prot · FU09137 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tror nämligen personligen att misslyckandet med att uppnåen ttUlunlon för del kommer att medföra ett ökat beroende. En tuUunionskulle ha givit oss större inflytande. En ömsesidig överenskommelse skulle hagivit oss ett mindre beroende än vad enbart ett frihandelsavtal förindustrivaror kan ge. På många områden bhr vi så Ula tvungna att anpassa oss. Så några ord om varaktigheten av överenskommelsen.Varaktigheten behövs för vår långsiktiga planering. Det har betonats från mångahåh. På denna punkt tror jag att undantagsklausulerna är mycket viktiga och böruppmärksammas i de fortsatta förhandhngarna mycket noga från svensk sida. har ju i sitt inlägg beskrivit vilka möjhgheterdet finns för EEC-länderna att åberopa dessa klausuler. Det är klart att mankan vara mer eller mindre optimistisk eller pessimistisk rörande den framtidatiUämpningen av undantagsklausulerna. Man kan hoppas att den ekonomiskautvecklingen i skaU bU så gynnsam att EEC aldrig finner skäl attutlösa dem. Man kan peka på att ocksä innehåller en artikelom s, k, sektorstörningar, som visserligen inte gick så långt som de av EEC nuföreslagna och som veterligt endast åberopats i några sällsynta fah. Man måste emellertid, som också , ha i minnet att vi I det nya avtalet blir en mycket hten part somstår ensam inför sin stora motpart. Man måste också komma ihåg att EFTA-samarbetetgrundade sig på gemensamma intressen på ett helt annat sätt än denöverenskommelse som vi nu sluter med EEC, bör vi inte överskatta EEC:segenintresse. Den främsta orsaken tUl den uppgörelse som vi nu erbjuds är väl istället att man viU lösa de restproblem som utvidgningen av EEC skapar. Detfinns också en fara för att vad man skulle kunna kalla den protektionistiskakänsUgheten i EEC kommer att öka inför hotet av den tilltagande amerikanskaprotektionismeh, den japanska konkurrensen, konkurrenstrycket frånlåglöneländerna etc, EEC kan komma att känna ett större behov av att skydda sigoch har en legaliserad möjlighet tiU det just i avtalet med på dennapunkt. Undantagsklausulen representerar därför en stor osäkerhetsfaktor, somjag ser det. Ang. förhandlingarna mellan och EEC Ang. förhandlingarna mellan och EEC därför attdet är mycket angeläget, herr talman och jag vill sluta mitt inlägg med det att vi kan få preciserat i förhandlingarna under vilka villkor sådana klausulerskall kunna åberopas och att konsultationer meUan parterna först bör äga ruminnan de träder i kraft. Hen (): I mitt inlägg anförde jag ett citat från enartikel som har publicerat i Le Monde Diplomatique, Citatet kanväl tåla att återges: "--------- föreställningen att det ömsesidiga ekonomiska beroendet måste ledatill en utrikes- och försvarspolitisk gemenskap mellan nationerna motsäges avde verkliga förhåUandena som särskilt den franska erfarenheten visar," Nåväl, detta citat spelar en viss roll för debatten häroch det spelar förvisso också en viss roll för hur man över huvud taget skallbetrakta de betydelsefuUa problem som -vi har diskuterat här . begagnade sin möjlighet tiU repUk, som vi intehar tillfälle att besvara, tiU att göra gällande att jag här hade plockat ut enmening som motsades, om man läste den i sitt sammanhang. Jag antar att herrPalme menar att det är riktigt, men efter att noggrant ha läst hela styckettiUsammans med några av mina kolleger och jag har länge studerat ochbegrundat denna artikel, som har många förtjänster - kommer jag fortfarande framtiU att den mening som jag citerade är helt representativ för vad som står iartikeln. Låt mig därför läsa upp hela det avsnitt som hänvisade tihför att göra gällande att jag på något sätt försökte föra kammarens ledamöterbakom ljuset det var en så aUvarlig anklagelse att jag hoppas att herrtalmannen ursäktar att jag förlänger debatten med detta. skrev påföhande sätt: "sägs det att den svenska politiken riskeraratt leda in i en motsägelsefuU situation, eftersom vi viU ha stabila och näraekonomiska förbindelser