prot · FU09100 · 1971-12-31 00:00:00 — Jagkan försäkra att vi mycket noga följer U 68 :s arbete, som ju har denproblematiken att ta hänsyn tUl, och att vi med den här lokaliseringen av enbibliotekshögskola till inte har gjort någonting som kommer att försvåraden framtida utveckUngen på högskoleområdet, med den utgångspunkt som herrMolin tog upp. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. () kort genmäle: Först denna organisationskommitté! Jag ärklar över att det kan vara praktiskt för en departementschef att tillsätta enorganisationskommitté som skaU utforma detaljerna, men det är skUlnad pådetaljer och detaljer. Här är det ändå fråga om det som borde ha stått ipropositionen, herr statsråd. skulle syssla medlokalfrågor och liknande där nere i , om den nu kommer dit. Men det harblivit något helt annat. Direktiven har bhvit ett slags kompletteringsproposition,och det är det jag tycker är allvarligt. Vad betyder detta med ett förtydUgande? Hen statsrådetskojar med mig och säger att jag har fått veta detta i . Vadspeglar det för roll var jag har fått reda på det, om jag nu talar om förutbildningsministern att man blir mycket brydd när man i utskottsbetänkandetläser den ena märkUga formuleringen efter den andra: "Utskottet sominhämtat förtydUgande upplysningar" osv., "skaU enligt vad utskottetfått bekräftat så tolkas", "det finns såsom departementschefen iannat sammanhang uttalat". Statsrådet måste väl ändå förstå att en enskUdriksdagsman som inte varit med i börjar undra vad det härär för någonting. Sedan får jag veta att detta innebär att det i utskottetcirkulerat en promemoria som jag som enskild riksdagsman inte har fått se. Vi fick motionera , sista motionsdagen var visstden . Sedan bökade utskottet arbeta. Under den tiden tUlkom ytterUgarefakta i målet genom en hemUg promemoria. Dä vUl jag bara sluta med att fråga: Anser regeringsledamoten ochriksdagsmannen från , tidigare fotbollsspelare i Elfsborg, och med enbibliotekarie i familjen, bördig från , att detta är riktigt gentemot ossandra enskUda riksdagsledamöter, att detta är konstitutionellttiUfredsstäUande? Jag vore ytterst tacksam att få svar på den frågan. Hert () kort genmäle: Jag tyckte inte att det citat urpropositionen som utbildningsministern gav var ett bevis för att propositionenoch utskottsbetänkandet innehöU samma sak på denna punkt. Vad statsrådetciterade ur sin egen proposition var att några andra formella behörighetskravför tillträdet tUl bibUotekarieutbUdningen än de som gäller för tiUträde tiUuniversitet inte skuUe finnas. Man skuUe alltså inte ställa upp någrainträdeskrav i form av universitetsutbUdning. Vidare citerade statsrådet isamma stycke att han räknar med att man skuUe få tillgodoräkna sig Utbildning av bibliotekspersonal m. m. a.ytterligare teoretiska studier. Det är väl ändå en rätt väsentlig skillnad omman uppstäUer universitetsbUdning som ett krav för tillträde eller om manmedger att den får tiUgodoräknas vid konkunens för att komma in. Jag tycker attdetta nu inte är så betydelsefullt. Den semantiska omprövning som skett hargått i rätt riktning. Jag vill också säga att när det gäller bibUotekarier vidforskningsbibliotek, är det ett helt tillfredsställande förtydligande. Jag utgårdå från att man måste ha specieUa regler för antagning till bibliotekshögskolanav personer som har för avsikt att bU bibUotekarier vid forskningsbibUotek.Annars går det inte ihop. På dessa punkter tycker jag aUtså att det hela ärtUlfredsstäUande. När det sedan gäller detta med meritering utöver 80 poängvill jag först säga att jag tycker att det är riktigt att man skall få meriterasig också genom relevant praktisk yrkeserfarenhet. Det har jag inte något somhelst emot. Men frågan är ju om man alls skaU få räkna teoretiska studier viduniversitet utöver . Där är läget det att med nuvarande akademiskgrundexamen som motsvarar 120 poäng och blir det i allmänhet, om destannar vid 80 poäng, en minskning jämfört med vad