prot · FU0923 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av fru andre vice talmannen. § 1 Anställdes val av en suppleant för fullmäktig iriksbanken. Fru andre vice talmannen meddelade, att valberedningenenUgt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag tiU ny suppleant i riksbanksfullmäktigeför beslutat föreslå , , och att valetavsåg återstående del av valperioden 19681971. På härefter gjord proposition valde kammaren , , till suppleant i riksbanksfuUmäktige för återstående del . § 2 Ang. utvidgningen av kriget i , m. m. Herr utrikesministern erhöll ordet för att besvaraherr i (vpk) i kammarens protokoll för den 5 februariintagna fråga, nr 57, och anförde; i har frågat mig omregeringen fördömer den nya utvidgningen av kriget i och om denplanerar stöd till det laoliska folket. Jag kan hänvisa tUl ett uttalande som jag gjorde den 9februari av följande lydelse: "Regeringen har konsekvent tagitavstånd från varje upptrappning och utvidgning av kriget i . Vi ärnämligen övertygade om att detta är fel väg att lösa konflikten. Endast genomen politisk lösning kan man finna vägen tUl fred och frihet för folk. Då invaderades av amerikanskatrupper kritiserade vi med skärpa detta övergrepp mot ett litet land från enstormakts sida. Återigen har främmande stridskrafter utan tillstånd inträngt päett annat lands område. Detta förakt för ett litet landsintegritet måste brännmärkas. De reaktioner som redan förekommit i svensk pressövertygar mig om all regeringen härvid stöds av en bred folkopinion. Inmarschen i ökar den redan hårt prövade laoliskacivilbefolkningens lidande. är det klarl alt den blott kan försvåraen lösning av IndokinakonfUkten och leda till ytterligare allvarliga komplikationer.För de olika politiska grupperingarna inom blir det också svårare altgenom förhandlingar lägga grand tiU den enighet som de sagt sig eftersträva ochsom landet sä väl behöver." Beträffande den senare delen av frägan vill jag erinra omatt den svenska hjälpinsatsen i är inriktad pä Vietnam.Detta utesluter inte att frägan om svensk humanitär hjälp till det laoliskafolket kan komma att aktualiseras. 4 protokoU 1971. Ang. ersättning till kommunerna för kostnader i sambandmedfolk-och bostadsräkning HerrHERMANSSON i (vpk); Den militära invasionen i är ingentUlfällighet och kommer inte som nägon överraskning för de indokinesiskafolken. Den är ett nytt och mycket allvarligt steg i den upptrappning avanfallskriget mot och de övriga länderna i som Förenta staternasimperiaUster bedriver enligt en långsiktig plan. Deras nya militära äventyr"undergräver helt" som ' patriotiska front framhåller i ettuttalandet "Genéveöverenskommelsen av är 1962 om , förlramparlandets oberoende och neutralitet, skapar en ytterst farlig situation och hotarallvarligt säkerheten i hela sydöstra ". har bedrivit anfallskrigmol . USA-flygets bombraider har haft samma intensitet som i ochhar trappats upp . har antalet bombraiderper dag fördubblats jämfört med . Enligt ett amerikanskt uttalande har USAsläppt en större bomblast över än över hela under andravärldskriget. Liksom mol andra indokinesiska folk driver motdet laoliska folket etl utrotningskrig med aUa medel. Man mördar folkel,fördärvar landet, rubbar allvarligt betingelserna för växtliv, djurliv ochmänskligt liv. Den nya uppirappningen av kriget kommer säkert all mötasav ett ökat motstånd från de indokinesiska folken. Vär solidaritet med deraskamp bör uttryckas på två sätt: genom att bestämt fördöma Förenta staternasanfalls- och utrotningskrig och genom stöd i praktisk handling tillbefrielserörelserna i södra , och , Samiidigi som jagtackar utrikesministern för hans svar vUl jag undersiryka, all ord bör följasav handling. Det belyder i delta fall stöd till ' patriotiska front, somhaft stora framgångar och befriat större delen av landet. Om inte regeringen vill ge elt definitivt besked på denna punkt, fär tillfälle attgöra det när en motion med hemställan om anslag tUl ' patriotiska frontkommer upp tiU