prot · FU0954 · 1971-12-31 00:00:00 — sade ocksä all den ekonomiska och politiska jag lademärke lill att han sade och politiska - ulvecklingen gär vidare och alt del 3 protokoU 1971. Utiikes- och handelspolitisk debatt kan kommaalt förändra vär posilion. Del var också etl av de yttranden av somgav mig anledning alt fundera över vad han egenlligen syflade på. Och lill slul, herr talman: leker med tankenpä det som kallas LUla , en i och för sig vacker och idealistisk bild,dvs. ett oberoende och neutralt mellan de två giganterna i ösl ochväsl sä uttryckte sig och anser att det skulle bidra lillavspänningen i världen. Tänk jag tror icke elt dugg på detla! Märk väl attLilla Europas aUra flesla stater är anslutna till den, som del heler.Atlantiska aUiansen, och jag tror då att man skaU vara bra blåögd för atthoppas alt delta skulle medverka till avspänningen, i synnerhet som vi nu harDavignonrapporten som pekar i rakt molsall riktning. Bara några få ord. Vad beträffar vill jag understryka att detär klarl alt vi bestämmer vårl handlande efler vårt eget omdöme. Men när viskall bedöma en viss situation i värt eget land, i eller i världen iövrigl, så måsle vi la hänsyn lill de faklorer som vårt handlande kan påverkasav. Då har kommit fram lill att etl erkännande av Östtysklandenligt hans omdöme skulle vara riktigt, medan jag vet att ell erkännande avÖsttyskland i närvarande situation enligt mitl omdöme är felaktigt. TiU vill jag bara säga alt jag med den störstatUlfredsslällelse lyssnat tUl hans hänvisning prolokollet när det gällervad han har sagt och vilka slutsatser man skall dra av det. Jag kan barainstämma i önskemålet alt vi skall läsa protokollet, och kanske vid någottillfälle och jag kan läsa det tiUsammans, För hen vill jag påpeka all jag aldrig nämnde ordel"reservkapten" beträffande . Jag talade om hans miUtäraerfarenhet. Om man skulle resonera som skulle det innebära attjag t. o. m. satte likhetstecken meUan den mililära erfarenhet som Alexanderden store hade och , Men det gjorde jag inle heller. Jag viUemellertid tiU förmän säga, alt min erfarenhet av honom som debattörär att han verkligen kan bita ifrån sig själv, varför i och för siginle behöver ila honom lill hjälp. TUl slut fru talman! När det gäller det historiskamissförståndet om vUl jag inte blanda mig i den debaiten. Under della anförande övertog fru andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. När del gäller den del av den här debatien somskall syssla med handelspolitik kunde man tänka sig att den framförallt borde klarlägga två ling: del ena huruvida det råder fortsatt enighet omden del av vår utrikes- och handelspoUtik som gäller förhällandel ochdel andra som vi nu kan dra upp riktlinjerna för, del fortsatta När det gäller den första frägan är det inle myckel jaghar att byta ord med hen Anlonsson om. Han ansluler sig helt lill regeringensbedömning. Men det finns etl par krumelurer i marginalen. Den ena är hansbeskrivning av sina egna insatser för information och enighet i EEC-frågan, Jagkan dock läla den passera. uppträder såsom en vicepartiledare med del ansvar som anstår en sådan. Men den andra krumeluren förljänar en kommentar, nämligenherr Anlonssons försök att bevisa att , framför allt företrätt avhonom själv, visade en helt enastående klarsynthelbeträffande möjlighel att nå medlemskap i . Man skulle redan då haskådat in i framliden och sell hur Davignon- och Wernersyslemen växte upp såsomoöverstigUga hinder. Jag vill bara påminna om all hanspartiledare så senl som i partUedardebatten forlfarande höll faslvid linjen att skuUe ansöka om förhandlingar som gällde medlemskap. Detvar försl när hade utsatts för regeringens pedagogik som hanaccepterade tanken all vi skuUe lämna vär ansökan öppen, vilkel även skedde inovember. Jag lyssnade med stort inlresse till , eflersomvi alla nu upplevl och pä olika salt deltagit i hans plågor och vända införhotet att behöva la ställning i EEC-frågan. Men jag tyckte mig kunna konstaleraalt det