prot · FU0967 · 1971-12-31 00:00:00 — Mycket av den vantrivselsom människorna i sovstäderna känner är ett resultat av att vi inte har kunnatersätta den gamla naturliga anpassningsprocessen med någonting som gör att ävende nya och färdigskräddade bostadsområdena blir vad Olivegren kallar "enkostym som man klär på sig kring sitt sociala levnadsmönster". Det nyablir effektivt från de ekonomiska och tekniska synpunkter som dominerar den modernabostadsplaneringen, men det blir ofta tråkigt, anonymt, enahanda och iblandnedbrytande från de mänskliga synpunkter som borde få spela en större roll. Det här är i varje fall vad jag tror, vad många andra troroch vad som verkar vara ganska lätt att bevisa med hänvisning tiU de många ochofta allvarliga symtom på social missanpassning som är medaljens baksida imånga av de nya bostadsområden som vi strävat att göra tUl miljömönster, tUlluftiga och rena alternativ tUl gårdagens asfaltslum och landsbygdsmisär. Men vi vet ändå förhållandevis litet om desocialpsykologiska effekterna av vårt byggande. Den centrala aspekten påbostadsplaneringen är trots den mängd av utredningar som finns på det områdetinte föremål för någon undersökning. Det är därför vi kräver att en sådan utredning skallgöras, vare sig den nu görs av den sittande serviceutredningen eller man tyckeratt vi bör ha en särskild utredningsgrupp för den uppgiften. En del vet vi , även utan nya utredningar. Viinser t, ex. riskerna med den bostadssegregation, som vi ser allt tydligaretecken på. Orsaken är bl. a. en relativt stor ensidighet i de nya bostäderna,när det gäller lägenhetsstorlekar. En större blandning av lägenheter med olikarumsantal och därmed olika priser är en av lösningarna. Vi vet att vantrivselni de nya bostadsområdena är störst i början och ofta beror på att de s. k.bostadskomplementen - butiker, barnhem, lekskolor, kommunikationer, skolor etc. inte kan byggas i takt med att de nya samhällena blir inflyttningsklara. Vihar som var inne på tidigare i debatten krävt bättremöjligheter för kommunerna att rätta tUl detta genom att få lånegarantier ävenför dessa serviceanordningar jämsides med bostadslånen, givetvis efter deprioriteringar som kommunen själv vill göra. Över huvud taget är en bättre boendeservice i vid meningett centralt problem när det gäUer att få ett bostadsområde att fungera och blitrivsamt att bo i. Det var för att se över en del av de problemen somregeringen tUlsatte den s. k. serviceutredningen. I dess betänkande"Boendeservice 2" finns också en rad bra uppslag bl. a. just när detgäller att genom en samordnad statsbidrags- och lånegivning för bostäder,skolor, lekskolor och barnstugor underlätta den kommunala planeringen på det här området. En proposition med utgångspunkt från denna utredningvar också utlovad tUl den här , men har av någon anledning uteblivit.Det är svårt att förstå varför man dröjt, ty det rör sig här om åtgärder sominte kostar så mycket pengar men som skulle kunna ha en betydande effekt närdet gäller att åstadkomma en bättre bostadsmiljö. En sista punkt, herr talman, som jag vill ta upp när detgäUer åtgärder för en bättre bostadsmiljö är bostadskonsumenternas möjlighetertUl inflytande på planeringen. Jag tror att vi här har att göra med en av degrundläggande orsakerna tUl den bristande trivseln i många av våra till synesexemplariskt välplanerade bostadsområden; det är vi politiker och våra expertersom bestämmer, de människor vi bygger för presenteras färdig"hembygd" i ekonomiförpackning. Inga förändringar vare sig i storteller smått kan egentligen göras. Här handlar det om att bredda debatten på alla stadier:när det gäller de allmänna målsättningarna för stadsplanering ochbostadsbyggande, när det gäller utformningen av konkreta stadsplaner, när detgäUer miljön kring det egna huset, när det gäller bostadslägenhetens eUeregnahemmets utseende och fastighetens skötsel. Att få flera med i den process där de nya samhällenaskapas eUer de gamla omskapas är ett ganska allmänt krav men ändå inte alltidså lätt att genomföra. Hur skall vi få en bred debatt kring aUmänna men mednödvändighet ganska teoretiska målsättningsresonemang? Det kan vi kanske aldrigräkna med. Vad vi kan räkna på den nivån av diskussionen är mindreteknokratvälde, mera politisk styrning, än vi har . Det måste också varaangeläget att vi låter dessa diskussioner mynna ut i alternativa förslag tUlkonkreta planlösningar och att sådana förslag tiU utformning av bostadsområdenpresenteras före det besluten skall fattas och i sådan form att deblir begripliga också för dem som inte är plantekniker och som inte harbyggnadsnämndsledamotens vana att läsa ritningar och betrakta modeller. Även om vi eftersträvar att bygga samhällena färdigt i denmening att de som flyttar in får tiUgång tUl en rimlig samhällsservice, är detsamtidigt viktigt att vi kan erbjuda en miljö där möjligheterna tUl individuellanpassning finns och att vi hittar former för debatt och beslut om denna miljö,former som gör att den vanliga bostadskonsumenten har en reeU chans att delta.De spontant framvuxna byalag som vi har sett exempel på både i denna stad ochpå andra håll är, tycker jag, ett uttryck för att behovet finns och attdebatten kommer i gång när någon tar ett initiativ. Bostadskooperationen har enviktig uppgift att fylla här och fyller den delvis mycket bra,hyresgäströrelsen likaså. De av oss föreslagna stads-eller kommundelsråden ärtänkta bl. a. just som ram för en närdemo-kratisk debatt om den egnabostadsmiljöns utformning. En debatt som det är viktigt att initiera både här iriksdagen och ute i samhäUet. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall delstill aUa reservationer där folkpartister är reservanter, dels tUl utskottetshemställan i punkten 16. Anslag tiU bostadsbyggande, m. m. På förslag av herr tredje vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dessabetänkanden samt Nr 67 behandlingen av återstående ärendenpå föredragningsUstan tUl . § 12 InterpeUation nr 111 ang. viss utmstning avmilitära flygplatser som används i den reguljära civila luftfarten Ordet lämnades på begäran tUl HerrKARLSSON i (s), som yttrade: luftfartsutredning (Statensoffentliga utredningar 1966:34) fastställde riktlinjerna förluftfartsinvesteringar t. o. m. /75. Enligt dessa långsiktiga riktlinjer skuUe berörda flygvapenflygplatser,i avvaktan på anskaffning av () förprecisionsinflygning i dåUgt väder, betjänas med befintUg precisionsradar PAR(Precision Approach Radar). Erfarenheterna har givit vid handen att deförutsättningar, som törelåg när PAR-lösningen accepterades under enövergångstid, inte uppfyllts. PAR-lösningen har ej medfört förväntad ellergodtagbar effektivitet med åtföljande negativa konsekvenser för punktlighet ochregularitet i trafiken. PAR-systemet förutsätter en specialutbUdad trafikledare iradarposition, som en annan trafikledare tjänstgör somtorntrafikledare. Bristen på trafikledare har varit och är en faktor iorsakssammanhanget när det gäUer utebliven PAR i vädersituationer, där det ickevarit möjligt för pUoterna att landa enbart med hjälp av grundläggandeinstrumentin-flygningsmetod. En annan orsak tUl den mindre godaPAR-regulariteten har varit kraven på dess tekniska översyn. Det militäraPAR-systemet är ej heUer helt anpassat tiU civUa normer, vUket reducerar dessvärde för trafikflyget. Totalt sett har således PAR-metoden icke givit ettförväntat resultat. Denna metod för precisionslandning framstår aUtmer även somomodern för civilt flyg. Punktlighet och regularitet i reguljärt flyg styrs i förstahand av de åtgärder som får vidtagas för att tUlgodose flygsäkerheten. Tillbud tUl olyckor har förekommit som med storsannolikhet kunnat undvikas om varit installerad i stället förPAR-systemet. Då inga åtgärder för att öka regulariteten, punktlighetenoch flygsäkerheten får eftersättas, bör i den reguljära civUa luftfarten PARsnarast utbytas mot . Den civUa flygtrafiken på de militära flygplatserna är avbetydande omfattning, och luftfartsverket bör kunna få en godtagbar förräntningpå kapitalkostnaderna för installation av . Med hänvisning till här redovisad motivering anhåUer jagom kammarens tUlstånd att tUl herr kommunikationsministern få framstäUaföljande interpeUation: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att påskyndautrustningen av de militära flygplatser som används för det reguljära civilaflyget med ? 76 Denna anhållan bordlades. § 13Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: Nr 67 den TUl kammare 22 aprU 1971 För deltagande i den delegation tUl förbundsdagen i ,som utsetts av talmanskonferensen, anhåller vi om ledighet från riksdagsarbetetunder tiden 3-5 maj 1971. den 22 aprU 1971 Kammaren biföU denna ansökan. § 14 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1400 av m. fl. Nr 1401 av hen MoUn avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 52 angående utbildning av bibliotekspersonal m. m. Nr 1402 av m. fl.avlämnad i arUedning av Kungl. Maj:ts proposition nr 34 om studie- ochyrkesorientering i grundskola och gymnasieskola Nr 1403 av hen Henmark m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 61 med förslag tUlUvsmedelslag m. m. § 15 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framstäUts, nämligen av Nr 202 () till herr utbUdningsministern angående tUlgodoräknandet av praktikarbete vid tUlträde tiU vissa utbUdningar: Är herr statsrådet redo att ta initiativ tUl sådanaåtgärder att reglerna för tUlträdesansökan tUl vissa utbUdningar, exempelvisför-skollärarutbUdning, blir så utformade att det blir möjUgt för deinträdessökande att för behörighet åberopa även sådant praktikarbete somfullgörs mellan ansökningstidens utgång och utbUd-ningens början, ide faU är särskUt lång? Nr 203 () tiU herr justitieministern om bättre skyddsutrustning för polispersonal: Är statsrådet beredd vidtaga åtgärder för att förbättrapoUsens skyddsutrustning och i så fall vUka? Nr 204 () tUl herr kommunikationsministernangående Nr 67 vägtrafiken i : Vilka åtgärder är kommunikationsministern beredd vidtagaför att lätta de svåra trafikproblemen på i första hand ochEuropaväg 4 genom de delar-av som gränsar tUl ? Nr 205 () tUl herr kommunikationsministernangående aviserad omorganisation av : Betyder uteblivandet av den tUl vårriksdagen aviseradepropositionen om , att frågan nu icke längre är aktuell? § 16 Kammaren åtskUdes . In fidem LARSMUNTZING/