nuvarande bibUotekarier medvanUg akademisk grundexamen har. Varför viU då t. ex. jag att man skaU få tUlgodoräkna sigstudier utöver 80 poäng? Självklart därför att sådana teoretiska studier ärutomordentligt nyttiga för bibUotekarierna i deras framtida roll i samhället.Det är naturligtvis därför att det är till glädje för biblioteken attbibliotekarierna har gjort dessa studier som jag tycker att de skall få tUlgodoräkna sig dem. Statsrådet tyckte att vi skyggade för problemen när vi togupp dem. Jag tror mte att det är så; snarare är det nog så att man skyggar förproblemen om man inte tänker på de många icke yrkesverksamma humanister ochsamhäUsvetare som finns och som det på sitt sätt är ett slöseri medutbildningsresurserna att inte använda, t. ex. vid bibUoteken. Av hen MoUns senaste inlägg viU jag bara taupp frågan om övermeriteringen, dvs. meriteringen utöver de 80 poängen. Jag ärmycket bestämd motståndare tUl en sådan övermeritering. Ett skäl tiU det är attjag inte alls tror att vi får bättre bibUotekarier genom att tillåta en sådan.Att man har råd att Ugga länge vid och studera kanske relativtplanlöst är ingen garanti för att man blir en bra bibUotekarie. Om man tiUåterövermeritering är det däremot risk för att duktiga ungdomar som inte har rådatt Ugga vid universitet kommer att slås ut. Det är bl. a, därför somjag är emot en övermeritering. Ett annat skäl till det är att vi har begränsadeekonomiska resurser. Vi har inte råd att låta hur som helst användaspå ungdomsutbildningen; vi måste se tiU att vuxenutbUdningen också fårresurser. Och här är det ändå fråga om att vi får en bibUotekarieutbUdning som,beroende på hur det tar att nå de 80 poängen, ändå bUr mellan fyra lång. tror jag att vi kan utbilda bra bibliotekarier. noteraralltså att på den punkten finns inga skiUnader mellan utskottet och mig,däremot mellan och mig. Hen Wennerfors menar att organisationskommittén bara skallfå syssla med lokalfrågor och dyUkt. Det var intressant att få veta att det ärdet utrymme som är beredd att ge expertgruppen ochorganisationskommittén. För min del tycker jag att det är utomordentUgt viktigtatt människor med den praktiska närheten tUl problemen får ett betydandeinflytande över t, ex. den besvärUga frågan om kvoteringen. Men jag noteraralltså att vad kan tänka sig att överlåta åt dem är lokalfrågan punkt och slut. Jag noterar också att vi när anslagspropositionen skaUbehandlas får tUlfäUe att återkomma tUl en riksdagsdebatt, om vara intresserad av att delta på detta intressanta område i diskussionen. Sedan klagar fortfarande och det är migobegripUgt - över denna hemliga promemoria. Men varför vände sig herrWennerfors inte tiU sin egen partirepresentant i utskottet, om han ville haytterUgare informationer? Eller varför vände han sig inte tiU departementet ochresonerade om propositionen? framstäUer han det som om han jagade enpromemoria som vi försökte hemlighåUa. Varför tog ettresonemang med mig här i ? Vi har ju umgåtts rätt mycket den härvåren, därtUl nödda och tvungna. Det hade funnits utomordentliga möjligheterför oss att resonera om denna hemliga promemoria. Jag har givit förklaringentill varför vi inte velat publicera den tidigare: Vi ville awakta utskottetsresultat innan vi bestämde oss för de slutliga skrivningarna. Jag tror attUtbUdningsutskottet har aU respekt för en sådan ståndpunkt. undrar också om jag anser detkonstitutioneUt tiUfredsställande. Jag vet inte vad syftar på.Han räknade upp en rad faktorer som jag tycker är tämUgen onintressanta isammanhanget. Jag är inte särskilt stolt över mitt fotbollsförflutna, så jagskall inte kommentera det och inte heUer mina personliga relationer till enbibliotekarie. Jag konstaterar att det är helt andra faktorer som har varitvägledande för mig, när jag efter fattig förmåga och med hjälp av godamedarbetare har försökt utforma den här propositionen. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Hen () kort genmäle; Jag har väldigt svårt att förstå att man kansäga att man inte skulle få bättre bibhotekarier om de hade läst ytterUgare ettår vid universitet. Är det inte bättre att ha bibUotekarier som har läst treutländska språk än sådana som har läst två utländska språk t, ex,? Det fanns ett uttryck i utbUdningsministerns senasteinlägg som kanske var nyckeln tiU det här förslaget. Han sade att det är ingenidé att låta de blivande bibhotekarierna gå kvar alltför viduniversiteten och bedriva planlösa studier. Det är möjhgt att humanister vid desvenska universiteten under tiUbaka I tiden faktiskt ibland harstuderat planlöst det är i så faU bl, a. en följd av den utbildningspolitiksom har bedrivits men vi har ju nu genomfört ett nytt system vid de friafakulteterna, och vi har ju infört de fasta studiegångarna just för atteUminera aU den här planlösheten. Det är väl ändå inte så att man inom Utbildning av bibliotekspersonal m. m. utbildningsdepartementetnu har så liten tilltro tUl reformen med de fasta studiegångarna att man viUflytta ut den mesta fackutbildningen från de fria fakulteterna därför att PUKAShar lett till planlösa studier? () kort genmäle: Om man i denna organisationskommitté hade fåttdirektiv att syssla med de här frågorna som gäller detaljerna, varom statsrådethar talat tidigare, skulle jag kanske inte ta detta så pass allvarligt. Men närdet i dessa direktiv till organisationskommittén finns en komplettering av detsom egentUgen borde ha stått i propositionen, då tycker jag att det börjar bliUtet allvarligt. Är det inte vi här i som skall fatta beslutet omriktlinjerna för utbildningen? Det är väl inte organisationskommittén som skallgöra det, utan det är ändå , det är statsmakterna. Det är detta jagtycker är så aUvarligt, Sedan säger herr statsrådet att vi har haft så mycket tidpå oss att träffas här i korridorerna . Menar hen statsrådet att viandra riksdagsmän, som inte känner till att regeringen t. ex, har ytterligare synpunkter på ett ärende eller vill framföra ett slagskompletteringsproposition, skaU springa runt och fråga statsråden om det här ikorridorerna? Det är ju helt omöjligt. Om ni har missat med en proposition, då får ni väl anmäladet på något sätt så att aUa vi övriga får de informationer som vi behöver föratt kunna fatta beslut. Jag tycker att detta är konstitutionelltallvarligt, och jag är överraskad över det svar som jag får av enregeringsmedlem och ledamot av . HenWIKSTRÖM (fp): 1 början av den här debatten gjorde jag ettkort inlägg, präglat av den ekumeniska anda som karakteriserarutbildningsutskottet. Jag hade tänkt nöja mig med det, men några formuleringari den senare debatten gör att jag ändå känner ett visst behov av att lägganågra synpunkter på frågan om propositionen och utskottets handläggning; jagtänker närmast på att utbildningsministern använde uttrycket "denborgerliga blockeringen" i fråga om tolkningen av den här propositionen. Det är möjligt att de motionärer som har funnits inomfolkpartiet och och moderata samUngspartiet och vänsterpartietkommunisterna allesammans har missförstått propositionen, och det kan väl ocksåhända att ledarskribenterna i och och andratidningar som har skrivit om detta också har varit obegåvade nog att inte kunnaläsa rätt innantUl. Men det är ju Utet mera förvånande när utskottet uppvaktasfrån aUmänna bibUoteksförening, folkbibUo-tekariernas organisation ochandra håU med en vädjan att utskottet skaU frångå propositionen. vill jag inte dramatisera detta. Jag tycker att vimycket väl kan ha den välviUiga tolkningen att man egentUgen inom departementethar avsett att kvaUteten inte skulle sänkas. Men då tycker jag att man skulleakta sig för att använda ett sådant uttryck som att det skulle vara fråga om enblockering från vår och från andras sida, utan man borde helt enkelt säga:"Vi kunde ha uttryckt det här Utet klarare," Jag ser ingen anledningatt ironisera över ett sådant erkännande, UtbUdningsdepartementet är ettbelastat departement, och ingen