purgatorium som han har genomlidit nu hargivit ell visst resultat. acceplerar , säger han, det som ettpolitiskt faklum alt inte kan få fullt medlemskap i . Jag tolkardelta så att delar regeringens och bedömning att detär utvecklingen inom EEC, dvs. framför allt Davignon-och Wernenapporterna, somhar gjort att medlemskap är en praktisk möjlighet för . Dä är del bara elt klarläggande som behövs för att vi heltskall kunna föra undan den frägan ul ur diskussionen: Varför behöver della poliliska faklum för ell misslyckande i våra förhandlingar, om delhell och håUet beror pä utvecklingen inom EEC? Varför säger hen fram att regeringen har urholkat vår förhandlingsposition? Är inledella hell onödiga tvetydigheler, som pä nytt bibehåller den där behagligakänslan av all mumlar och inle här vägar tala ur skägget? Del voreangelägel och intressanl med elt klarläggande. Utrikesminisiern har redan hafl en diskussion med herrBohman om hans tolkning av neutralitetspolitiken och läget i samlsituationen mellan ösl och väst. Jag skulle vilja komplettera den analysen avherr anförande när det gäller hans beskrivning av EEC:s ulrikespolilikoch plats i det sammanhangei. gör en beskrivning av de utrikespolitiskaambitionerna ooch visionerna inom EEC, som han i slora stycken finnersympatiska, tilltalande och förenliga med de flesta länders iniressen. Del ärhonom obelagel att göra del. Han kommer sedan liU den punkl dä han drar sluisatsenav detla och säger: Ju slörre framgång de europeiska enhetsslrävandena får,desto slörre blir på läng sikl förutsältningarna för ett ekonomiskt ochoberoende neutralt mellan giganterna i öst Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt Del är fortfarande all right, om han hadestoppat där, men han traskar pä och säger efteråt: Att efler maltetav förmägan medverka i sådana strävanden torde framstå som naturligt för vårlland. Vi har alllsä allt inlresse av all inom de gränser vår utrikespolitikutstakar ge värl aktiva stöd ål denna målsättning på samma sätt som ochNorge gör. kan kanske säga att det möjligen är pä längsikl som vi kan ansluta oss lill detta och aktivt medverka pä samma säll somAtlanlpaktsländerna och , Men del är för värl ställningslagande , , och för våra förhandlingar och beslut under det kommandehalvåret, som ni utnyltjar visionen av som ett nyll maktblock som viskall ansluta oss till. Jag har dragit sluisatsen att vad som här beskrivs är enny UtrikespoUtik jag kan inle uppfatta den sä, all den skulle ha särskiltmyckel att göra med den neutralitetspolitik vi bedrivit och som vitänker bedriva i forlsältningen. En tolkning som jag gör av uppfattning tyckerjag styrks av den bäde lättsinniga och nonchalanta beskrivning som när del gäller EEC:s planer pä samarbete pä det UlrikespoUliska ochekonomiska områdel och ell neutralt lands möjligheter alt della i della. HerrBohman kräver reella förhandlingar. Del var del vi skulle ha krävl innan vifattade några beslut. Förhandlingar om vad? Jo, om behövliga och möjligaundantag frän de eventuella förpUklelser som vi kunde fä i Davignon- ochWernersamarbelel. Men kom ihäg att vi redan har konslaleral all vi inte kanacceptera Davignonsamarbelel bilvis eller partiellt. Vi kan över huvud lagetinle delta i etl utrikespolitiskt samarbete av del slag som EEC nu har inlett.Om delta var vi ense för fem, sedan, när regeringsdeklarationen avden utformades, I den slår del otvetydigt och klart, att i ettsådant samarbete kan vi inle della. försöker beskriva del som om vi skulleförhandla oss lill någon sorts partiell delaktighet i delta samarbete. har gjort ell stort nummer av att regeringenhar glidit, all regeringen har ändrat ståndpunkt. Del är dä högst befogat altskicka en lilen fräga tiUbaka: Vad har hänl med moderala samlingspartiet sedanden utom alt del har bytt partiledare med - tydligen -egnapersonliga poliliska ambitioner? Jag tycker ocksä all handlag med svenskutrikespolitik ställs i en viss belysning av hans påstående att vårt beslul attdeklarera all