näringsgeografiska områden kunde ernås om antaletdistrikt reducerades mer än vad SJ föreslagit." Både i och iAlvesta går upp i talarstolen och hänvisar till detta riksrevisionsverketsyttrande som stöd för utskoltsmajoritetens ställningstagande. iAlvesta, som hade en rakt motsatt uppfattning, nämhgen att man inte bör företanågon minskning av distriktens antal, använder yttrande, ivUkel förordas en länkbar ytterUgare nedskärning av antalet distrikt inte tillåtta utan kanske till fem eller fyra, som skäl för att konstatera altriksrevisionsverkel delar hans uppfattning om ett oförändrat antal distriktvid SJ. Jag har med delta velat belysa hur man kanutnyttja remissyttranden. Man påstår att innehållet i dessa yttranden är detrakt motsatta mot vad det egentligen är. Atl under sådana förhållanden i utskottets betänkandeåberopa några remissinstansers synpunkter på otillräckUgt underlag i denremitterade SJ-skrivelsen är verkUgen en nödutväg att tillgripa för den som haren förutfattad ståndpunkt eUer fixerade bevekelsegrunder när de börjardiskutera. Hade man , på tal om information eller brist på information omdetta, känt det så alt informationen inte var tillräcklig för vissaulskotlsledamölers behov, då hade man kunnat be företrädare för departementetatt komma till utskottet och svara på frågor och lämna kompletterandeuppgifter. Jag hade med nöje låtit dem göra hur ingående föredragningar somhelst. Del kan kanske också förefalla anmärkningsvärt, men det är del givelvisinte, för del var inte ytterhgare information man ville ha. Den kunde bh enbelastning, när man skulle ta en mer eller mindre förutfattad ståndpunkt. Mennog om delta. Låt mig övergå ett ögonbUck tiU sakfrågan. Låt oss dåförst konstalera att är ett förelag som arbetar på en hårdoch krävande Iransportmarknad, där det gäller att följa med i utveckUngen, atlsuccessivt anpassa transportapparaten och den administrativa organisatio- Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ nen ochatt anpassa och utveckla servicen så att verksamheten svarar mot kundemas krav.Först och sist gäller det bl. a. att rationaUsera och alt hålla nerekostnaderna. Gör man inte det vid , då förlorar man kundernatill andra transportgrenar, trafikgrenar och transportföretag som bättre kanhänga med i utvecklingen. Näringslivet har nämhgen inte råd att låta sinatransporter utföras av ett orationellt och ineffektivt företag, I fråga ompersontrafiken gäller det alt relativt sett hålla prishöjningarna inom rimligagränser, så att allmänhetens resebenägenhel inte avlar. Vad händer, herr talman, när SJ anser det nödvändigt attändra sin regionala distriktsorganisation på ett sätt som kräver riksdagensgodkännande? Jo, först gör utskottsmajoriteten i betänkandet en läpparnasbekännelse och säger att utskottet "funnit starka skäl i och för sig talaför en omorganisation. Del är sålunda av stor vikt att de organisatoriskaförändringar av distriktsorganisationen vidtas som genom den tekniskautveckhngen och trafikens förändringar i skilda hänseenden bhvit mer ellermindre nödvändiga." Ulskottsmajoriteten säger sig inte heller motsätta sig enändring av distriklsindelningen. Emellertid bör beträffande de oUka distriktensstorlek och avgränsning samt valet av huvudorter ytterhgare utredning ochöverväganden komma till stånd. "EnUgt utskottets uppfattning har nämligende näringsgeografiska och regionalpohtiska förhållandena i landets ohka delarinte tillräckligt beaktats." Här har man under uttalande av regionalpolitikens ochnäringsgeografins lov kommit långt i fråga om cynism. Jag säger cynism, eftersomde som uttalat dessa ord är väl medvetna om att alternativa förslag i fråga omdistriktsindragning skulle möta samma lokala och regionala motstånd som det härförslaget har gjort. Om vi inte föreslagit , och ulan i stäUett, ex. , och , vad hade man sagt dä? Vi hade fått enlokal och regional reaktion från dessa delar av landet som inte bhvit mindreskarp det försäkrar jag. Och vi hade kunnat påräkna ett majoritetsuttalande iutskottet det lovar jag som sett precis hkadant ut som det här. Vad hade hänt, herr talman, om vi föreslagit tankensvindlar något men i regionalpohlikens tidevarv kan man väl få lov att uttalaen sådan tanke - atl Göteborgsdistriklet skulle dras in? Jag förmodar alt detskulle ha bhvit en mycket stark reaktion, med all rätt eftersom medden stora tyngd som näringshvet har där och den vikt orten har som bådeterminal och knutpunkt i särskUt hög grad kräver en effektiv service ochbevakning från SJs sida. Problemet är inte lättare, om man - som förordas i enmotion av i - skall la ett större steg och minskadistriktsantalet ytterligare. Jag säger det här bara för att visa vilketutrymme de av utskottsmajoriteten förordade regionalpohtiska aspekterna ger påfrågan. Det är mycket viktigt att de ohka partiernas agerande här slås fast.Bland dem som i ohka riksdagsgrupper och i trafikutskottet intagit en negativståndpunkt till propositionen - av lokalpoUtiska eller av mera, skall vi sägaallmänpoUtiska skäl - finner man mycket högröstade motståndare motexempelvis prishöjningar vid . Del finns ingen gräns förindignationen när det gäUer all höja taxorna. I själva verket bör kostnadshöjningarenhgt vissa riksdagsledamöters uppfattning mötas med prissänkningar. Samma SJ-entusiaster är också mycket livliga motståndaretill nedläggning av även mycket