med EEC och ändå fullfölja vår traditioneUaneutraUtetspoUtik, Man menar sålunda att neutraUtetspolitiken kan komma attundergrävas, eftersom blh allt mer beroende av de beslut som fattasinom ett utvidgat EEC utan att själv kunna påverka dessa beslut. Detta synsättförefaller mig alltför schematiskt. Det ökade ekonomiska beroendet nationerna emellan är ettfaktum särskilt påtagligt för de små nationerna med stor utrikeshandel och enlångt driven specialisering av sin industri," - Och så är -vi framme vidden avgörande meningen, som jag nu upprepar: "Men föreställningen att detömsesidiga ekonomiska beroendet måste leda tUl en utrikes- och försvarspolitiskgemenskap mellan nationerna motsäges av de verkliga förhåUandena som särskiltden franska erfarenheten visar," Utrikesministern hänvisar här till denfranska erfarenheten, har ju enligt den tolkning somutrikesministern gör befunnit sig i traktat med EEC utan några förbehåU av neutraUtetskarak-täreller av annat slag. Ändå kan utrikesministern göra den observation som han härgör. Borde det då inte vara möjligt, herr talman, att tänka sig att man skullekunna göra motsvarande observation för i enormt mycket högre grad, omvårt land lyckas med det som vi för vår del alltid har krävt,nämligen att ett inträde i EEC skah ske med förbehåU för neutraliteten. Jag kan inte förstå annat än att hela denna passage ärbåde Intressant och dessutom bestyrker den tolkning som vi har gjort och denuppfattning som vi har velat framföra i debatten. Det skulle också ha sittvärde att få höra vilken uppfattning utrikesministern själv har på denna punkt.Om han har menat något annat med sitt uttalande än det som jag efter långvarigtbegrundande fortfarande uppfattar som den korrekta tolkningen, är det riskabeltatt ha en utrikesminister som uttrycker sig så oklart. Ang. förhandlingarna mellan och EEC Jag skulle snarare vUja säga att det ärriskabelt att ha en sådan oförmåga att tolka en text och det sammanhang ivilket ett visst citat förekommer. Låt mig bara inledningsvis tacka för denreklam som min artikel har fått i riksdag . Det är tredje ellerfjärde gången som detta citat kommer in i kammarens protokoll. Vad som står i det avsnitt som är att en ekonomisk de facto-integration av den typ som är på gång iEuropa och som i hög grad är delaktigt i och som också är en avorsakerna tiU att vi uppstäUt förhandlingsmålet nära, varaktigt och omfattandesamarbete mellan och EEC - icke automatiskt leder tUI något utrikes-ochförsvarspohtiskt samarbete. Det kan vara av ett -visst värde att påpeka detta. Jagtycker att det är en rätt enkel och naturlig tanke. Att den särskilt utvecklasi artikeln beror på att det finns ett motsatt sätt att analyserautrikespolitikens samband med ekonomin låt oss kalla det för den marxistiskatolkningen enligt vilken det finns en sådan automatik. Oberoende av staternasviheinriktnlng och pohtiska beslut skulle det finnas en automatik som leder tiUett poUtiskt beroende i detta faU så långt som till ett utrikes-ochförsvarspolitiskt de facto-samarbete. har tolkat detta som ett Inlägg idiskussionen om medlemskapets förenUghet med neutraUteten, Det är emellertid enhelt annan sak, eftersom medlemskap i förutsätter ett accepterandeav ett programmatiskt samband mellan det ekonomiska samarbetet och detutrikespolitiska och sannolikt också det försvarspoUtiska samarbetet.Det är alltså inte fråga om ett automatiskt samband, utan det är i dettaspeciella fall fråga om ett poUtiskt avtalat och beslutat samband. Dettaunderstryks klart även i det yttrande av Malfatti som återges i dagensinterpellationssvar och som jag tror det kan vara viktigt att jag återigenläser in i kammarens protokoU, nämligen att Gemenskapen har "förutsatt attdet existerade ett samband meUan att tiUhöra de europeiska gemenskaperna ochatt delta i den verksamhet som möjliggör att framsteg förverkligas på detpolitiska enandets område". Men en organisation som har detta programmatisktproklamerade syfte är det icke möjUgt för en neutral stat