prot · FU09102 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till resultatet av de nya ekonomiskabedömningarna avseende gruvdrift i Stekenjokk och geologiska undersökningensfortsatta borrningar inom området föreslog att arbetet med attetablera en gruva i avbryts tUl dess resultatet av fortsatt prospekteringföreUgger. anhåller dessutom om Kungl, Maj:ts uppdrag attfortsätta prospekteringsarbetet i området. De förluster som beräknats på gruvdrift iStekenjokk har aUtså väsentligt ändrat de förutsättningar som låg tUl grund förriksdagens beslut med anledning av statsverksproposition. Med hänsynbåde tiU den överraskande snabbhet med vUken kalkylerna förändrats och till attden beräknade förlusten stigit med inemot utöver det avriksdagen beslutade tillskottet på var det uppenbart attregeringen inte kunde ge Statsföretag i uppdrag att utan avbrott fortsättaförberedelserna för gruvdrift i Stekenjokkområdet, Frågan måste på nyttunderställas , och borde enligt regeringens bedömning enny granskning av förutsättningarna för gruvdrift ske. statsverksproposition gjordes en sammanvägningav främst ekonomiska och regionalpoUtiska synpunkter rörande ,varvid jag trots osäkerheten i den företagsekonomiska kalkylen fann detmotiverat med hänsyn tUl i regionen rådande sysselsättningsproblem att startagruvdrift i Stekenjokk. Det är självklart att denna typ av avvägning även ägtrum inför beslutet att avbryta förberedelserna för gruvdrift och att deregionalpolitiska synpunkterna därvid vägt tungt. Någon utarbetad metod för entotal samhäUsekonomisk kalkyl för projekt av detta slag föreUgger emellertidinte. Ett fuUständigt beslutsunderlag skuUe dessutom kräva motsvarandekalkyler för alternativa projekt. Jag viU avsluta mitt svar med att konstatera att innanKungl, Maj:t tar slutlig stäUning tiU frågan om gruvdrift i Stekenjokk kommerkalkylen självfallet att med hjälp av tillgängliga metoder granskas från såvälföretagsekonomisk som samhällsekonomisk synpunkt. kommer även att fåfuU redovisning av kalkylunderlaget. har efter att ha deltagit iutredningsarbetet om Stekenjokk förklarat sig villigt att om staten så önskarsvara för gruvdriften såsom entreprenör, vilket innebär att staten tar denföretagsekonomiska risken och dessutom svarar för finansieringen avinvesteringarna. Under det fortsatta arbetet kommer dock Bohden AB:s intresseatt medverka i en eventuell gravbrytning att ånyo undersökas. Jag ber också, herr talman, att i detta sammanhang fåsvara på en interpeUation av . har nämUgen frågat mig, om jag är beredd attlämna en redovisning för de kriterier regeringen anser skall föreUgga för omlokaUseringav företag eller delar av företag till stödområdena och om jag anser attförflyttningen av plasttillverknlngen vid Husqvarna Borstfabrik står iöverensstämmelse med de krav regeringen har på lämphgt omlokalise-ringsobjektsamt om jag anser att informationen tUl berörda länsinstanser och kommunalainstanser skötts på ett tiUfredsstäUande sätt. Jag anser det angeläget att man prövar alla åtgärder föratt öka sysselsättningen i stödområdena. Därför stimulerar vi inom ramen för enaktiv region- och lokaUseringspoUtik såväl statsägda som privatägda företag tUlen ökad industriell verksamhet i de sysselsättningssvaga områdena. Vadbeträffar kriterierna för omlokaUsering till stödområdet hänvisar jag tUl deregler som fastslagit för regionalpolitiken. Vad gäller det faU som interpellanten åsyftar var det medhänsyn tiU sysselsättningsläget ytterst angeläget att lokalisera ett företagtill , särskilt som gruvbrytningen i Stekenjokk inte kom i gång iplanerad tid. För att kunna komma i gång snabbt gäUde det att finna enproduktion där den tUlgängliga arbetskraften skuUe kunna sysselsättas utansärskUda krav på omskolning. Dessutom var det önskvärt att finna en annan typav industri än den verkstadsindustri som hade etablerats iVUhelmina. Det