behandling. Det borde också vara klarl alt vårt land hell måste brytamed marionetlregimen i , som slällt trupper lill förfogande för anfalletmot , I stället bör vi erkänna den provisoriska revolutionära regeringen iSydvielnam, Överläggningen var härmed slutad. §3 Ang. ersättning tiU kommunerna för kostnader i samband med folk-och bostadsräkning Herr finansminislern STRÄNG erhöll ordet för alt besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr44, och anförde: har frågat mig om jag anser delmotiverat att statsverket ersätter kommunerna för deras koslnader i samband medden pågående folk- och bostadsräkningen, när dessa koslnader kan preciseras, I proposiiionen tUl fjolårets riksdag med förslag lill lag om allmän folk- ochbostadsräkning angav jag uttryckligen, att liksom vid tidigare undersökningarav liknande art ersättning av statsmedel inte borde ulgå för kommunernasmedverkan i folk- och bostadsräkningen. uttalande föranledde ingen erinranfrän . Jag anser inte tUlräckligt starka motiv föreligga för någotändrat slåndpunklslagande i denna fräga. Jag ber att få tacka finansministern för detsvar han lämnal pä min fräga, men naturiiglvis tackar jag inte för svaretsinnehåll. Det är rikligl att har beslulal om folk- ochbostadsräkningen. Jag vill minnas att kostnaderna för statsverkets vidkommandeberäknades tiU . Det angavs ocksä all kostnaderna förkommunerna inle skulle bli särskilt betungande. Jag vUl nämna även omuppgiften inte finns skriftligt dokumenterad - att det sagts mig att kostnadenberäknades lUl ca 2:50 per hushåll. har emellertid erfarenheten visat attdetta var en grov felbedömning av kosinaderna för kommunerna, 1 den instruktion för de lokala granskningsorganensarbete, som givil ul, upptar anvisningarna belräffandedel arbete som kommunerna har alt utföra ungefär 60 sidor. Det är självklartall alll delta inle kan för en kostnad av 2:50 per hushäU, För min egenkommun pekar erfarenheterna på en kostnad av , per hushåll, ochfrägan är om den kommer att stanna vid det. Om vi har ungefär 2 1/2 miljonhushåll i landel, innebär detta beslut en övervältring av koslnaderpä kommunerna på i runt lal . Detta förhäUande står i bjärt kontrast motfinansministerns ulomordentligt välkomna uttalande i finansplanen, därfinansminislern på s. 16 lalar om nödvändigheten av att nogaöverväger sina beslul med hänsyn lill de kostnader, som de kan medföra förkommunerna, och all man om man skaU kunna dämpa stegringen av utgifterna ikommunerna mäste vara varsam i delta avseende. är det inle lätt alt leva som man lär, vilket bl. a.framgår av denna frågas handläggning. Om finansminislern gjorde del, skulle hansäkerligen snarl bli utnämnd lill något slags skyddshelgon för kommunernasekonomi. Ang. ersättning till kommunerna för kostnader i sambandmed folk-och bostadsräkning Jag tror nu inte att man kan göra så snabbaoch eleganta beräkningar som den gjorde, när han hamnade på 50miljoner kronor såsom en trolig kostnad för kommunerna i samband med den härinsamlingsverksamheten. Alt det har varit specifika komplikationer kanjag väl villigt erkänna. De har delvis berott på alt många medborgare på grundav en oreflekterad propaganda i olika sammanhang fått för sig att behandlingenav de lämnade uppgifterna skulle komma all beröra de enskilda individernasintegritet och renl personliga rättigheter, har tvingat fram etlextraarbete hos kommunerna som väl ingen människa kunde ha räknat med i förväg. Ang. informationen om det nya skattesystemet EmeUertid har jag en genlemot frågesläUaren avvikandeuppfallning i fräga om kommunernas samlade koslnader. Brorslotten avkostnaderna kommer aUt fort all ligga på statsverket. Del kanske börunderstrykas all kommunerna är slora konsumenter av dessa uppgifler, och del ärdetta som varil anledningen lill alt man har ansett all kommunerna bör kunnamedverka i insamlingsarbetet ulan en speciell ersättning. Jag är angelägen att framhålla alt deförhåUanden som finansminislern åberopar rörande den irritation som insamlingenav