prot · FU0915 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 15 innevarandemånad, § 2Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: För utrikes tjänsteresa fär jaghärmed anhålla om ledighet frän riksdagsarbetet - 5februari 1971, Kammaren biföU denna ansökan. § 3 Om tidpunkten för framläggande av proposition omMälarledens fördjupning Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 9, och anförde: har frågat mig när jag beräknaratt proposition om Mälarledens fördjupning kan föreläggas . Jag utgår frän att inte haft tUlfälle att tadel av vad som sagts i statsverkspropositionen, innan frägan framställts. Istatsverks-propositionen, bilaga 8, har jag sålunda anfört följande beträffandeen utbyggnad av : "Kostnaderna för arbetet enbart i kanalen beräknastUl 21,5 mUjoner kronor. HärtiU skaU läggas kostnaden för erforderliguppmuddring och fördjupning av m. m. om cirka 14 miljoner kronor.Sjöfartsverket, som dock inte tagit in kostnaderna för de tUlkommandefarledsarbetena i i den redovisade trafikvinstkalkylen, anser attutbyggnaden av kanalen bör betraktas som lönsam. framhåUer verketHammarbyledens betydelse från konkurrenssynpunkt och menar att möjligheternatUl framtida taxehöjningar är begränsade, , som avsjöfartsverket har beretts tUlfälle att yttra sig, konstaterar att denföreslagna utbyggnaden endast innebär en smärre kapacitetshöjning och anserförslaget i första hand tUlkommet för att höja farledens säkerhetsstandard. Jaghar för min del inte övertygats av det framlagda utredningsmaterialet om attprojektet har den säkra lönsamhet, att det vid en prioritering med andraangelägna investeringsändamål bör komma tUl utförande. Jag är medhänsyn härtUl inte beredd att tUlstyrka några investeringsmedel för ändamålet." Av uttalandet följer att jag inte är bereddatt säga något om huruvida eller när en utbyggnad kan bli aktueU, Om frågan pånytt kan komma att tas upp tUl övervägande får bU beroende av omtrafikutvecklingen och andra tUlkommande faktorer ger anledning tUl en sådanändrad bedömning av lönsamheten att projektet vid en prioritering iförhållande tUl andra angelägna investeringsändamål kan beredas utrymme inomramen för tUlgängUga resurser. Jag ber att få tacka för svaret. Anledningen tUl att jag stäUde frågan var givetvis att jaghade läst vad som står i statsverkspropositionen. Det är verkUgen beklagligt,att detta för en stor industribygd så viktiga ärende förhalas år efter är.Tidigare har det sagts, att ärendet skall ytterligare utredas. Den 12 mars 1969sade dock den förre kommunikationsministern, att han skulle ge besked inom enmånad. Det har gått många månader . Kan vi räkna med att det någonsinkommer ett positivt svar? Vi trodde faktiskt att saken var ganska klar, när vi förnågra veckor sedan i läns landstings förvaltningsutskott hade attbehandla en förfrågan om vi på vissa villkor var beredda att låtasjöfartsverket dels iordningställa erforderUga vattendomstolshandlingar, delsfullfölja erforderUga grundundersökningar i farlederna samt upprättaprogramhandlingar. Vi svarade ja på den förfrågan. Skall arbetenu inställas? Om svaret på den frågan skulle bli ja, skulle jag vUjaframstäUa följande fräga: Kan driften inklusive fördjupningen av Södertäljekanal övertas av intressenterna i Mälarleden? Dessa räknar nämligen med att detskuUe bli en lönsam investering. Kommunikationsminister sade så sent som närStrömsholms kanal återinvigdes , att det inte skulle behövas någraytterligare utredningar om Mälarleden. Detta uttalande tycks att döma av detsvar jag nu fått inte längre gälla. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om bättre lokaler för passagerartrafiken på Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 10, och anförde; har frågat mig vUka åtgärderregeringen avser att vidta för att snabbt få en bättre lösning av lokalfrågornaför passagerartrafiken på . AUa ansträngningar görs för att på såväl kortare somlängre sikt tUlgodose behovet av ökade utrymmen för passagerarna pä Arlanda.Programarbetet avseende en ny stationsbyggnad har dock sedan någon tid avbrutits i avvaktan på att överenskommelse kan träffasmed de regionala intressenterna om det kommunala bidrag, som förutsätts i de av1967 års riksdag faststäUda riktUnjerna för utbyggnaden av de statliga flygplatserna.Jag har anledning räkna med att en sädan överenskommelse skaU kunna träffas.I fräga om den statliga kostnadsandelen har erforderliga medel anvisats iriksstaten för innevarande budgetår, och ytterUgare medel har beräknats i 1971års statsverksproposition. Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret påmin fråga. Detta ärende är ju nu i ett något annorlunda läge än däjag för tvä veckor sedan stäUde min fräga. Bakgrunden var då luftfartsverketsskrivelse tUl kommunikationsministern. I den skrivelsen talade verket om destora svårigheterna för passagerartrafiken på . Verket framhöll att deredan svära förhållandena skulle komma att ytterligare försämras omanläggningarna skulle ytterligare försenas. Det är ju ingalunda första gängen som vi hört talas om debristfälliga förhållandena ute på . Vi har under 1960-talethört dessa förhåUanden omvittnas. hade jag en debatt meddåvarande kommunikationsministern. Jag frågade då vUka åtgärder som planeradesför att förbättra situationen. Då och intUl nu har sagts att den permanentaanläggningen skuUe vara klar . måste man, säger luftfartsverket,befara att anläggningen blir klar först . Det skulle ju betyda ännu fem årav provisorier av köer, av trängsel. meddelades att en överenskommelsemellan staten och de kommunala organen nu äntligen är inom räckhåU. Jagförutsätter att regeringen kommer att se till att erforderliga ekonomiska ochpersoneUa resurser finns för att fuUfölja arbetet med anläggningen på Arlandaså att passagerartrafiken äntligen kan börja att fungera tUlfredsställande. Om särskilda ätgärder föratt förbättra trafikfarligavägar överläggningen var härmed slutad. § 5 Om särskUda åtgärder för att förbättra trafikfarUgavägar Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 14, och anförde; Fra Jonäng har frågat mig om jag vUl medverkatUl att särskUda åtgärder vidtas för att förbättra vägar som drabbats av sväraolyckor. Arbetet med att förbättra trafiksäkerheten på vägarna är inriktatpå dels långsiktiga, dels kortsiktiga åtgärder. TUl de långsiktiga åtgärdernahör fullständig ombyggnad av vägar eUer vägkorsningar. AktueUa sådana åtgärderprövas av bl. a. i anslutning tUl upprättandet av flerärs-ochfördelningsplanerna. I de direktiv som lämnades tUl inför upprättandeav nu gällande planer för underströks Om särskilda åtgärder för att förbättra trafikfarliga vägar a.angelägenheten av att trafiksäkerhetsaspekterna särskilt beaktades vidangelägenhelsgradering av de oUka vägprojekten. Till de kortsiktiga åtgärderna kan räknas punktinsatser,såsom justering av skevning, vägbreddning inklusive utläggning av vägrenar,siktbefrämjande åtgärder, uppsättning av markeringspUar, reflexstolpar ochräcken, uppsättning av varningsmärken, översyn av placeringen av befintligamärken samt översyn och ny målning av kant- eUer mittlinjer. I sammanhanget kanäven oUka former av trafikregleringar vara aktuella. Såväl som trafiksäkerhetsverket följerkontinuerligt olycksutvecklingen på vägarna och vidtar eller föreslär ianslutning härtiU bäde långsiktiga och kortsiktiga åtgärder för att sökaförbättra trafiksäkerheten. Långsiktiga trafiksäkerhetsåtgärder av angivet slag kräversom regel avsevärd tid för planering, projektering och byggande. De kortsiktigaåtgärderna är däremot ständigt aktuella och blir utförda allteftersom behovuppstår. Med hänsyn tiU den uppmärksamhet som ochtrafiksäkerhetsverket ägnar dessa spörsmål anser jag att någon åtgärd frän minsida inte är nödvändig. Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret. Trafikolyckor har ofta nära samband med vägarnas byggnadoch utformning. Mänga vägar är direkt trafikfarliga och predestinerade förolyckor. En sådan väg i mitt län är på en sträcka av mellan Härga och Lenninge. Vägen är där ytterst trafikfarlig, och såväl åkare som andratrafikanter är mycket bekymrade. Under nyårshelgen hände en mycket svår omkörningsolycka,då flera skolelever från skadades och tre andra personer dödades.Olyckan torde få tUlskrivas den dåliga vägen. Olyckan har väckt storförstämning i bygden, och kraven pä snabba åtgärder har förstärkts. Sedan jag stäUde frågan har ytterUgare en olycka inträffatnämligen kväU, en olycka som kunde ha blivit av stort format. Med anledning av de upprepade olyckorna har åkaren BroUn iHanebo, som bor vid den här vägen, uttalat följande i tidningen :"Med erfarenhet från de flesta vägar i kan jag säga attKUaforsvägen är den sämsta i förhällande tUl trafikintensiteten. serman olyckstUlbud i de kurvor och svackor som finns, och bäde jag och minaanstäUda chaufförer vet hur farlig denna sträcka är. Det måste nästan betecknassom skandal att det inte görs någonting." inregistrerades ett stort antal olyckor på denhär vägen, och ortsbefolkningen räknar med flera olyckor . Vägen ärbara , den är krokig och sluttande, backig och delvis utanvägrenar. är kanterna hala. Sikten är dålig och omkörningar omöjligaatt genomföra utan risk för livet. Vägen är hårt trafikerad. Där går trafikfrån Bollnäsomrädet, från Voxnadalen och Ljusnans dalgång söderut. Man räknarmed 2 500 fordon i årsmedeltal. Men den mest intressanta siffrangäller naturUgtivs toppbelastningen, som givetvis är större. Det förekommer mycket tung trafik på denna släcka, bl. a.virkestransporter, och många skolbarn åker den . Vägen är planerad för ombyggnad, och den är projekterad.Arbetsplan finns. Men pä räknar man inte med nägra ätgärder förrän1974 på grund av bristande resurser. Vi har emellertid, enligt vad jag hörde iTV , kommit i den rätt lyckliga situationen att hittUls, tackvare den mUda vintern, inbesparat 50 mUjoner kronor. Här borde finnas pengartill denna väg. Vägförvaltningarna har av ålagtsatt fortlöpande följa olycksutvecklingen i respektive län genom att bl, a,föra särskUda trafikolyckskartor. Visar sig en vägsträcka särskiltolycksbelas-tad, göres regelmässigt en särskild undersökning för att finnalämpUga åtgärder att minska olycksrisken. Då kartorna förs löpande finns detalltså möjligheter att genom jämförelser av antalet olyckshändelser pä en vissvägsträcka under oUka är, få en indikation på öm det skett en väsentligförändring i olycksbuden för den aktuella vägsträckan. Den olycka som, enUgt vad jag utgår ifrån, föranlett fruJonängs fråga är, om jag är rätt underrättad, den som inträffade vid l3-tidenpå nyårsaftonen dä tvä bussar frontalkolUderade. Olyckan inträffade, som detsades här, pä väg 272 på delen Hårga-Lenninge som för ombyggnadär upptagen i flerårsplanen för byggande av länsvägar i tUl enkostnad av 5 mUjoner kronor. Arbetsplanför vägprojektet finns också faststäUd. Denna svåra olycka inträffade i dagsljus. Avpolisrapporten frän olyckan att döma synes den mindre bussen, som hade 15passagerare, ha företagit en omkörning av en personbU i en kurva medotiUräcklig sikt och därvid fått möte med den andra bussen. Den aktueUavägsträckan synes dock som helhet inte ha en markant högre olycksfrekvens änandra vägar av liknande art. Om särskilda åtgärder för att förbättra trafikfarligavägar I den statistik som statsrådet togupp är inte aUa olyckor inräknade. Där finns inte de mindre olyckorna, vid vUkakanske inle personer kommit tUl skada, men där stora fordonsskador kan ha ägtrum. Ortsbefolkningen i bygden räknar med att flera sådana olyckor inträffar iveckan pä denna sträcka, och det kostar samhäUet och de inblandade åtskUUgt medpengar. Den svåra olycka som jag syftar på var den pånyårsaftonen. Det är riktigt att det rådde dålig sikt, men längs hela dennasträcka pä är det dålig sikt. Det uppstår ju alltid irritation närköerna på en väg växer. Ofta försöker någon bryta sig ut ur kön, och då inträffarolyckorna. Det är naturligtvis