var mot denna bakgrund som en överenskommelse träffades mellanStatsföretag och Coronaverken, enligt vilken plasttiUverkningen vidCoronaverkens dotterbolag under förutsättning avriksdagens godkännande överförs till ett nybildat bolag i VUhelmina, som tUlhka delar ägs av och Coronaverken. Genom etableringen kommer över100 personer att sysselsättas i . Enhgt vad jag inhämtat har produktionen vid HusqvarnaBorstfabrik expanderat kraftigt och bolaget har sedan entid planerat en flyttning av plastproduktionen till annan ort eftersom enutvidgning i Huskvama av företaget bedömts som mindre lämplig. När det gäller informationsfrågan vill jag allmäntframhåUa att det självfallet är angeläget att information om omlokahseringlämnas tiU alla berörda parter, länsinstanser ochkommunala instanser och anställda. Det ankommer på det flyttande företaget attsvara för informationen. Man måste emeUertid ha klart för sig att det i mångafall kan vara svårt att ge en tidig och öppen information med hänsyn tillmöjligheterna att genomföra pågående förhandhngar. Det kan vara skäl att påpekaatt det preliminära beslutet om en flyttning i det aktuella fallet fattades ifebruari 1971 och att flyttningen beräknas kunna faktiskt äga rum förstsommaren . Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. HenÄNGSTRÖM (fp): Jag tackar industriministern för svaret påmin interpeUation angående , och jag uppskattar mycket denridderlighet som låg bakom åtgärden att låta mig ta del av vad dettasvar skulle innehålla. Beträffande det sakhga innehåUet måste jag emellertidkonstatera att industriministern inte nämnvärt lyckats skingra den dimbildningsom Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. omgettregeringens beslut att avbryta det direkta förberedelsearbetet för gruvdrift iStekenjokk. Jag vill i mitt anförande ta upp de punkter som jag anser behöveren kritisk granskning. Min första erinran gäUer det brutala sätt som den berördabefolkningen i och inland blivit behandlad på i dettafaU. I området råder en uttalad arbetslöshet, ja, den är så uttalad att det somi andra delar av landet uppfattas som en självklar rätt - rätten till arbeteoch en tryggad inkomst i det här området är de få och bestickande undantagen. Man måste ha detta klart för sig när man försöker sättasig in i hur starkt förhoppningarna varit knutna tUlgruvdriften i Stekenjokk aUtsedan undersökningar av malmfyndigheten startade.Dessa förhoppningar har sedan underbyggts aUteftersom undersökningarna avmalmfyndigheterna fortskridit. Det har bhvit aUt bestämdare uttalanden om attgruvbrytningen skuUe komma i gång, och löftet statsverkspropositionuppfattades bara som en säker bekräftelse på vad alla redantrodde sig veta. Med den försiktighet i mina formuleringar som jag är mån omatt hålla i det här anförandet vågar jag påstå att förhoppningarna inte hellerminskade under valrörelsen. Så var läget oförändrat fram till den dag i början avdecember 1970, då det plötsUgt meddelades att gruvbyggandet skuUe instäUas,Stekenjokk var inte längre lönsamt. Med de problem som människorna har i detta område, dedimensioner som problemet att få ett arbete har, måste industriministern förståatt detta uppfattades som ett fult svek, en grym lek med människorsförväntningar och förhoppningar. Jag vill i det sammanhanget bara stäUa enstillsam fråga så här efteråt; Anser inte statsrådet att den förstainformationen kunde ordnats på ett annat sätt tUl de direkt berörda än genomden knapphändiga kommunikén? En av frågorna i min interpeUation var om desamhällsekonomiska konsekvenserna av utretts och vilkenbetydelse de hade fått vid avgörandet. Denna fråga skall ses mot denbakgrundsteckning som jag redan gett av sysselsättningsläget i det härområdet: att gruvdriften skulle direkt sysselsätta cirka 220 personer ochindirekt minst lika många och att det gäUde en tidsperiod på hela samtnaturhgtvis