kan begära att man på alla punkter skall kunnaskriva fullödigt. Ett misstag händer så lätt, även på ,och jag tycker inte det är någon skam att säga att "det här blev Inte såbra uttryckt som vi hade önskat". Ett sådant erkännande hade haft denpraktiska fördelen att vi som har motionerat hade sluppit arbeta med dennafråga. Som statssekreteraren i utbUdningsdepartementet uttryckte det iutskottet när vår motionskläm lästes för honom: "Ja, men det är egentUgendet vi har avsett." Det tycker jag är bra, men då kunde man ju ha ägnatsina aktiviteter åt annat än att motionera! Jag tycker inte att vi skaU utnyttja ett erkännande fråndepartementets eller utbildningsministerns sida på en sådan punkt att dethar skett ett misstag eUer att man har uttryckt sig otiUfredsstäUande ochblåsa upp en väldig kampanj om det. Jag skulle vara beredd att acceptera detoch säga att saken är klar för min del. Det är ändå fråga ombibliotekarieutbUdningens kvaUtet, inte om propositionens. Detta har jag velat säga för att i någon mån korrigera detintryck som utbildningsministerns anförande möjligen kunde ge. Jag har alltsåinte velat polemisera på den här punkten utan bara velat säga att jag hartolkat det så att man på departementet innerst inne är medveten om att det intevar någon bra produkt man lämnade fram om nu intentionerna var de som jaghoppas att de var, nämligen att kvaliteten skulle bibehållas oförändrad. Detviktigaste, och det jag försökte framhåUa i mitt långa inlägg ibörjan av debatten, var att det nu råder fuUständig enighet om attbibliotekarieutbUdningens kvaUtet skall bibehållas. Det är klart att detutlöser en känsla av tillfredsställelse hos oss i utskottet att vi i enighetkan .slå fast detta, inte bara med hänsyn till alla bibliotekarier och andrasom har uppvaktat i frågan, inte bara med hänsyn till att utskottet alltid kanvara tillfredsstäUt med att lämna ifrån sig en produkt som i sak är bra, utandärför att vi tror att detta betyder väldigt mycket för svenskt kulturUv, svensktfolkbUdningsarbete och över huvud taget hela vårt utbildningsväsen. Så bara några ord tiU i , I ettanförande som jag i övrigt inte har mycket att invända mot sade oppositionen inte i någon fråga fått majoritet i ivår. Ja, det beror verkUgen på hur man lägger ut texten! När det är enighet iett utskott, är det som bekant inte så att någondera parten har majoritet utanman har gemensamt kommit fram till en ståndpunkt som man tycker är rimUg, Vi frånoppositionen är på den här punkten nöjda med väldigt Utet, Vi tycker att dethar räckt ganska bra att vi har bUvit fullständigt tiUgodosedda i fråga om bådesocionomutbUdningen och bibUotekarieutbUdningen! Utbildning av bibliotekspersonal m. m. HenALEMYR(s): Med den arbetsmetod vi använder iutbildningsutskottet har i pä ett sätt som jag helt anslutermig till i sakfrågan meddelat kammaren hur utskottsledamöterna har sett på detproblem vi behandlar . Utbildningsministern har också från Utbildning av bibliotekspersonal, m. m. regeringens sida gjort klarlägganden för att undvika missförstånd idiskussionen. Jag besvärar kammaren nu med ett kort inlägg därför attherr Wennerfors har riktat angrepp mot de arbetsformer utskottet har och dragitupp den konstitutioneUa problematik som ligger i det förhåUandet att utskottetgör förtydliganden och skaffar sig upplysningar som inte de andra ledamöternaav har tUlgång till. Det är, som alla kammarens ledamöter naturligtvis väl vet,så att utskotten i arbetar på det sättet, att man fortlöpande genomatt ta emot personer på deras begäran eller på utskottets eget initiativ harhearings av oUka slag. Statssekreteraren i kommer oftatUl utbildningsutskottet, andra departementstjänstemän gör det, om utskottetber att man skall komma för att ge upplysningar. Det Ugger i konstitutionensanda att utskotten i parlamentet på det sättet skall kunna inhämta upplysningarfrån Kungl. I det här ärendet kunde man, när man skrevutskottsutlåtandet, gå till väga på två sätt. Det