prot · FU0982 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr förste vice talmannen. § 1 Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhåUa omtiänstledighet från riksdagsarbetet den 12 fördeltagande i i . Kammaren biföll denna ansökan. Meddelande ang, veckans sammanträden Ang. möjligheter tiU associering med EEC § 2Meddelande ang. veckans sammanträden Såsom tidigare meddelats inleds morgondagens plenum medbehandling av näringsutskottets betänkande angående Ritsem- och Kaitumprojekten.I övrigt upptas bl. a. organisations-och anslagsfrågor rörandeförsvaret. besvaras ett tiotal frågor, varefterbetänkandet angående trafikpolitiken behandlas. Vid torsdagens sammanträdeupptas vidare bl. a. frågan om stöd till jordbruket i norra . Fredagenden behandlas betänkande angåendegranskningen av statsrådsprotokollen samt de ärenden som inte medhinnes påtorsdagen. Kvällsplenum kommer att anordnas onsdagen den , och det kan bU ofrånkomligt att håUa kvällsplenum . § 3 Ang. möjligheter tiU associering med EEC Herr handelsministern erhöllordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 217, och anförde: i har frågat hur jagefter mina sonderande samtal i bedömer möjligheterna för att fåen associering med EEC på villkor som är förenliga med svenskneutralitets-poUtik. Utgångspunktenför förhandUngar är att uppnå nära, omfat- Ang. möjligheter tiU associering med EEC tände ochvaraktiga förbindelser med EEC under hänsynstagande till neutraliteten. Det föross väsentUga är att samarbetet får det materiella innehåll, som vieftersträvar. Kontakter med Gemenskapsländerna tyder på en positivinställning när det gäUer att få till stånd samarbete mellanSverige och den gemensamma marknaden. Vid dessa kontakter har i första hand sakinnehållet i ettsamarbetsavtal mellan och EEC behandlats. I den mån formen för detframtida samarbetet diskuterats har detta endast avsett frågan om svensktmedlemskap i kan förenas med bibehållen neutralitetspolitik. Om anslutningsformen skall betecknas som ettassociationsavtal eller annat samarbetsavtal är inte det väsentliga. Ettassociationsavtal kan innebära ett samarbete av såväl mindre som merlångtgående slag. Från ingen regerings sida har uttalats att associering förSveriges del inte skulle vara en tänkbar anslutningsform. Under de sonderandesamtalen i har frågan om tänkbara anslutningsformer inte berörts. Hen i (fp): Jag tackar handelsministern för svaret på minfråga. När jag talar om associering menar jag associering enligt artikel 238 iRomtraktaten. Den saken har inte varit särskilt aktueU i den svenska debattenpå därför att det har sagts att en sådan form skulle varatUlämplig endast på länder som inte är så tekniskt och ekonomiskt utvecklade.Men det intressanta är ju att denna form nu har dykt upp i diskussionerna påden europeiska kontinenten. Det står ingenting i Romtraktaten som skulle hindraSverige från att bli associerat. Detta framgår ju av det faktum att vi 1961ansökte om associering enligt artikel 238. Därför är det fullständigt klart atten sådan anslutningsform är möjlig. Jag tror att det är värdefullt attvi av handelsministerns svar nu har fått klarhet i att man inte utesluter denformen, om den skulle befinnas lämplig. Inte minst är det fallet avpsykologiska skäl, ty i den debatt som förekommer ute i har ofta nämntstre olika nivåer på en lösning av anslutningsfrågan medlemskap, associeringeller särskUda avtal. Och det kan finnas en risk för att, om vi bara talar omsärskilda avtal, det kan uppfattas i den allmänna debatten ute i som attvi vill ha något mindre än associering. Därför vågar jag väl tolkahandelsministerns svar på det sättet att det vi nu eftersträvar inte är mindreän det vi eftersträvade 19611962 när vi ansökte om associering. Den debatt vi har fått under de senasteveckorna kring begreppet associering är för mig något av en skendebatt. Vi haraldrig i några sammanhang, där vi diskuterat lösningar av samarbetemed ett utvidgat EEC, gjort förbehåll i fråga om någon annan anslutningsform änmedlemskapet. Vi har håUit alla andra former öppna. När det gäller associering finns det ett, åtminstone ivissa kretsar berömt, uttalande av en europeisk statsman, som har förklarat attanslutningsformen associering kan innebära aUt mellan . Dettavisar det meningslösa i att försöka i vår interna debatt nu koncentreradiskussionen kring ett så vittgående begrepp som associering. Om man däremot på det tUlstånd som innebär, att demateriella vUlkor vi har ställt upp för att en ur våra synpunkter acceptabellösning av samarbetet infrias, vill sätta etiketten associering, är det helt iöverensstämmelse