den allmänna målsättning som gjort tUl sin, attsamhällsekonomiska kalkyler skall finnas med vid bedömningen av ett projekt. Varken i det som redovisats eller i redogörelserfinns något som talar om att en samhällsekonomisk utredning är gjord.Industtiministern talar om sin bedömning av de positiva effekterna då detgäller sysselsättningen i främst VUhelmina och kommuner, men fråganär om man kan godkänna den bedömningen utan ett större faktaunderlag sombeslutsgrundande i en affär som bara i investeringar kostar cirka 100 miljonerkronor och berör omkring tusentalet människor. De väsenthga frågestäUningarsom rör samhällsbyggandet och de samhällsekonomiska konsekvenserna haremellertid kommun själv tagit upp och låtit utreda. UtredningenskuUe ligga till grund för samhäUsbyggandet i Stekenjokk, och jag vUl i det härsammanhanget ha noteratatt utredningen bedrevs i huvudsak månader 1970.Det är aUtså inte något bestäUningsjobb från kommun för att iefterhand bevisa att fattat ett felaktigt beslut. Som grund för utredningens resultat Ugger för det förstaUknande gruvprojekt i och , för det andra en ingående enkätrörande arbete och bosättning för de personer som förklarat sig intresserade avarbete i Stekenjokk eller i KUmptiäU och för det tredje samhäUsekonomiskastudier rörande samhällsbyggnadskostnader o. d. för ett eventuelltsamhällsbyggande i . Jag visar här på TV-skärmen en figur med några av deuppgifter som framkommit vid den gjorda enkäten. Som framgår av den vänstrastapeln visade sig 520 personer vara intresserade av arbete i Stekenjokk och iKhmpfjäU. Av dessa bedömde , som har tittat på den här undersökningen,cirka 500 personer vara lämpliga för arbete på lång sikt vidStekenjokkprojektet. Det totala arbetskraftsbehovet efter fuU utbyggnad avStekenjokk beräknades uppgå tUl maximalt 220 personer. Det fanns alltså intenågon risk för att arbetskraftsbrist skulle uppstå vid starten. Av den andra stapeln i figuren framgår att av de cirka 520intresserade personerna var hela 180 arbetslösa eUer undersysselsatta. Denstörsta relativa andelen arbetslösa eller undersysselsatta kommer just frånfiäUområdena. är sålunda mycket angeläget urarbetsmarknadssynpunkt för hela landet och ur social- och psykologisk synpunktför glesbygdsbefolkningen. Av den tredje stapeln framgår att 80 personer som anmältsitt intresse för arbete vid Stekenjokk kom från och Frostvikensfiällbygder - inom pendUngsavstånd från de tänkta arbetsplatserna, 160 personerkommer från VUhelmina kommun i övrigt och lika många intresserade kommer frånandra glesbygdskommuner inom från Stekenjokk. Cirka 100personer kommer från övriga delar av landet och i många faU är det fråga ommänniskor som tidigare flyttat ut på grund av det dåUga arbetsmarknadsläget ochsom nu sett sin chans att återvända tUl hembygden. I den nämnda utredningen har gjorts ett försök att grovtuppskatta det samhällsekonomiska nuvärdet av . Därvid harinte medtagits de företagsekonomiska effekterna jag återkommer tUl dem. Detsamhällsekonomiska mervärdet av har beräknats sommerkostnader, eller lägre intäkter, som alternativa åtgärder kräver om inteStekenjokkprojektet kommer tUl stånd. Det är alltså en utredning i den riktningsom statsrådet nämnde i sitt interpellationssvar. Av den tabell som jag nu visar på TV-skärmen framgår hurman för oUka tänkbara åtgärder får ändrade och högre samhällsbyggnadskostnader,högre omskolnings- och omflyttningskostnader, lägre lön för de arbetande ochsvårmätbara negativa effekter i form av exempelvis sämre service,naturvårdseffekter, psykologiska effekter osv. De sista posterna gårnaturUgtvis inte att uppskatta i ekonomiska värden. Av den redovisade tabellen framgår att det bästaalternativet till en sysselsättning vid Stekenjokk är de arbetstiUfäUen somkan ordnas i Ang. det ändrade beslutet om gruvbrytningen i Stekenjokk,m. Ang. det ändrade beslutet