fel av bUisterna att göra sådana omkörningar.Men å andra sidan menar jag att samhäUet har ett ansvar att se tUl att en säpass hårt trafikerad väg inte är så dålig och nästan omöjlig att göraomkörningar på. Jag hade tänkt mig möjligheten av att få detta vägbyggeutfört som beredskapsarbete. Det finns ju redan projekterat, och arbetsplanenär Ang. statens järnvägars distriktsindelning för Ångeområdet Desenaste siffrorna frän länsarbetsnämnden visar att arbetslösheten iBollnäsomrädet under den senaste månaden har ökat frän 299 till 400, I principskuUe det gå att lösa frågan den vägen. Dessutom har , som jag framhöUi mitt förra anförande, sparat in tack vare den snöfattigavintern det beloppet kanske också kan stiga, det vet man inte någonting om . Men det betyder att det finns medel, tUlgängliga som skulle kunnaanvändas. I de berörda kommunerna, Hanebo och , har denna vägdiskuterats. Frän Hanebo har man tidigare liksom från något företag somberörs av vägen tUl framställt önskemål om åtgärder. Efter dentrafikolycka som senast har inträffat vUl man ha frågan löst så snart sommöjligt. Jag vädjar tiU statsrådet att han hjälper tUl med attförbättra denna trafikfarliga väg som orsakar bekymmer och oro för så mångamänniskor. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. statens järnvägars distriktsindelning förÅngeområdet Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fräga, nr 17, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt biträda de synpunkter som framförts av i fråga omändrad distriktsindelning inom SJ avseende Ängeområdet, Avsikten är att efter slutförd beredning av SJ;s förslagtUl omorganisation redovisa ärendet för . är jag inte bereddatt göra några uttalanden i organisationsfrågan. Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Den berör SJ;s organisationsplan för Ängeomrädet, Jag har stäUtfrågan därför att vi både frän de anställdas och kommunens sida är bekymradeöver den utveckling som pågår och som säkerligen kommer att gä ännu snabbareefter omläggningen, enligt de informationer som vi har fått om den planeradeomorganisationen. Av den föreslagna planen, som berör trafik-, maskin-, ban-,elektro-, signal- och teleavdelningarna framgår att den kommer att medförabetydande personalreduceringar och förflyttningar från Ängeområdet, EnUgt deanstäUdas uppgifter torde det röra sig om 30 ä . De lokala cheferna tror inte att den nya planen kommer attinnebära några nämnvärda vinster för SJ. De framhåller i sitt yttrande bl. a.att Ange från såväl trafiksynpunkt som teknisk synpunkt är denstörsta och geografiskt bäst lämpade huvudorten inom distriktet, där bl. a. fjärrstyrningscentralenför både tågdrift och eldrift är förlagd. Den nya distriktsorganisationen ärenligt förslaget bunden till länsgränserna, har i sitt yttrande framhållit attgränserna i stället bör anpassas tiU trafikströmmarna och att hänsyn måste tasäven tUl denäringsgeografiska förhållandena. delar denna uppfattning ochframhåller att den föreslagna distriktsindelningen synes få sådana negativaregionalpolitiska konsekvenser för Ange att ett undantag från odeladelänsgränser i detta specieUa faU är starkt motiverat. Från kommunens sida anser vi att den nya organisationenotvivelaktigt kommer att innebära en nedtoning av verksamheten i Ange, vilketkommer att få vittgående ekonomiska konsekvenser och en negativ inverkan ävenpå underlaget för grundskola och gymnasium. Min förhoppning är därför, herr talman, att ledningen förSJ genom kommunikationsministerns medverkan omprövar den nu framlagdaomorganisationsplanen sä att befintliga anläggningar och verkstäder helt kanutnyttjas. De lokala organisationerna är ju uppbyggda medhänsyn till den nuvarande gränsdragningen, och det skulle väl från ekonomisksynpunkt vara felaktigt om dessa inte helt skulle komma tUl användning föravsett ändamål. Ang. statligt stöd till linjesjöfarten mellan ochfastlandet Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. StatUgt stöd tiU