ell svenskt medlemskap inle längre är en praktisk möjlighelskulle ha skapat päfreslningar för del nordiska samarbetet. Vad bygger herrBohman delta påstående på? Såvitt jag vet har ingen annan politiker i någolannal nordiskt land talat om påfrestningar för del nordiska samarbetet. Denenda påfrestningen för det samarbelel tycks vara själv, om hanfortsätter med ullalanden av del slaget. Jag märker att i Slockholm fortfarande harstora svårigheter att placera in sig i det spektrum av attityder och äsiklersom har utformats kring EEC-frågan. Han slrider forlfarande mot en svenskanslutning liU EEC det är dock en väderkvarn , eflersom vi redan harkonstaterat att det inte blir fråga om nägon svensk anslulning. Han går längrei sill senasie anförande och säger, om jag har tolkat honom rätt, all vi inleheller skall ha nägol handelsavtal. Han säger att vi inle skall krypa bakomEEC;s tullmur. Däremot förklarar han att han är upprörd över attslatsministern och även andra har konslaleral all de som hell säger nej tUlvarje form av samarbele ger uttryck för en isolalionism. Del gör inlevänsterpartiet kommunislerna, säger . Vad är del då de vill? Jo,del framgår äntUgen här i anförandet, nämligen att del skall arbeia förär all med staterna inom den västeuropeiska gemensamma marknaden ingå sammatyper av överenskommelser som vi har med andra slaler, dvs. överenskommelsersom är vanliga mellan suveräna och självständiga staler. Jag har svårl alt troall man kan ullrycka del mera menlöst och mera diffust vad det här är fråga om.Del mäsle ju bli ell avtal under alla förhållanden, och del är ell avtal mellansuveräna stater som vi kommer att sluta med den uppläggning som förhandUngarnahar. kunde kanske besvära sig med alt tala om vilkel innehålldel avtal skall ha som han kräver att vi skaU skaffa oss. När del gäller den andra delen av debaiten,nämligen riktUnjerna för hur del forlsalla förhandlingsarbetet skall bedrivas,har både och tyckt sig se all den deklaration som lästesupp är ett passivt dokument ulan ullryck för vilja all nä nägra resullal,och man är myckel bekymrad för del. Vi säger däri alt allt det vi i deklarationen av den 10november uppställde som mäl för våra förhandlingar forlfarande gäller. Vibeskrev ocksä i denna deklaralion innehållel i etl sådant samarbete.Jag skall dock repelera detla, eftersom det i diskussionen med utrikesministernvisade sig alt utrymmei för medvetna eller omedvetna missförstånd fortfarandetycks vara stort. Del primära svenska intresset i det här sammanhanget är -det har vi sagt mänga gånger att få tullfrihet i all samhandel med etlutvidgat EEC. Del gäUer både induslri- och jordbruksprodukter. Vi har med allönskvärd krafl slrukil under belydelsen av ökad frihandel, inle bara förexportens ulveckling ulan ocksä för all vi skall få en av konstladehandelshinder ostörd struklurulveckling i vårl lands näringsliv. Men vi har också sagl alt vårl intresse inte begränsaslill tullfrihel. Vi inser ocksä betydelsen av all kan la en aktiv del iutvecklingen av det ekonomiska samarbetet i pä mänga andra områden. Delgäller exempelvis indusUiellt och teknologiskt samarbele del nämnde herrHelén arbelel pä alt undanröja andra än lullmässiga hinder för del friautbytet av varor. Det gäller ambitionen alt skapa fri konkurrens och välfungerande marknader i , Där ingår i diskussioner kring arbetsmarknad,kapitalrörelser och elablering, slrävan till en bällre samordning avkonjunkturer och ekonomisk politik i , Vi är posilivi instäUda tUl dennautveckling. Vi vUl la akliv del i arbelet för den, men del skall ske inom ramenför en bevarad nationell handelsfrihet och en fast och konsekventneulralilelspolitik. 