data har förorsakat inte på något sätt har att göra med den bedömning avkoslnaden som jag redogjorde för . Den bedömningen grundar sig uteslutandepå ett genomförande av det arbete som de kommunala granskningsorganen har attutföra om de skall följa utgivnaanvisningar, som omfattar 60 A4-sidor. Det är ett stort jobb, och jag försäkrarfinansministern alt per hushåU inle är nägon överdrift - jag brukaraldrig överdriva - och gånger 2 1/2 miljon hushåll blir 50 miljonerkronor, som kommunerna får betala. Multiplikationen är del ingel fel på delkan jag villigt erkänna men i övrigt är förutsättningarna helt felakliga. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. informationen om det nya skattesystemet Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens prolokoll för den 5februari intagna fräga, nr 58, och anförde: har frågat mig om jag anser attden broschyr om de nya skattereglerna som sammanställts av centralafolkbokförings- och uppbördsnämnden och som tillställts skattebetalarnatillsammans med preliminärskalletabellerna på etl tUlfredsställande sätttUlgodoser allmänhetens krav pä information om det nya skattesystemet. En broschyr i ifrågavarande ämneskall kännetecknas av koncentration och information. Jag anser alt denåberopade broschyren på etl godtagbart sätt fyller dessa anspråk. Mensjälvfallet är broschyren inte avsedd som den enda upplysningen om det nyaskattesystemet. Del är avsett att innevarande är och ijanuari-februari 1972 sprida omfattande informaiion lill allmänhelen genom bl.a. TV-ulsändningar och ylleriigare tryckt malerial. HerrTURESSON (m): Jag ber all fä tacka finansministern försvaret. Det är nalurliglvis värdefullt att det kommer ytterUgare informationertill skattebetalarna rörande hur det nya skattesystemet verkar, men jag kan inte delafinansministerns uppfattning all den broschyr som delats ut till deklaranternafyller rimliga krav pä information. Här finns nämligen inte den tabell somredovisar de skatleultag som de nya skatteskalorna fr. o. m. nästa är innebär. Det är klarl att man för en vanlig deklaration intebehöver den tabellen, men det finns väldigt många människor som harextrainkomster och som vill kunna göra en beräkning av hur mycket extra skallde skall betala preUminärt för all täcka in dessa extrainkomstersskattebelastning. För deras del hade det varil utomordentligt värdefuUt att haen sådan här skalletabell. Den hade inle inkräktat nämnvärt pä utrymmet, ochden hade inte gjort informationsbroschyren särskilt myckel slörre. Det framgårav den tabell, som jag hittade i tidningen . Den hadeulan tvivel varit intressanl och värdefull alt ha för skattebetalarna i sambandmed årels deklaration. Ang. utformningen av det framtida stödet ät tidskrifter Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. utformningen av det framtida stödet åttidskrifter Herr utbildningsministern ordet för all besvara () i kammarens protokoll för den 2februari intagna fråga, nr 41, och anförde: har frågat mig om jag avser allunder året framlägga förslag om utformningen av det framlida stödet ättidskrifter. Remissbehandlingen avlitteralurutredningens belänkande angående statligt tidskriflsstöd har nyligenavslutats. Innan den beredning som pågår i departementet av utredningensförslag är klar, är jag inte beredd att uttala mig om en eventuell propositiontUl . HerrWIKSTRÖM (fp): Det statliga tidskriflssiödet, som under nägraär utgått, beräknas i årels statsverksproposilion tiU , 1968 ärslitteraturulredning avgav ett förslag om en utökning av det stödel. Det har nuremissbehandlals. I sialsverkspropositionen meddelade utbildningsministernbara att han beräknat en viss ökning av medlen för bidrag till tidskrifter. Detär mot denna bakgrund jag har frågat utbildningsministern om han avser läggafram något förslag i är. Svaret som jag tackar för ger inte besked. När man läser remissvaren får man etl starkt intryck avatt opinionen är utomordentligt splittrad. Många anser, attlitteralurutredningens förslag är krångligt