ena sättet var att utanytterUgare kommentarer acceptera de principiella synpunkterna i propositionenoch överlåta åt organisationskommittén att lägga fram förslag som sedan kommertiUbaka tUl igen. Men den offentliga debatten visade att det råddemånga missförstånd när det gäller bibUoteksutbUdningen, När det visade sig från oppositionens sida och från organisationerna önskade klarare besked omvad organisationskommittén skulle komma fram till, valde vi iUtbUdningsutskottet enhälUgt att skriva mera än jag för min egen del frånbörjan hade räknat med att vi skuUe komma att skriva. Det var enöverenskommelse emeUan alla utskottets ledamöter, att skriva på ett sådant sättatt vi i vissa avseenden kom att binda organisationskommittén mera än det frånbörjan var avsikten att göra. Vi har valt den metoden därför att vi bedömt detvara utomordentligt betydelsefuUt att i denna viktiga fråga komma överens. Ochjag vill gärna tacka mina kamrater från aUa partier i föratt vi har nått enighet. överraskar mig, därför att han verkarbesviken över att vi har blivit eniga. Han nöjde sig inte med att tala om detärende vi behandlar , utan han fann också anledning att tala om socionomutbildningensom behandlades för länge sedan i kammaren och där utskottet också blevenhälUgt och där tog förslaget utan att någon yttrade sig. Han verkarbesviken över det också, och det förefaUer som om han tycker att det vorebättre med en hård strid om dessa utbildningsfrågor än beslut i enighet. Det tycks sålunda som om skuUe ha sett delat utskott och strid tUl skada förbiblioteksutbildningen än den enighet som nu kommer fram till. Jag har velat göra det här klarläggandet och finner inteatt det i utskottets sätt att arbeta Ugger någon konflikt med dekonstitutionella principer som vi alla vill slå vakt om. Jag instämmer således,herr talman, i det yrkande om bifaU tiU utskottets hemstäUan som harrests av såväl utskottets vice ordförande som i . HenWENNERFORS (m): Till viU jag säga att min kritik kvarstår, Iövrigt vUl jag framhåUa att mitt agerande har skett enbart med tanke på att viskall få ett kvaUtativt gott svenskt framtida bibUoteksväsende, Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels utskottets hemstäUan med den ändring däri som föranleddes avbifall tiU motionerna nr 1405 och 1420, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1417 i motsvarande del, och förklarades den fönapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Samordning av transportforskningen, m. m. § 2 Samordning av transportforskningen, m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkandenr 7 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition angående samordning avtransportforskningen, m, m. jämte motioner, I propositionen I 97 1:1 hade Kungl, Maj:t (bilaga 8, s,72-73 och 11 8 i utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för den4 ) föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /72 beräkna till Trafiksäkerhetsforskning ett anslagav , tUl ett anslag av ochtiU : Utrustning ett anslag av , samtligaanslag att avräknas mot automobUskattemedlen, I propositionen 1971:79 hade Kungl, Maj:t under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för den 26februari 1971 föreslagit att 1, besluta att en transportforsknlngsdelegation samt ettväg- och trafikinstitut med de uppgifter som departementschefen hade angettinrättades den I juU 1971, Samordning av transport forskningen, m. m. 2, bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en extra ordinarietjänst som chef för kansliet vid transportforskningsdelegationen, en ordinarie tjänst med beteckningen p för chefen för väg- och trafikinstitutet, fyra extra ordinarie tjänster för chefer för huvudenheter vid institutet, 3. bemyndiga Kungl. Maj:t att vidta deövergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövdes för att genomföra förslagen, 4, bemyndiga Kungl. Maj:t att vidtransportforskningsdelegationen inrätta en extra ordinarie professur i trafiksäkerhet, 