linjesjöfarten meUan Gotlandoch fastlandet Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoU förden 1 intagna fräga, nr 21, och anförde: har frågat mig om jag har föravsikt att lämna förslag tUl om statligt stöd tUlUnjesjöfart meUan och fastlandet. I propositionen med förslag tUl lag om linjesjöfart påGotland framhölls att storleken av det statUga bidraget skall bedömas ianslutning tUl den i lagen förutsatta prövningen av taxesättningen. a. beaktas de möjligheter i taxehänseende som ett trafikföretags egenekonomiska ställning kan inrymma. Det är inte möjligt att redan nu säga, om förslag i frägaom ett statligt stöd tUl ifrågavarande linjesjöfart vilket förutsätter attställning tagits tiU taxesättningen - kan föreläggas riksdagenredan under vårsessionen. Jag skaU litet utförligare än statsrådet uppehållarrug vid vad som hände när lagen antogs. I propositionen sade departementschefen bl. a. att"prissättningen inom de oUka trafikgrenarna" enligt 1963 årsbeslut "skaU ge uttryck för de reella kostnaderna. Därmed följer inte, att trafikpolitiken kan eUer får begränsas till insatser som enbart kan försvarasutifrån företagsekonomiska lönsamhetskriterier. atttrafiksektorn skaU kunna utvecklas på ett samhällsekonomiskt riktigtsätt." Han fortsatte sedan: "Från fraktkostnadssynpunkt är det godstransporterna i den reguljära båttrafiken, vUka av näringsUvet och Ang. statligt stöd tiU linjefarten mellan ochfastlandet aUmänhetenpå upplevs som särskUt betydelsefulla och för vUkas förbilligandesärskilda statliga ekonomiska insatser krävs." Även utskottet underströk dessa synpunkter och anförde bl.a.: "Som resultat av sädana överväganden avser departementschefen attsenare återkomma i bidragsfrågan," I kammardebatten förklarade statsrådet därpå attstaten var beredd att ekonomiskt stödja uppbyggandet av en rationell transportorganisation.Det ekonomiska bidraget frän staten skulle slå igenom i reducerade och vettigt utformadetaxor. Från regeringens sida har man ocksä förklarat sig beredd att nu göravissa ekonomiska insatser för att reducera fraktkostnaderna i den reguljärasjötrafiken till och frän , Kanske är det inte sä egendomligt om man på harblivit ganska oroad över att det i statsverkspropositionen inte finns någramedel anslagna för en insats från staten i fräga om taxepolitiken, särskilt somdet inte heller i förteckningen sägs någonting om en kommande proposition iämnet. Resultatet av lagstiftningen har hittUls faktiskt enbart blivit att vihar fått ett monopol dä det gäller trafiken på , Att enbart en sådanåtgärd skulle innebära sänkta taxor har jag litet svårt att förstå. Jag hoppas att statsrådet avser att komma tillbaka när depågående förhandlingarna om avtal resulterar i en överenskommelse som innebärstatliga insatser, men jag päminner om att taxorna skall vara klara före den 1aprU 1971, säger att man är djupt oroad päGotland. Jag anser att det är en obefogad oro. Jag tycker att gotlänningarnamot bakgrund av det beslut fattade om lag om linjesjöfart påGotland har all anledning att se framtiden an med tillförsikt när det gällertrafikfrågorna. Däremot har det inle vare sig eUer i något annatsammanhang, såvitt jag vet, direkt sagts ut att en proposition skulleföreläggas vårriksdagen 1971, Desto mindre har det varit möjligt att säga ellerskriva det eftersom vi tydligt har sagt att det vid bedömningen för kommande ärav taxesättningen och av statens ekonomiska engagemang i Gotlandstrafikengäller att allra först se vilka möjligheter i taxehänseende som befintligatrafikföretags ekonomiska ställning kan inrymma. Det kan knappast varariksdagens mening att den, utan att vi har möjligheter att presentera utförUgakalkyler om nuvarande trafikföretags ekonomiska möjligheter i dessa avseenden,skulle vara beredd att fatta bindande beslut om statliga bidrag tUlGotlandstrafiken. Jag utgår ifrån att sin vana trogen viU ha klaraoch rediga siffror som underlag för ett beslut om statligt ekonomisktengagemang. Det är