att gå in i inteheUer med neutralitetsförbehåU - eftersom de förbehållen strider mot hela Gemenskapensgrundläggande fUosofi, Ang. förhandlingarna mellan och EEC Det fanns en hänvisning till , och jag tror attdet kanske är den som har vilselett , Ja, visst varFrankrike medlem i Gemenskapen, och visst hade i mitten på1960-talet naturhgtvis sin text om finahtés pohtiques, men bröt i sinpohtik mot detta avtal, och det var i stor utsträckning den franska politikensom gjorde att det pohtiska elementet i gemenskapsarbetet tonades ner och attdet tonades ner så starkt att den svanska regeringen som bekanthöU dörren öppen för ett medlemskap. är läget i Gemenskapen ett annat. Dessutom är det ocksåen mycket betydande skiUnad meUan en neutral småstat och en stormakt somFrankrike, I och för sig kanske vi kan uppfatta också det här inlägget av herrBurenstam som en dementi av misstanken för bristande patriotism hos detmoderata partiet, nämhgen att skulle kunna uppträda inte bara som ensjälvständig småstat utan t, o, m, som en stormakt. HenBURENSTAM (); Utrikesministern gjorde gällande att det hosmig fanns en oförmåga att klart tolka en text, men såvitt jag förstod tog detutrikesministern att själv tolka den texten här. Om det hadevarit så klart, hade tiU att börja med denna diskussion aldrig uppstått, ochdessutom hade väl utrikesministern inte behövt så för att försöka redaut begreppen, är frågan den, om han ändå verkligen lyckades reda utbegreppen. Han sade att vad han menade var att ett sådant samarbeteInte automatiskt leder över tlU ett beroende och tUl ett utrikespolitiskt eUerförsvarspolitiskt samröre, och att detta var en enkel och naturlig tanke. Ja,det är precis vad -vi från moderat sida länge har sagt: det är en enkel ochnaturhg tanke, att det inte behöver vara på det viset. Den tanken är grundentUl bra mycket av vårt betraktelsesätt i dessa betydelsefulla sammanhang. Utrikesministern sade att det finns ett motsatt sätt attbetrakta frågan, som han kallade marxistiskt; att ekonomiskt beroende lederöver tlU politiskt och militärt beroende - en sorts "naturlag". Detär den förestäUningen han vill vända sig emot, I så fall skulle jag efter attha lyssnat UU viha säga att om det finns en marxistisk idé av dettaslag så är denna idé också "palmistlsk", för har ju heladagen med olika tillvitelser sagt att ekonomiskt samarbete skulle vara ogörligtav neutralitetsskäl. Det har här hänsyftats på de franska erfarenheterna. Detär ju ingen tvekan om att befunnit sig i ett intimt samarbete,traktatsmässigt i EEC och för den delen också i NATO, och utrikesministernförsöker nu göra gällande att fransmännen brutit mot dessa avtal. Ja, det ärmöjhgt att de brutit emot . Men det har tydligen för deras del inteföranlett några större besvär. Vad som är av intresse för oss är att om manskulle göra en ut-vidgnlng av , om skulle gå in i EEC, såskulle det fordras enhällighet I besluten, herr utrikesministern. Vi skulle iså fall ha fullständig möjhghet att framlägga våra synpunkter i sammanhanget. skulleinte alls dras ned i några nya engagemang. Vi skulle Inte alls behöva bryta motnågonting. I Romtraktaten som vi diskuterar står det inte någotom mUitärt samarbete, och såvitt jag förstår står det inte heUer någotförpliktande om utrikespolitiskt samarbete. Varför då lägga upp det som om jaghär skulle ha betraktat situationen på det sättet att för att klaradetta som gjort skulle behöva vara en stormakt? Det är Inte allsrikUgt. Det korrekta är precis vad utrikesministern säger, nämligen att detinte finns någon nödvändig utveckling från ekonomi tUl poUtik och försvar.Därför är det helt möjligt att vara med i något sådant som , om manfår neutralitetsförbehåll. Sedan har vi fullständiga möjligheter att undvikaatt dras längre in i samarbetet än vad som är förenligt med de intressen som vihar ställt oss bakom. Ang. sysselsätt-ningsfrämjande åtgärder i Överläggningen var härmed slutad. Herr inrikesministern erhöll ordet för attbesvara i (c) framställdaInterpellation, nr 