5. för /72 på driftbudgeten under sjättehuvudtiteln anvisa a) tillTransportforskningsdelegationen ett reservationsanslag av , b) tiU Statensväg- och trafiklnstitut ett förslagsanslag av , c) till : Utrustning ett reservationsanslag av , samtUgaanslag att avräknas mot automobUskattemedlen. I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1316 av hen m. dels motionen 1971:1384 av herrMagnusson i m.fl,, vari hemställts att med bifall iövrigt tiU propositionen 1971:79 i skrivelse tUl Kungl. Maj:t gav till kännavad i motionen anförts angående anknytning och finansiering av den föreslagnaprofessuren i trafiksäkerhet samt de anförda synpunkterna angåendetransportforskningens inriktning, delsmotionen 1971:1385 av henar SeUgren och , 1. beslutade atten transportforsknlngsdelegation samt ett väg- och trafikinstitut med deuppgifter som angetts av departementschefen skulle inrättas den 1 juU 1971, 2. skuUe avslåmotionen 1971 ;1385, 3. bemyndigadeKungl, Maj:t att inrätta en extra ordinarie tjänst som chef för kansUet vidtransportforsknmgsdelegationen, en ordinarie tjänst med beteckningen p förchefen för väg- och trafikinstitutet, fyra extra ordinarie tjänster för cheferför huvudenheter vid institutet, 4. bemyndigadeKungl. Maj;t att vidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt sombehövdes för att genomföra förslagen, 5. skuUe avslåmotionen 1971 ;1316, 6. med bifall tiUKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1384 bemyndigade Kungl,Maj:t att vid transportforskningsdelega-tionen inrätta enextra ordinarie professur i trafiksäkerhet, 7. för budgetåret1971/72 på driftbudgeten under sjätte huvudtiteln anvisade a. tiU Transportforskningsdelegationen ett reservationsanslag av , b. tiU ett förslagsanslagav , c. tUl : Utrustning ettreservationsanslag av , samthgaanslag att avräknas mot automobUskattemedlen, Samordning av tratisportforsk-ningen, m. m. Reservation hade avgivits av herrMagnusson i (vpk), som ansett att utskottet under 6 borthemställa, att med avslag å Kungl,Maj:ts förslag, såvitt nu var i fråga, och med bifaU tUl motionen 1971:1384 iskrivelse tiU Kungl, Maj:t gav till känna vad reservanten anfört beträffandeden i statsrådsprotokollet föreslagna professuren i trafiksäkerhet samthemställde om en förnyad prövning av frågan och att förslag om inrättandet aven sådan professur möjhgt förelades . HerrMAGNUSSON i (vpk): Av motionen 1384, som jag jämte någramedmotionärer har väckt i anledning av propositionen 79 om transportforskningm, m,, framgår att vi accepterar förslagen I propositionen utom i vad gällerfrågan om den föreslagna professuren. Jag viU gärna understryka att vi ställeross positiva till vad vi anser vara det väsentUga i propositionen, nämUgeninrättandet av en transportforsknlngsdelegation och ett statens väg- ochtrafikinstitut samt åtgärder i samband härmed i syfte att främjatransportforskning. Vad angår inrättandet av en professur påtrafiksäkerhetsområdet har vi heller inga invändningar, utan de invändningar vigör gäUer att den föreslagna professuren synes ha en enligt vår mening felaktiginriktning, dvs. en inriktnmg som inte bör komma i fråga i första hand. Attprofessuren placerats vid för maskinteknikger, som vi anför i motionen, stöd för uppfattningen att den föreslagnaprofessuren huvudsakligen skaU avse fordonet. Härvidlag anser vi den ordningenvara naturUg att samhället och de statUga organ, som närmast har att svara förtrafiksäkerhetsproblemen, har att ställa krav rörande bUarnas ändamålsenUga ochkvaUtetsmässiga konstruktion. Sedan må det ankomma på fabrikanterna attmotsvara dessa krav, EnUgt vår mening vore det mera ändamålsenUgt attprofessuren fick anknytning tiU de sektioner som finns vid för väg ochvatten vid . Med en sådan anknytning som bas kangivetvis mera vidsträckta områden tiUbörllgt beaktas. Men, herr talman, vår huvudsakUgaste invändning gäUersamman-knytningen med ett enskUt, privatägt företag i bUbranschen, i detta fallVolvo.