och byråkratiskt och framför alltatt del inte får avsedd effeki genom att man menar att moms skullepåläggas ocksä tidskrifterna. Som jag ser det skulle det enda nalurliga vara att heladet tryckta ordet blev fritt frän mervärdeskatt. Dagspressen är det redan detbör gälla ocksä böcker och tidskrifter. Men framför allt måste man semomsfrågan i dess helhet. Det gär inle att som lilleralurutredningen föreslåatt moms skall läggas pä tidskrifter utan att man tar Om remissbehandling av föreslaget nytt betygssystem slällningtUl andra delar av del tryckta ordet. Det resonemanget har Per Ahlmarkutvecklat på ett övertygande säll i sin reservation tilllitteratur-utredningens betänkande. Han vill inte veta av någon moms påtidskrifler förrän man tagit ställning till motsvarande fräga också för t. ex.böcker. Han har sympatier för all moms skall tas bort över hela fältet"det tryckta ordet". Av de remissinstanser som uttryckligen tarställning i just denna fråga är del, tror jag, tio stycken som stöder herrAhlmark pä denna punkl och bara en som går emol. De som går emot momsen är: ÖB,. , , lOGT/NTO, FredrikaBremer-förbundel, , Svenska bokförläggareföreningen.Svenska bokhandlareföreningen och , För moms uttalar sig barariksskattenämnden. Men enligt min mening har ocksä Ulleraturulredningenbegäll ell avgörande misslag när man satsat mer pä selektiva än pä generellaätgärder. Dessutom skulle litieraturutredningens syslem innebära verkUgakalegoribegränsningar, och åtskilliga tidningar och tidskrifler skulle fallamellan de slödkategorier som finns eller avses alt inrättas. Pä en annan punkt kan jag anslula mig lill SSU:sremissyttrande, där man säger: "SSU viU framhålla alt det finns en radframför alll organisalionslidskrifler som vore väl förriänta av statligt stöd,men vUka över huvud taget ej behandlals av utredningen. Delta är en konsekvensav den orimliga definitionen av åtskillnaden meUan olika tidskrifter som L 68gör," SSU slutar också med att föreslå all man skulle samordnatidskrifts-stödet med det allmänna presstöd som aviserats. Man anser vidare,att tidskriflssiödet måste samordnas med det aUmänna statUga slöd som utgår liUungdomsorganisationerna. För en gångs skull tyckerjag att SSU har rätt, Frägan är , hur utbildningsministern avser att föradenna fråga vidare. En möjlighet är självfallet att lämna den tilllitteraturutredningen för snabbehandling på grundval av remissvaren. En annanoch kanske bättre vore att inom departementet utarbeta ett nytt förslag, somunder sändes pä snabbremiss. Del skulle dä vara möjligtatt lägga fram en proposition om ett utvidgat statligttidskriflsstöd, Pä så sätt skulle lidskriftsredaktionerna veta, att man i varjefall kan känna den ökade trygghet, som ett väsentligt och riktigtuppbyggt statligt stöd skulle innebära. Överläggningen var härmed slutad. §6 Om remissbehandling av föreslaget nytt betygssystem Herr utbildningsministern erhöll ordet för altbesvara () i kammarens protokoll för intagnafräga, nr 49, och anförde: har frågat mig om det nyabetygssystem, som föreslås av betygsgruppen inom , kommer allremissbehandlas så att de närmast berörda grupperna - föräldrar, lärare. skolledareoch elever fär tillfälle att yttra sig över förslaget. Det förslag som åsyftar har utarbetats av enarbetsgrupp inom . Del ankommer pä verkets styrelse all taslällning lill delta förslag. Först när inkommer med förslagtiU Kungl. Maj:t kan jag pröva frägan om remissbehandlingens omfattning. Jag tackar ulbildningsminislern för svaretäven om jag självfallet hade önskat att del varit mera klarläggande. Betygssystemet har pä undergått ganskastora förändringar. Del kan räcka med att här nämna alt man har bytt ulbokstavsbelygen med plus och minus, som i själva verkel medgav 19 olikabelygsgrader, och ersatt dem med en femgradig skala. Vidare har betygen slopatsi en del klasser. Alla dessa förändringar tUlsammans har skapat ganska slorainformationsproblem. Föräldrarna, eleverna och även näringsUvet har iblandhaft svårt att tolka