om gruvbrytningen i Stekenjokk,m. Vilhelminacentralort eller Uknande centralorter i inland, men också detalternativet innebär en samhäUsekonomisk merkostnad på uppskattningsvis mellan15 och . Om man i stället väljer de två extremalternativen att antingen flytta samtUga berörda personer tiU en expansiv region, där arbetefinns för dem, eller att låta samtliga berörda av får förbUarbetslösa eller undersysselsatta - medför detta en samhällsekonomiskmerkostnad i förhållande till kostnaden för på mellan 50och i nuvärde. Man kunde rimUgtvis begära, herr statsråd, attindustridepartementet med sina mycket stora utredningsresurser också skullekunna åstadkomma en välunderbyggd uppskattning av de samhäUsekonomiskaeffekterna av Stekenjokkgruvan. Jag vill också titta på projektet ur företagsekonomisksynpunkt, TiU att börja med vUl jag nämna Utet om vad som tUl dags dato ärnedlagt i kapital i Stekenjokk, Här har skett en omfattande undersökning avmalmfyndigheten , och det har kostat skattebetalarna irunda tal . För detta har man fått kärnborrning, en hel del i fråga om geologi, geofysik och geokemi. Resultatet betecknasav fackmännen som kvalitetsmässigt mycket gott. 1957 hade man fått fram entonnageberäkning på och genom nya beräknmgar, som gjordesåren 1961, 1962, 1963 och 1965, uppskattade man Stekenjokkmalmen tonnage tUl15,1 mUjoner ton. Dessutom har bonningar företagits i den närbelägna Levimalmenoch det samlade tonnaget beräknas nu tiU . Dessutom harundersökningar visat, att Stekenjokkmalmen fortsätter ytterhgare söderut, varför man kan anta att det totala malmtonnaget är betydhgt större. För den kommande gruvdriften har också ett omfattandevägbygge skett för i runt tal 25 miUoner kronor. Tillsammans med kostnader förgravundersökningen, anrikningsförsök, gruvprojektering och en stor mängddirekta och indirekta kostnader har staten redan investerat ca 50 mUjonerkronor. Detta har jag nämnt för att det ska stå klart för alla vilket betydandeekonomiskt engagemang staten redan har i Stekenjokk, De lönsamhetskalkyler, som efter hand presenterats, harvisat på ett allt kraftigare underskott - i nuvärde idecember 1969, 17 miljoner och ,Dessa beräkningar bygger på en kalkylränta på . Bakom de stegradeförlusterna anger industriministern dels ändrade tekniska förutsättningar förgruvdrift, dels ökade investeringskostnader och dels höjda löner förgruvarbetarna. Alla dessa förutsättningar borde tiU största delen ha varitkända vid de olika kalkyltillfällena. Grundförutsättningarna för samtligaalternativ om en livslängd för gruvan och ett kopparpris på per long ton kvarstår oförändrade. De antaganden, som legat till grund för Statsföretag AB:skalkyler kan genomgående betecknas som pessimistiska. Detta gäller såvälantagandena om kostnadsutvecklingen som antagandena om kopparprisetsutveckling. Beträffande kostnadsstegringen räknar man med en 4-procentigkostnadsstegring . Detta innebär i stort sett att man lagtpå hela denframtida lönestegringen och att man tydUgen anser att inga framtidaratlonaUseringar kan göras. En sådan utveckling finns, såvitt jag vet, intebelagd inom någon bransch. För att ställa detta pessimistiska resonemang i sinrätta relation kan man anbringa det på det synnerUgen lönsamma företaget finner då det pessimistiska faktum att detta företag skuUe upphöra attredovisa nettovinst och att rörelseöverskottet skuUe försvinna 1978. En dominerande roll vid bedömningen av företagetslönsamhet har den utveckhng som kan väntas beträffande kopparpriset underbrytningsperioden. Jag hade hoppats, att industriministern i sitt mterpeUationssvarskulle ha fyllt ut den tidigare knapphändiga redovisningen på detta område medandra alternativa prissättningar på kopparn och det därav beräknade utfallet.Min uppfattning är att i detta avseende borde en utredning ha detaljredovisatsmed detaljbearbetade alternativa kalkyler, innan