Irafiksvaga banor. Järnvägarna är omistliga,säger man, även när människorna visat ett i mycket hög grad bristande intresseför banorna i fråga. När man då, herr talman, med kalla siffror visar denurusla lönsamheten, talar vederbörande om samhällsekonomiska ochregionalpoUtiska aspekter utan atl kunna ge någon begriplig förklaring till vadsom läggs i dessa ord. Ordet regionalpoUtik, som täcker en myckel viktig del avdel poUtiska handlandet, får i sådana sammanhang, tjäna som en skrangUg krokall hänga upp ståndpunkter på när godtagbara, sakliga argument tryter - precissom i det här fallet med SJ-propositio-nen. Nåväl, dessa "SJ-fantaster" det är ettvårdslöst uttryck men det täcker också vårdslösa attityder - nekar sedantransportföretaget atl rationaUsera och effektivisera sinorganisation, att arbeta bort administrativ surdeg ur företagel, vilket just ären förutsättning för alt transportföretaget skaU kunna hålla i gång entillräcklig trafik och till relativt sett lägre taxor än vad som eljest ärmöjligt. Jag vill bara understryka atl de som spelar dessa dubbelroUer inte börförtjäna uppmärksamhet när de nästa gång går upp i varvtal om prishöjningar vidstatens järnvägar. Själv är jag givetvis den första att beklaga dettautskoltsmajoritetens ställningstagande. Den här propositionen har av mig aldrignågonsin betraktats som poUtisk. Jag har sett det som en självklar skyldighetatt på allt sätt stödja i dess svåra uppgift att klaraekvationen: successivt höjda kostnader och en bestående god service åtnäringsliv och allmänhet. SJ är ett företag som vi alla bör vara mycketaktsamma om och ge rimhga chanser att fungera som aktivt och framåtsyftandetransportföretag. En annan sak som inger betänkligheter är de slutsatser somligger nära till hands att dra av hanteringen av och reaktionen inför dennafråga. Vad jag tänker pä är följande. När man har en regional stathg verksamheti ohka delar av landet, som i detta faU SJ.s distriktsexpeditioner, så blir detuppenbarUgen låsningar kring den etablerade lokaUseringen. Man har fått eninteckning i den berörda verksamheten, som man inte släpper ifrån sig, i varjefall inte om man inte får en annan och lika stor verksamhet istället. Jag tror att detta är en inställning som kan få mycketallvarliga konsekvenser. Om en verksamhet bedrivs effektivt bhr en sekundärfråga i förhållande till frågan om vederbörande kommun eller region får behållaett visst antal sysselsättningstillfällen. Eller rättare sagt: Man accepterarkanske en rationaUsering, men det får ske på någon annan kommuns eUer regionsbekostnad, inte på den egna. Bara man håller fingrarna borta frän det egnabordel. Summerar man sedan dessa lokala eller regionala opinioner,hamnar man i ett läge som innebär en låsning eller under alla förhållanden en Ändrad regional organisation av SJ 5 protokoll 1971. Ändrad regional organisation av SJ mycketlångsam och mödosam pohtisk hantering i organisations- ochrationaUseringsfrågor. För berörda statliga verksamheter uppstår dåsvårigheter. Om det är fråga om verksamheter som arbetar på enkonkurrensmarknad, kan följderna bli förödande. För man tanken vidare innebär det att när harbeslutat att ett stort antal centrala myndigheter skall utlokaUseras - ochkanske kommer att besluta om fler sådana utflyttningar - då skulleresultatet bh, om man drar lärdom av det fall som vi diskuterar , att dåhar statsmakterna mer eller mindre bundit sig för etl åtagande om ett visstkvantum statlig verksamhet. Del innebär att när man sedan i takt medUtveckUngen vill omorganisera eUer ompröva beslutet, slå samman organisationenmed annan verksamhet eUer över huvud tagel minska ner den, då möter manmotstånd. Har man fått en myndighet, har man fåll den, och skaU man bh av medden, skaU man ha något lika bra i stäUet, I ett läge då en större del av statsverksamheten än förnärvarande är utlokahserad kan man förstå vad en sådan instäUning kan leda tilli fråga om ineffektivitet. Det finns en risk att det som skall vara aktiva ochlevande verksamheter, som skall stödja samhällsutvecklingen, åtminstone delvisbhr försörjningsinrättningar. Och det är vi definitivt inte betjänta av, varkensamhället som helhet, den berörda kommunen eller regionen eller de som råkarvara anställda i en statlig verksamhet som kommit i bakvatten. hör det tUl saken i detta faU att regeringen haruttalat sig positivt när det gäUer viljan att överväga alt flytta andra statUgaverksamheter till de berörda distriktsorlerna, I propositionen uttalas sålundaatl delegationen för lokaUsering av statlig verksamhet för närvarandeöverväger de möjUgheter som finns att från ullokaUsera ytterligarestathga verksamheter. Del framhålles i propositionen: "Det är naturhgt attnu berörda orter där distriklsexpeditioner föreslås indragna , ochVäxjö omfattas av delegationens överväganden," Jag vill här erinra om vad omorganisationen innebär närdet gäller SJ :s distriktsexpeditioner. Den innebär alt tre distrikt kan slopasoch att två av de kvarvarande distriklsexpeditionerna - och -kan överta uppgifter från indragna distriktsexpeditioner utan någon personalökning,I två fall, och , bhr det fråga om vissa begränsadepersonalökningar. Totalt sett är det alltså fråga om en betydanderationaUsering, Att under sådana förhållanden, herr talman, hålla kvarpersonalen i delar av verksamheten som är motiverade kan förvissointe vara riktigt.