betygen. En fräga som jag tror bör slällas i förgrunden inför dennu föreslående betygsreformen kan formuleras sä här: Kan man över huvud tagetklara av det nödvändiga och önskvärda informationsflödet i båda riktningarnamellan skolan och hemmen ulan någol slag av skriftliga och regelbundnameddelanden om den enskilda eleven? När man läser det nummer av Aktuellt fränskolöverstyrelsen som distribuerades , fär man delintrycket alt informationen i huvudsak skall ske muntligt vid personligasammanträffanden mellan lärare och föräldrar eller genom telefonsamtal. Man kandä fräga: Är det möjligt all klara av delta pä ett tUlfredsställande sätt,exempelvis i klass 7 dä eleverna undervisas av mänga lärare? Det nämnda aktstycket frän pressladesför övrigt och kom skolorna lill hända ungefär förelerminsslulet. Så ända in i det sisla fick skolorna vänla pä skolöverstyrelsensvägledning beträffande del informalionsinstrument som skulle ersätta detidigare betygen i vissa klasser. Erfarenheterna från i höslas lycker jag motiverar ännu enfråga: När en reform skall genomföras, bör man då inte klara av dess olikadetaljer i räll tidsföljd? Om ett instrument skall ersätias av ell nytt, skallman då inle skaffa fram det nya instrumentet innan man plockar bort det gamla?Så mäsle man i vart fall handla pä våra sjukhus. Och sä lycker jag nog alt manbör handla även i våra skolor. Lika självklart tycker jag det är all de människor somskall använda verktygen fär ett ord med i laget vid deras utformning. Det ärdelta, fru talman, som jag framför allt har velat understryka med min frägatill utbildningsministern. Om remissbehandling av föreslaget nytt betygssystem i det arbete som pågår inom skolöverstyrelsenhar en referensgrupp utsetts. I denna ingår förelrädare för föräldrar, elever,lärare och ytterligare några andra grupper. Redan i utredningsarbetet har Ang. innehållet i barnprogram i radio och television aUtsådessa olika grupper kopplats in. När sedan styrelse harbehandlat materialet och vi får etl förslag fär vi bedöma hur en vidare opinionskall kunna kopplas in. Det är sant all företrädare för de nämndagrupperna ingår i referensgruppen, men del är inle lillräckligl. De som delgäller bör fä ta del av del utformade förslaget innan beslut fattas. Släller man krav pä all betygen skall vara lätta att tolkaär det enligl min mening mycket värdefullt all de fem önskemål uppfylls somframställts jusl av en av ledamöterna i den referensgrupp som utbildningsministernnämnde. Dessa önskemål är: 1, Betygssystemetbör vara så stabilt som möjligt, så alt ändrade undervisningssituationer intebehöver dra med sig ändringar i betygssystemet. 2, Systemet börvara lika i sä mänga skolformer som möjligt, 3, Betygen i sammaämne och årskurs bör vara i möjligaste mån jämförbara. 4, Samma skala börtiUämpas i alla ämnen som betygsätts, 5, Olikabetygsprinciper, t, ex, målrelaterade och individrelaterade, bör inte användasparallellt i samma betygssystem. Jag kan inle här gä in pä i vad män det nu aviseradebetygssystemet uppfyller dessa önskemål. Men jag tror att vi finner demänniskor som har de bästa förutsättningarna att bedöma om så är fallel blanddem som är direkt berörda och som skall arbeta med systemet. Det är därför somjag anser det så viktigt att de skall fä yttra sig innan beslut fattas. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. innehåUet 1 barnprogram i radio och television Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens prolokoll för den 5februari intagna fråga, nr 55, och anförde: har frågat mig om jag anser detvara lämpligt att småbarnsprogram i radio och television ges elt ensidigtpolitiskt innehåll. Enligt avtalet meUan staten och angåenderundradions programverksamhet skall programverksamheten i sin helhet präglas avskälig balans mellan olika åsikter och intressen. Detta utesluter givetvis att t. ex.programverksamheten för småbarn ges ett ensidigt politiskt innehåU. HerrÅKERLIND (m); Jag viU tacka utbildningsministern för detklara och otvetydiga