går att ta stäUningtiU en så väsentlig fråga som nedläggandet av ett gruvprojekt, som hittUlskostat staten och som hgger i en hårt arbetslöshetsdrabbadregion. När inte så sker bUr de demokratiskt valda beslutsfattarna satta urspel, och de reella beslutsfattarna blir i själva verket en grupp experter ochtiänstemän utan politiskt mandat. Detta vill jag ha sagt som en stark kontrasttill de åsikter, som framfördes av näringsutskottets ordförande. De tre kalkyler, som redovisat, byggergenomgående på antagandet att kopparpriset skall förbU oförändrat per long ton ända fram . Omräknat i dagens penningvärde skulle detta betyda attkopparn skulle vara värd bara ca en tredjedel av det pris som betalas . Iklartext betyder dessa pessimistiska förutsägelser att kopparn då är utslagenfrån världsmarknaden och att inga gravor kan nyetableras på de viUkoren. Detta står för övrigt i strid med de bedömningar somgjorts av internationellt erkända auktoriteter. Den amerikanska t. ex, i sin senaste översikt med en realprisökning fram 2 000på . Den internationellt kände geologen har redovisatberäkningar som tyder på en fördubbhng av det reala kopparpriset fram till1990. Detta var ett par exempel från den in- och utländska expertis som jagkonsulterat i ärendet, och jag kan försäkra statsrådet att alla har denentydiga uppfattningen att Statsföretag AB:s bedömning är ytterhgtpessimistisk. I den figur som jag nu visar på TV-skärmen beskrivs i 1970års allmänna prisnivå dels den faktiska hittiUsvarande kopparprisutveckhngen igrovt avrundad form, dels skilda prisalternativ för den period närStekenjokkprojektet skuUe vara aktuellt. Härvid förutsattes en fortsatt årUgallmän prisstegring på . har i sina kalkyler förStekenjokkprojektet räknat med en allmän kostnadsökning på per årefter ratlonaUseringar, Observera emellertid att figuren redovisarkopparprisutveckUngen vid fast penningvärde. Det är alltså en skUlnad iförhållande till Statsföretag AB:s kalkyl. Som framgår av figuren har trenden förkopparprisutveckhngen varit starkt stigande. Dethögsta redovisade prisutvecklingsalternativet på figuren utgör i någon mån enextrapolering av den Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. Ang. det ändrade beslutet om gruvbrytningen i Stekenjokk,m. Detta utveckUngsalternativ har utarbetats av den internationelltkände geologen . Om kopparpriset skulle utvecklas på det sätt som Lowellförutser, skuUe nuvärdet av , om det endast bedrevs tUl år1990, vara ca . skuUe således ur dennasynvinkel vara en oerhört fin affär för statskassan. Jag vill också på TV-skärmen visa ett Utet diagram frånCanadian Mining Bulletin. Det är gruvexperten . F. SulUvan som har utarbetatden. Även den visar på en mycket positiv utveckhng av kopparpriset. Emot detta prisalternativ kan man sedan stäUa StatsföretagAB:s antagande om ett oförändrat kopparpris på per ton koppar, trots att man på kostnadssidan räknar med en 4-procentig aUmän årligprisstegring. Statsföretags antagande skulle innebära att kopparpriset i realtvärde tiU omkring skuUe sjunka till mindre än en tredjedel avkopparpriset under sista . Graden av reahsm i dessa bådaextremantaganden bör enhgt min uppfattning i första hand vara en fråga som detankommer på ledamöter att avgöra. De övriga tre prisantagandena leder aUa till attStekenjokkprojektet bUr lönsamt. Det kanske mest reaUstiska men också allmäntsett mest försiktiga prisalternativet, per long ton i fast penningvärde, ger en mycket god vinst på ca i nuvärde. Man kandärtill påpeka att dagens kopparpris är ca per long ton. Jag viU sedan helt kort säga ett par saker om denfortsatta undersökningen av malmfyndigheten i Stekenjokk. Iinterpellationssvaret anför statsrådet vidare att vid borrningar inomStekenjokkområdet har kunnat konstateras goda mineralhalter i ett av borrhålennågra kilometer från den planerade gruvan i och att detta skuUekunna