1 de här avseendena är del ingenting som har ändrats.Regeringen har giorl den bedömningen alt den lösning av del lullpoliliskasamarbelel Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt som bästkan tjäna som underlag för den breda samarbelslösning vi efterslrävar är entullunion meUan och EEC. Till della - dvs. all gä in i en luUunion medEEC genom etl särskill avtal förklarar vi oss beredda iregeringsdeklarationen frän november. Inte heller i det avseendel har någontingändrats. Men jag vill göra mina meddeballörer och kammarensledamöter medveina om att varje lösning har sina komplikationer. En luUunion ärinte bara tullfrihet i samhandel. Den innebär ocksä alt den som är med i ensäda union skall harmonisera sina tullar mol Iredje land. I del här falletinnebär harmoniseringen ganska naturUgt alt del blir som fär anpassasina yllre tullar till EEC. Frän svensk synpunki har en sädan anpassning ingelsjälvständigt intresse. Vi har ingen anledning all driva just del intresset.Det belyder vissa lullhöjningar pä en del områden med negativa konsekvenser förproduktionskostnaderna i våra förelag. Men med elt undanlag oljan är dessakonsekvenser inle värre än alt vi kan bära dem, och dessutom motverkas de avtullsänkningar pä importen frän EEC. Sedan är del en annan sak. I den tullunion som EEC harbyggl upp skall medlemmarna i princip driva en gemensam lull- ochhandelspolilik utåt. Ännu har man inte helt realiserat det här, men maneftersträvar del. När vi deklarerade vär beredskap all gå in i en tullunionmed EEC betydde det också alt vi är beredda all anslula oss UU denhandelspoUtik som EEC kan komma att bedriva i framliden. Vi kan göra del destolältare som EEC:s aUmänna inställning till ulvidgad frihandel och forlsalllullavtrappning på världslig basis slär mycket nära de principer och strävandensom stött och stöder. Men vi måsle göra en reservation mol den gemensammahandelspolitiken, och det är ingen ny reservalion. Den gjordes redan i 1962års ansökan om förhandlingar med EEC om en associering. Bakgrunden är heltenkell all handels- och tullpolilik kan användas i utrikespolitiska syflen eUeråtminstone ges en utrikespolitisk udd som led i något slag av ekonomiskkrigföring. Därför mäsle vi förbehålla oss rällen att bedöma framtidahandelspolitiska åigärder, som EEC kan komma att vidta mot tredje land, urneutraUtelspolilisk synpunkt. Del kan också belyda att vi avstår från svensktdeltagande i sådana åtgärder eller avtal som enligt vär egen bedömning stridermot neutraUlelspoliliken. Jag bedömer det inle som särskUl sannolikt att sädanahär förbehåll någonsin kommer all behöva aktualiseras, men vi måste ändå ställakravel att ha rällen till förbehåU. Det vi inte vet är om vär förhandlingspart gär medpå alt ge oss en sädan särstäUning i luUunionen. Den frägan kan vi inte fä svarpå förrän vi har gått in i förhandlingar. Därför är del omöjligt altpåstå alt etl avtal om en tullunion med full visshet kan uppnås. VåraförhandUngar kan naturligtvis stöta pä svårigheter av det slag somjag nyssnämnde eller ocksä pä andra svårigheler som vi inte känner till. Men omsvårigheter uppstår kommer det inte att bero på att den inågot slag av trUskhel konstruerar nya svårigheter eUer sädana som inte finns. Jag trorman bör observera en sak: Förväxla inte trosvissheten när det gällerprognoser angående förhandlingarnas resultat med beslutsamheten att med faslheloch konsekvens försöka driva förhandlingarna till framgång. I sak kan vi alllsäta en harmonisering och förpliktelse i en omfattning som svarar mot entullunion. Del är del väsentliga. Skulle samma mål, när det gäUer frihandeln,faslhelen och varaktigheten i samarbelel kunna nås också i andra lösningar såser vi inget skäl alt nu på förhand avskriva dem. Del har väckts frågor och ställts förslag som gäller vårinformationsverksamhet. Det är framför alll tvä Ung som regeringen harkritiserats för. , och jag tror också , var för del försiainne på att de okunniga och iUvUliga krafterna har fått häria ostört. För detandra har det pästålls att vi har haft en myckel dälig kontaki medarbeismarknadens och näringslivels organisationer. TiU , som framföraUl har intresserat sig för våra kontakter med näringslivels ocharbeismarknadens organisalioner, vUl jag säga all vi har två fora för sådanakontakter som gäller både näringslivel