svaret. Allmänt kan man väl säga att ensidig politiskpropaganda i radio- och TV-program är förkastlig, såvida det inte klart framgåratt programmet har gjorts för att klargöra ett visst partis eller en Men politisk propaganda i smäbarnsprogram ochframför allt ensidig sådan är något mycket allvarligt. Tyvärr har detförekommil vid flera tillfäUen. Vad som främst fick mig att slälla frägan tUlutbildningsministern var ett småbarnsprogram i TV för en dryg vecka sedan.Programmet hette "", Det var från början till slut enensidig propagandafilm mol och för del kommunistiska . För de små okritiska svenska barnen talas del i filmen omhur det amerikanska flyget bombat sönder städer så att inte folket harnågonstans att bo, hur mänga gånger man har skjutit på en fredlig fiskarby, därfolkel inget ont har gjort, hur fredliga fiskebåtar har blivit beskjutna, hurbarnen tvingats lämna sina föräldrar på grund av bombningen och sådant görsärskilt intryck på de små barnen. Man visar skadade människor, bombkratrar,raserade hus och beskriver och visar olika sorlers bomber som fällts och hur deverkar. Här i lalar många om att man inte borde få sälja krigsleksaker.Men i slutet av den här filmen visar man hur flickor får lära sig att sköta enkulspruta för att kunna skjuta ned amerikanska flygplan. Nordvietnamesernaframställs i filmen som glada, vänliga, arbetsamma och fredliga människor somaldrig gjort något ont och som amerikanerna finner en glädje i att pläga.Mycket av alll delta är kanske riktigt, men man kan länka sig hur t, ex, enfyra-eller femäring upplever programmet. Även den som är mest kritisk mot vad amerikanerna har försig i måste väl inse att det nu redovisade exemplel inle är någotlämpligt småbarnsprogram. Jag hoppas att utbildningsministerns klara svar här skall bidra lill bältre förhållanden pä detta område inom radio-TV. Ang. innehållet i barnprogram i radio och television Det framgår nu att har etlalldeles särskilt program i tankarna. Om han är missnöjd med del programmet,fär han vara så vänlig och vända sig till radionämnden, som har alt göra sinbedömning. Som bekant kan varken jag eller någon annan i regeringen ingripa motsärskilda program. Jag kommer därför heller inte alt uttala nägon uppfattningom det program, som alldeles gjorde så säkra uttalanden om. Vi har ocksä i andra sammanhang undersenare tid hafl tillfälle alt diskutera jusl självständighet.Jag menar att man bör vara konsekvent även när det gäller att man inte skulletycka om att vi gjorde ett ingripande av det ena eUer andra slaget eller skulle anse att det vore bra om vi gjorde det. HerrÅKERLIND (m): Jag tog detta exempel för att visa på elt, somjag uppfattar det, klart övertramp mot den regel som utbildningsministern härhar givit entydigt uttryck för, nämligen att och program isin helhet skall präglas av skälig balans mellan olika åsikter och intressenoch att detta utesluter att programmen ges ett ensidigt poUtiskt innehåU. Det är en rätt allmänt håUen regel, och jag förstår att Nr 23 utbildningsministern inte kan gä inpå det enskilda fallel. T, j j emellertid som elt exempel för allbevisa hur man här enligt min mening -imi RJort ett klart övertramp. Ang. bestämmelserna Överläggningen var härmedslutad. bestämmelserna för krigsplacering i hemvärnet Herr försvarsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 2februari intagna fräga, nr 46, och anförde: har frågat mig om bestämmelsernaför att en person skall kunna krigsplaceras i hemvärnet och därmed medgesbefrielse från fullgörande av föreskrivna repetitionsinkaUelser. Bestämmelserna föreskriver att lämpliga värnplikliga eflerfriviUigl åtagande kan krigsplaceras i hemvärnet. Del är därvid främslbefälsul-bildade värnpliktiga som kan komma i fräga. Antalel värnplikliga som pä detta sätt får krigsplacerasbestäms av chefen för armén. Fr. o. m. kommeröverbefälhavaren alt bestämma högsta antalet för varje militärområde. Förfaringssättet är i stort följande.Försvarsområdesbefälhavare har ansvaret för rekryleringen.