med vad vi nu kan anse både som rimligt och kanske också somönskvärt. Ordet associering får ju i detta sammanhang inte annan betydelse änatt det markerar en viss fasthet i relationen mellan det associerade landet, idetta fall , och den gemensamma marknaden, och den fastheten vUl viuppnå under alla förhåUanden. Men för mig är det under de skeden som är närmastförestående långt viktigare att få veta, om vi kan fä en tullunion medGemenskapen, om vi kan få ett tUlräckligt vittgående samarbete påjordbruksområdet och om vi kan få möjligheter att åstadkomma en UkabehandUng avsvenska produkter och svenska företag i ett utvidgat EEC. Det är det väsentligainnehållet i förhandlingarna och det huvudsakliga mål som vi ställt upp. Menskulle man som sagt sedan vilja kalla detta för en associering och ge det deyttre åthävor som associationsformen har, är det inte bara rimligt utan ocksåförenligt med svenska intressen att så sker. Ang. möjligheter till associering med EEC i (fp): Jag tror att det är ett intresse för densvenska opinionen och också för opinionen ute i att handelsministern haranvänt detta tiUfälle att på nytt understryka att önskar en fasthet iförbindelserna med EEC. Jag kan inte se att handelsministern och jag har någradelade uppfattningar i sakfrågan. Med tanke på den debatt som förts framförallt i vårt land men också utanför dess gränser tror jag emeUertid att det ärviktigt att få detta fastslaget. Vi begär inte mindre nu än vi begärde när viansökte om associering 1961 1962, och vi skall inte utesluta någon form somär förenlig med vår neutralitetspolitik. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1472 tUl inrikesutskottet och nr 1473 tUl näringsutskottet. § 5 Föredrogs, men bordlades åter socialutskottetsbetänkanden nr 11 och 16-20 samt näringsutskottets betänkanden nr 15 och 16. § 6Herr förste vice talmannen meddelade att näringsutskottets betänkanden nr 15och 16 samt försvarsutskottets betänkanden nr 914 i nu angiven ordning skulleuppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden på föredragningsUstan förmorgondagens sammanträde. Vidare meddelade herr förste vice talmannen atttrafikutskottets betänkanden nr 5 och 6 skulle sättas sist på samma lista. § 7 Anmäldesoch bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 112 angående godkännande av tvåtUläggsavtal tUl dubbelbeskattningsavtalet den 24 2* protokoU 1971. Nr meUan ochFrankrike beträffande direkta skatter, n,.. j j m. m. -------------------- § 8 Anmäldes och bordlades skrivelse från svenska delegation med överlämnande av berättelse för rådetsnittonde session. § 9 Anmäldes och bordlades Nr 31 i anledning av motion angående delegering avbeslutanderätt tiU företagsnämnd Nr 19 i anledning av Kungl. Maj:ts förslag tiU stat förriksgäldsfonden för /72 Nr 20 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:91angående försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m., jämte motion Nr 21 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:71 medförslag tiU lag om ändring i likviditets- och kassakvotslagen (1962:256), m.m., jämte motioner om kreditpolitiken Nr 22 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:102med förslag tUl lag om ändring i lagen (1934:437) för riksbank jämtemotion Nr 24 i anledning av Kungl. Majts proposition 1971:84 angåendeändrade regler för utbetalning av kommunalskatt jämte motion Nr 10 i anledning av motion om en svensk opinionsyttring iFN om tjurfäktning Nr 33 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendestöd till jordbruket i norra , m. m. Nr 34 i anledning av motion om ersättning till enskildamarkägare för vård av egen mark i naturvårdssyfte, m. m. Nr 13 i anledning av motioner om översyn av vissa lagar påarbetslivets område m. m. Nr 14 ianledning av motioner angående företagsdemokrati § 10 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1474 av m. fl. Nr 1475 av i m. fl. Nr 1476 av 1477 av m. fl. Nr 1478 av m. fl. Nr 1479 av henar Ljrwo/j i och/onwon i avlämnade i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 107 med förslag 42 tiU lag om anställningsskydd förvissa arbetstagare, m, m. § 11Meddelande ang, enkel fråga Nr 82 den Meddelades attföljande enkla fråga denna dag framstäUts, nämligen av j j i 1971 Nr 232 () tUl herr kommunikationsministernangående inskränkning av den tunga landsvägstrafUcen under lördags- och söndagsdygnen: Ämnar vidtaga några åtgärder för att införsommartrafiken effektivisera efterlevnaden av den frivilUga överenskommelsenom inskränkning av den tunga landsvägstrafiken under lördags- ochsöndagsdygnen? § 12 Kammaren åtskUdes kl, 16,10,