och arbetsmarknaden. Det ärhandelspolitiska rädel och rådgivande kommiltén för integrationsfrågor. Vi harmed dem haft relativt täta överläggningar, öppna och livliga diskussioner. Närdet gäller jordbruk och fiske finns det regelbundna kontakter meUanjordbruksdepartementet och företrädare för jordbrukels, trädgårdsnäringens ochfiskels organisationer. Jag vet inte vilken organisation del är som känner sigha för Utet kontakter med regeringen. är välkommen alt upplysa omvem som stäUer större krav pä konlakl och information. De organisationer vi harkontakt med i dessa former har i varje fall, sävill jag förslär, förklarat signöjda. När det gäller vär informationsverksamhet skaU jag intetrötta kammaren med att räkna upp det malerial som vi nu alltsedan EEC-fråganöver huvud taget blev aktuell sänt ul och på olika sätt ställt tUl den aUmännadebattens förfogande. Del har varit etl riugolal pubUkationer, och ytterligareell antal kommer denna vär. Problemet är inte bristen på material och påinformation - det är inte det som herrarna beklagar utan vad ni kräver är ettannat slags information. Del är en information som stämmer överens med vad nitror eller hillills har trott i denna fråga. Det kommer fram när bäde herrHelén och bekymrar sig över de här kraflerna som fritt fär härjainom socialdemokratiska partiet och arbetarrörelsen. Jag tycker inte ni skallslösa era krafler pä att länka pä det. Det är en fräga som vi kan lösa själva. Som läget nu har blivit så freslas vi att tro att om delär någon som har misslyckats med sin interna information och att tygla sinaegna okunniga och illvilliga krafter sä är det hen , som inte vågar talaul av rädsla för den splittrade opinionen i sill parli, och , somtvingas slä de mest vidunderliga saltomortaler med svensk utrikespolitik i sinrädsla för de krafter inom näringslivel som ingenting har lärt och ingentinghar glömt när det gäUer denna fräga. Det är också på det sättet som vi mäsle bedöma dettaganska märkliga förslag alt staten skulle med skattemedel bekosta en kampanjsom skulle Utiikes- och handelspolitisk debatt Utiikes- och handelspolitisk debatt förasunder mollol "samverkan med EEC". Del mäsle rimliglvis belyda att viskall utforma en propagandakampanj i ell givel syfle med inriklning pä allprägla in bestämda värderingar och uppfattningar hos människorna. Jag lyckerdet är en fantastisk idé. Vi kommer sä småningom att få en debatt här i ,där ålminslone tvä av de partier som är eniga om del här förslaget, kommer allmed ohygglig krafl värna om opinionsbildningens frihet. Skulle del betyda all della bidrag - jag tror nägon nämndepressen också bara skulle lämnas lidningar och organisalioner som ärvilliga att "stödja" tanken pä en samverkan med EEC? Skulle visorlera borl Aflonbladel t. ex. och säga att tidningen inte fyller kraven närdet gäller information? Nej, jag tror ni gör klokl i att skrinlägga della förslagoch i stället använda de resurser som ni har inom era egna organisationer ochparlier för att driva den fria opinionsbildning och åstadkomma delsjälvsländiga underlag för debatten som denna fräga bäst är betjänt av. () kort genmäle; Handelsminislern viUe här måla bilden av attdet skulle ha lagil mig väldigt lång lid att för räkning kommafram att vi konstaterar alt del är ell poliliskl faktum attsvenskt medlemskap i kan förvärvas. Nej, , redan iutrikesnämnden sade jag att vi utgär från del poliliska faktum som nuföreligger, att det inte är möjligt att vinna svenski medlemskap. Jag tycker del är Utet överraskande att , liksomutrikesministern, försöker konstruera motsättningar om dagsläget i politiken istället för all vara angelägen om - som man säger i de formella deklarationerna att samla en sä bred opinion som möjligl bakom den svenska förhandlingslinjen.Herr Feldl har ju här i sill anförande pä etl som jag tycker skickligt sättredovisal tullunionens möjligheler och svårigheter. Han har gjort del i näraanknylning tUl 1962 ärs förhandlingsuppläggning. Vi är ju också alla