187, och anförde: i har frågat mig vUkaåtgärder som planeras för att skapa ytterligare arbetstUlfäUen i ochvUka åtgärder som regeringen ämnar vidta för insatser bland arbetslös ungdom. Lokaliseringsstödet har sedan verksamheten därmed börjadegett påfallande positiva resultat för del. Totalt har företag i länethittills bevihats stöd med 198 mihoner kronor i bidrag och lån.Sysselsättningseffekten beräknas tiU 3 380 nya arbetstUlfäUen, har en tjänstemanavdelad för att vid sidan av andra uppgifter - ägna sig åtlokalerlngsfrågorna I . Han har bl, a, genom uppsökande verksamhetsökt intressera företag i storstadsregionerna att förlägga verksamhet tih orteri , I nuvarande konjunkturläge har de sysselsättningspolitiskaåtgärderna i länet intensifierats. Under innevarande budgetår beräknasberedskapsarbeten komma att bedrivas i för en totalkostnad av 75mihoner kronor jämfört med 45 mUjoner kronor förra budgetåret. Antaletdagsverken -vid beredskapsarbetena beräknas tih 230 000 under innevarandebudgetår mot 155 000 dagsverken förra budgetåret. Arbetsmarknadsutbildningen har också stor omfattning ilänet. Antalet deltagare har ökat från ca 1 500 tiU ca 1 650i november . Åtgärder vidtas aUtså för att ökasysselsättningsmöjligheterna I . Självfallet syftar de regional-och arbetsmarknadspohtiska åtgärderna tUl att förbättra sysselsättningsmöjligheternaför aUa grupper av arbetssökande, I vad gäller kvinnorna bör, som jag nyligenframhöll I ett InterpeUationssvar UU , åtgärder för att stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden inte ses enbart som en speciell åtgärdi ett besvärligt arbetsmarknadsläge. För ungdomen - liksom för kvinnorna Ang. sysselsättningsfrämjande åtgärder i är behovetav ytterhgare utbildning framträdande bland dem som saknar arbete.Arbetsmarknadsutbildningen och annan utbildningsfrämjande aktivitet är därförsärskilt betydelsefull för dessa grupper. Hen i (c): Jag ber att få tacka Inrikesministern försvaret på min interpellation. Meddelanden om driftnedläggelser Inom Industrin, friställdarbetskraft, företagsekonomiska svårigheter eller konkurser hör UU ordningenför dagen. Arbetslöshetssiffrorna 1 är enligt arbetskraftsundersökningenca 130 000, var arbetslösa, i årvar utan arbete. Siffran galler för riket i dess helhet. Delar viupp landet I skogslän och storstadslän visar det sig att skogslänen har 3,5procent och storstadslänen arbetslösa. har ju skogslänen alltid haft högre siffror änstorstadslänen. Detta har påverkat den regionala utvecklingen när det gälltbefolkningssiffrorna. minskade folkmängden i stödområdetmed sammanlagt 51 000 personer eller . ökade befolkningeni övriga riket . minskade befolkningeni skogslänen med i genomsnitt 6 600 personer , medan 1970 den årliga tUlbakagången stannade på 3 500 personer. I har folkmängden minskat med ca 6 000personer, och det är en utveckling som inte kan fortsätta. Såvälprimärkommuner, landsting som länsstyrelse har gjort aktningsvärda försök attstoppa den här utvecklingen. Vi har också rönt stor förståelse för våraproblem. Inte minst från inrikesministerns sida. Det framgick tydligt av svaretvilka statliga åtgärder som vidtagits och vUka effekter dessa beräknas få närdet gäller arbetstiUfäUen. Vi är givetvis mycket tacksamma för detta. Trots -vidtagna och planerade arbetsmarknadsåtgärder avolika slag synes en successiv ökning av arbetslösheten under vinterhalvåretvara ofrånkomlig. Enligt länsarbetsnämndens preliminärrapport den 15 novembervar antalet arbetslösa 3 923, en ökning med 489 . Antaletarbetslösa kvinnor av totalsiffran var 1 288, en ökning med 98. Arbetslösaungdomar var 773, en ökning med 55, och arbetslösa med en ålder av60 år och däröver var 1 185, en ökning med 97 aUt under drygt en månad. Antalet lediganmälda platser har minskat starkt. Iseptember 1970 var antalet 1 926. var det 738, enminskning med Inte mindre än 1 188. Rådande konjunkturläge kommer sannolikt attmedföra friställningar vid ett flertal företag, även om ambitioner finns attgenom