riktigt att turplaner och taxor skaU faststäUas perden 1 aprU. Koncessionens startdatum är emeUertid . Jag kanförsäkra att vi nu är i fuU färd med att utföra det arbete som jagnyss har beskrivit. Som jag sade i mitt svar skaU vi naturligtvis också närtiden är inne - men först när vi har alla de uppgifter som har rättatt kräva avoss komma tillbaka och resonera om den framtida ekonomiska situationen förstaten, för Gotlandsbolaget och för Gotlandstrafiken i dess helhet. För dessa kompletterande upplysningar ber jag att fåframföra ett tack tUl statsrådet . De tyder pä att kommunikationsministernär beredd att, sedan avtalsförhandlingarna har klarats av, lägga fram ettförslag om en ekonomisk insats frän staten, om en sädan insats skulle visa sigbehövlig. Men det är självklart att man funderar över varför statsrådet inteframhåller detta i en enkel skrivning, en rad i statsverkspropositionen. Jagupprepar att lagstiftningen faktiskt blev en monopollagstiftning för attmöjUggöra en sänkning av frakterna pä och att enbart monopolställningeninte kan innebära att man får en sädan sänkning. Här måste väl ändå göras eninsats av kommunikationsministern. Den insatsen motser jag nu med tacksamhet,så som jag tolkar statsrådets senaste svar. Om ätgärder för att underlätta hemmaindustrins försäUning Överläggningen var härmed slutad. §8 Om åtgärder för att underlätta hemmaindustrins försäljning Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i Heden (c) i kammarens protokoll för den 12 januariintagna fråga, nr 11, till herr handelsministern, och anförde: i Heden har frågathandelsministern om denne avser vidta åtgärder som underlättar förhemmamarknadsindustrin, specieUt TEKO-industrin, att sälja sina produkter päden svenska marknaden. Enligt gällande ärendesfördelning ankommer det på migatt besvara frägan. Den statliga näringspolitiken har som ett av sinahuvudsyften att i vidaste mening stärka de svenska företagens konkurrenskraftför att därmed trygga den fulla sysselsättningen i landet och lämna ekonomisktutrymme för en framålsyftande reformpolitik. En redogörelse för regeringensintentioner inom det industripolitiska området har för övrigt lämnats tUl i årets statsverksproposition. SjälvfaUetmåste våra strävanden här inriktas på att främja såväl industrigrenar avexportkaraktär som imporlkonkurrerande branscher. Att i praktiken göra en skarpdistinktion mellan exportkonkurrerande och imporlkonkurrerande industrier äremeUertid ofta svårt. Som exempel kan nämnas att TEKO-industrierna under detnyss avslutade året sammanlagt exporterade varor för över I miljard kronor. Vad specieUt gäUer regeringens politik på TEKO-området hardenna utformats med den uttryckliga ambitionen att stimulera de berördabranscherna tUl en omställning som gör det möjUgt för företagen attframgångsrikt hävda sig såväl på hemmamarknaden som på exportmarknaderna. Ävendenna fråga har utförligt behandlats i årets statsverksproposition, därställning tas tUl de förslag som lades fram i den Om åtgärder för att underlätta hemmaindustrins försäUning Jag fär hänvisa tUl vad jag där anfört. Sammanfattningsvis vUl jag bara konstatera att dettidsbegränsade TEKO-program som godkändes av tUlsammansmed de förslag som framlagts innebär att mellan 35och stäUs tiU förfogande över statsbudgeten för stimulanstiU företagen i TEKO-branscherna. i Heden (c); Låt mig tacka industriministern för lämnatsvar på min fräga till handelsministern. Svaret låter vackert och det kan verka som om deredovisade åtgärderna skuUe vara ändamålsenliga, men i praktiken ärförhållandena ändock något annorlunda. Här behövs inte någon rekapitulation av . TEKO-produktionen är nu nere på en nivå sominte täcker vär inhemska konsumtion av dessa produkter och krympningenfortsätter. SärskUt för Boräsregionen är läget allvarligt. Det är inte bara demindre företagen som läggs ned, utan de största företagen inom branschenvarslar tUUka om stora friställningar av anställda i de yttersta av dessadagar.