medveinaom att tullunionen inle köpes utan uppoffringar, att det kommer all kosta bådeförhandlingsskicklighel och uppoffringar för att nä det målet. Men det är välrimligt att man, eftersom detta tydligen är regeringens mål, konstaterar atttullunionens alla fördelar inle kan vinnas annal än just inom en tullunion ochatt vi därför - med lanke pä alt regeringen dock har backat elt sleg från sinegen ursprungliga uppläggning - är angelägna om alt regeringen med kraft skaUengagera sig i förhandlingarna i och i den inåt riktadeupplysningsverksamheten, syftande UU all klargöra vari dennaförhandlingsposilion beslår. ironiserar över den lyp av informaiion som viönskar och menar alt den skulle vara nägol slags munkorg pä den friaopinionsbildningen osv. Nej, det är del verkligen inte fråga om. Men vad viönskar är att man skulle samla alla de organisalioner som man har kontaki medinom arbetsmarknaden och näringslivet saml de politiska partierna tUl en stönekonferens för att där klarlägga mera i detalj än vad som kan ske i en sädan härriksdagsdebatt förhandlingsposilionens fördelar och nackdelar, möjligheter ochinnebörd och all frän den ulgångspunklen varje Utiikes- och handelspolitisk debatt organisalion sedan själv i traditionella former skulle kunna driva sin Nr 54upplysningsverksamhet. Vi har verkligen inte slörre svårigheter än ni i dennafråga. Jag tror snarare alt inom folkpariiel opinionen är mera samlad än inomsocialdemokratin när det gäller inställningen . Hen Feldl gjorde ell bra inlägg i enarlikel i Aflonbladel om EEC och vår frihel, där han jusl sade att det varangeläget att öppna samtal i motsats , som dä redan hade dömt ul vissadelar av förhandlingspositionen. Hen Feldl polemiserade mot det och har i denhär artikeln formuleringar som anger hur en sädan upplysande informaiionlämpligen kan läggas upp. Vår förhoppning är aUtsä att regeringen beaklar detta frånsamtliga tre oppositionspartier uttryckta önskemål och alt regeringen nu lariniUativ för att sprida kännedomen om den svenska förhandlingspositionen, ickeför all därmed lägga munkorg på någon ulan för att ge alla de människor, somönskar konkret upplysning om vad regeringen egentligen eftersträvar förSverige, argument och fakta för att möla den Ulvilliga debatt som förs i dennafråga. Den förs i regel inte inom det socialdemokraUska partiet utan ulanfördetla, av vänstergrupper som med slagord, banderoller och grovt tillyxadeargument försöker att misstänkliggöra ävzn den nuvarande positionen. Det mästeju vara i regeringens eget inlresse att en bred allmänhet har kännedom om dessaargumeni och kan bemöla det alltför känslomässiga lalel om aUa EEC:svidunderligheler. Jag tog vidare upp en annan fräga, som bädeulrikesminisiern och handelsministern gäll förbi, nämligen hur man betraktardel mandat som nordiska ministerrådet har fält genom Nordiska rådetsrekommendalion och som - om jag minns rätt samtUga svenska ledamöter röstade för. Det är angeläget att få veta om ni verkligen tänkerutnyttja delta ministenåd dels för alt fortsätta arbelet på täta nordiskakontakter för vidgat ekonomiskt samarbete i , dels för det gemenskapsintressesom ligger i alt hålla kontakt under själva förhandlingarna. Jag hoppas all handelsminislernvill se på dessa frågor i en konstruktiv anda och inle skall försöka att skapakonstlade molsällningar. Ni kan rimligen inle vara betjänta av della när niskall möla förhandlarna i . Där är det väl ändå en styrka att ni inteframstår som beroende av en kommunistisk eller halvkommunislisk opinion iSverige, utan att ni har en bred svensk opinion bakom er, som ni ju i flerasammanhang redan har åberopat. HerrBOHMAN (m) korl genmäle: Handelsrrunistern hoppade in iutrikesministerns galosch-er och ville - Uksom han göra gäUande att jag här harpresenterat en helt ny - underförstått för vårl land farlig - utrikespoUtik, dåjag har redovisat vad som håller på att ske i och de förhoppningar somknyts till denna utveckling. Men jag lämnade den redovisningen bl.