anställningsstopp och omplaceringar inom företagen undvika detta. Det är onekligen en dyster bild av nuläget på Värmlandsarbetsmarknad, hksom utsikterna för det närmaste halvåret. Man kan förståspecieUt ungdomen som i ett sådant här läge lämnar länet och skaffar arbetenågon annanstans. Detta är emellertid en utveckling som inte är lycklig medhänsyn tiU befolkningsunderlaget. Om den målsättning som länssty- relsen iKarlstad angett i Länsprogram 70 skall nås, behövs ytterligare 8 000arbetstiUfäUen, Med de arbetslöshetssiffror vi har och med den utvecklingInom näringslivet som råder ter sig möjligheterna att nå dettamål inte särskilt husa. Tyvärr är det väl så, att den dystra situationen tUl stordel är ett resultat av regeringens envisa fasthåUande vid några punktvisaåtgärder , då den nuvarande allvarliga situationen redan med aUtydlighet kunde skönjas. De höga arbetslöshetssiffrorna ger klara belägg föratt de aviserade åtgärderna kommer . Med en förutseende politik hadesiffrorna sett annorlunda ut, men framför aUt kunde man med mindre oro hamött de svåraste månaderna, februari mars. Till dess hade tidlgarelagdaåtgärder hunnit verka och effektivt kunnat dämpa den nu fruktademassarbetslösheten . Regeringen bär ett stort ansvar för den otrygghetsom många känner , I när arbetslösheten växer kan man Inte låta bUatt reflektera över vilken säkerhetsventil ändå det mindre jordbruket varit imånga avseenden. Vid kriser av vad slag det vara må med svåraarbetslöshetskonsekvenser som , finns det Ingen väg tiU egen försörjning vidjordbruk som det funnits . De små och medelstora industriföretag som tagit emot endel av dem som lämnat sina gårdar har det också I en del faU bekymmersamt.Industrins utveckling har ju drivits i samma spår som jordbrukets, och mångasmåföretag står nu inför en ekonomisk kris. Det är ju bättre sent än aldrig, om de ansvarigabeslutsorganen inser att det inte duger att minska arbetstiUfäUena för desvenska arbetstagarna. Varför inte ifrågasätta att de eventueUa småbruk somfortfarande finns kvar i vårt land får rätt att leva över, Uksom småföretagenborde få sin chans? Fler utarmade bygder viU vi inte ha. Vid ett besök i slutadeInrikesministern sitt föredrag om PoUtik för full sysselsättning med föhandeord: VI har stora utsikter att få se klaraförbättringar i fråga om konjunkturutvecklingen . Jagvill fråga: Anser inrikesministern detta fortfarande? Ang. sysselsättnlngsfrämjande åtgärder i Jag är mycket väl medveten om att man iskogslänen även under högkonjunkturen hade betydandesysselsättnlngssvårlgheter,. Man gick således In 1 lågkonjunkturen ifrån ettaUtför dåUgt läge. Jag har pekat pä att vi tlUbaka har sökt attförlägga verksamhet -industriell utbyggnad osv, tiU detta län men också tUlandra skogslän. Det gör att det finns anledning att erinra sig att -vi dock harnått ganska betydande resultat. Men regeringen har, som interpellanten harframhållit, sin uppmärksamhet riktad på nödvändigheten av fortsatta Insatser, VI kommer förmodligen också under denhär -vintern att få uppleva återverkningar av de svårigheter som den svenskaskogsnäringen står inför, och jag kan bara försäkra att vi följer utvecklingenmed allra största uppmärksamhet. kommer att försökarikta in sina åtgärder så mycket som möjhgt just på att åstadkomma ökadeinsatser inom de sektorer där svårigheterna är störst. 7 protokoU 1971. Ang. försämringen av tågförbindelser nu m. Det är kanske på en punkt jag viU opponera mot vad herrGustafsson i säger. Han gör gällande att vi nöjde oss medett par punktvisa insatser, och det är nödvändigt att jag rättar till detmissförståndet från sida. Vi började ju ochfortsatte och att vidta en radåtgärder, allteftersom vi såg att det förelåg ett behov av det. Den storasatsningen i sysselsättningsskapande syfte hade således skett före oktobermånad; det var tidigare som de stora besluten hade tagits men när vi underhösten, , fick dels bedömning, dels rapporternafrån länsarbetsnämnderna om läget, fann vi oss föranledda att späda på medytterhgare åtgärder, där det rör sig om en total satsning på mellan 1,5 och 2miljarder kronor. Jag vill betona att den helt övervägande delen av åtgärdernahade satts 1 gång tidigare, och det är därför vi också kan utläsa resultatredan nu av den här satsningen. Och glädjande nog kunde vi redan vid densenaste månadsräkningen konstatera att det hade inträffat en förbättring inågra av länen. Man skall vara försiktig i sina uttalanden, och det harjag också varit. Jag har menat att vi kan räkna med en förbättring under börjanav . Jag har Ingen anledning att frångå den uppfattningen, och jaghoppas att den bedömningen skall visa sig vara riktig. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Ang. försämringen av tågförbindelser m. m. Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara i (vpk) Ikammarens protokoU för Intagna fråga, nr 391, och anförde: har frågat migom en kraftig försämring av vissa tågförbindelser och annan SJ-service ärförenhg med rikthnjerna för den regionala trafikplaneringen. Riktlinjerna för länsstyrelsernas regionalatrafikplanering, som beräknas starta , kommer att successivtanges på grundval av erfarenheter från det arbete som bedrivs avtrafikplaneringsutredningen . De första anvisningarna till länsstyrelserna kommer attavse den regionala trafikplaneringens syfte och innehåU, formerna förerforderlig data- och informationsinsamling etc. I avvaktan på resultatet av den regionalatrafikplaneringen har jag i och i andra sammanhang -uttalat att regeringen har för avsikt att iaktta viss återhållsamhet vidprövning av ärenden angående nedläggning av järnvägslinjer. Det fortlöpande rationaUseringsarbetet1 SJ:s verksamhet bör emeUertid i princip bedrivas som hittiUs inom ramen förkravet på en rimlig servicenivå i förhåUande tlU efterfrågan på företagetstjänster. HerrMAGNUSSON I (vpk): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga. Bakgrunden till den är följande, I ett förslag tlU nytidtabell för som har presenterats från SJ;s sida förekommer bl, a,för del en del försämringar. Man bryter t, ex, middagsförbindelsenfrån mot I ; de resande som ankommer kl,11,47 får byta och fortsätta med motorvagn kl, 12.05, Här har varit genomgåendeförbindelse under en föhd av år. Värre är ändå att förbindelsen vid 17-tidenmot västra helt har brutits. Tåget ankommer enhgt förslaget tiUKarlstad 17.37, och då har en motorvagn redan avgått ,00, Nästa tåg motvästra går 19,28, Båda de här påtalade förbindelserna har nuanknytning i tiU Oslotåg, Även i den andra riktningen blh detförsämringar enligt det här förslaget. Enligt tidningsuppgifter har man i Arvikakommunfullmäktige föreslagit att tillsammans med berörda kommunerskulle göra en uppvaktning i den här frågan inför SJ;s distrlktsledning iÖrebro, I tidningsuppgifter har också nämnts att ochMariestads kommuner har protesterat mot planer på att dra in första norrgåendemorgontåget från , Detta tåg har förbindelse medVärmlänningen tlU , Man tror nu att även kommun kommer attinstämma i protesten. De här aviserade försämringarna av tågförbindelserna harsom synes väckt en del oro hos den allmänhet som kunnat ta del av planerna. fråga som också rests i detta sammanhang - även av SJ-personal och som jaghar velat vidarebefordra är hur dessa försämringar stämmer överens medriktlinjerna för den regionala trafikplaneringen. Man kan också i detsammanhanget fråga sig hur försämring av sådan SJ-ser-vlce som nämnts av henBerndtson i i en tidigare besvarad fråga och Indragning av GDG;sbussturer, som i har berört I den fråga som kommer attbesvaras närmast efter denna, kan ses i det här sammanhanget. Jag skulle viha nämna att regeringens uppdrag tihlänsstyrelserna om en regional trafikplanering har väckt mycket storuppmärksamhet inte minst bland järnvägspersonalen. Men man tycker att om det iinledningsskedet skall genomföras en kartläggning av järnvägs- ochbussförbindelser enligt anvisningar för planeringen så kan det inte varariktigt att i den situationen försämra dessa förbindelser.