tolkas så att den nuvarande platsen inte är den rätta för en eventueUgruva. Jag har tagit reda på en del fakta om detta borrhål, och det är riktigtatt det angivna hålet visar höga halter men malmmäktig-heten är förhållandevisobetydlig. I den redan uppborrade delen inom det nu tänktagruvområdet finns ett stort antal borrhål med både högre halter och störrebredder än i det av statsrådet angivna borrhålet. Den enda upplysning man kandra av detta borrhål är att malmen fortsätter och eventueUt kan vara större änberäknat. Att utnyttja denna information som argument för en nedläggning avprojektet verkar minst sagt förvånande. har således krävt en fortsattprospektering. På grund härav har SGU anmodats att skissa ett bonningsprogramsom kostnadsberäknats tiU 3,5 mUjoner kronor. Avdelningsdirektör , projektledare för undersökningarna, har i en tidningsartikelkommenterat detta på följande sätt; "Man kan Ifrågasätta nödvändigheten aven sådan omedelbar uppborrning. En eventuell fortsättning av malmen skuUenämUgen vara belägen ytterligare längre upp på kalfjället, 100200 mhögre över havet och således på en plats, där anläggningar inte kan etableras.Att utifrån ett par kända malmsektioner knyta förhoppningar om en malmkropp medbättre ekonomiska fömtsättningar än Stekenjokkmalmen, utgör ettöveroptimistiskt synsätt som rimmar dåhgt med den pessimistiska bedömning somådagalagts i kalkylerna. fortsattprospekteringsmässig uppföljning av Stekenjokkmalmen söderut i stU med den somSGU utfört finns det fullgoda argument för, men däremotkan jag uite underlåta att betrakta det föreslagna uppborrningsprogrammetnärmast som ett politiskt utspel, främst ägnat att ge andrum förpoUtikerna." Ett handhngsalternativ i det här fallet är i stället,förutom den reguljära undersökningsverksamheten genom SGU, att man snarastlåter testa brytningsförhållandena så att förutsättningarna för att kunna hållaen viss produktion - och det är mte minst viktigt och ett visst kostnadslägeär kända innan man bundit sig för än stöne investeringskostnader än som redanär nedlagda. Detta avsnitt angående malmundersökningen viU jag sammanfatta såatt SGU redan har redovisat resultat som kan och redan borde ha utnyttjats avstatsmakterna för att stärka och utveckla näringshvet i denna del av Nonland. I har den här frågan naturligt nog väcktmycket stor uppmärksamhet, och besvikelsen har varit stor, som jag sadeinledningsvis. Vår landshövding har tillkännagivit att han har tänktavgå från sin post . Han hade kvar att tjänstgöra. I en intervjui har han sagt följande: "Den hårdaste smällen förmig personUgen blev bakslaget i Stekenjokk. Statsföretag har skött gruvfråganuruselt. Hade BoUden ängslats Uka mycket hade vi aldrig haft någon gruvindustrii norr." Jag viU, herr talman, slutligen kort sammanfatta minkritik i följande punkter: Regeringen harväckt förhoppningar, som sedan grusats, i en bygd med svår arbetslöshet. Man presenterarendast en kalkyl beträffande kopparprisets utveckling . IvUket annat företag har man bara ett alternativ att ta stäUning tUl då detgäller en affär av den här storleksordningen? Jag har själv arbetat med den härfrågan och jag har samlat in 18 ohka prognoser. Både in- och utländsk expertishar anlitats. Med ledning avde insamlade prognoserna anser jag att Statsföretag AB:s priskalkyl med ett döttkopparpris på per ton är för pessimistiskt. NågrasamhäUsekonomiska utredningar har inte bUvit gjorda av Statsföretag, ochdärigenom har inte heUer någon awägning gjorts mellan samhällsekonomiska ochföretagsekonomiska kalkyler. Man har intetagit tiU vara det intresse som tidigare visat eller försöktköpa in dess kunnande när det gäller brytning av sulfitmalm, Enligt SGU ochandra experter är malmfyndigheten nu tillräckligt kartlagd för ettställningstagande. Den fortsatta gången av projekteringen är felaktig och inteheller reahstisk. En begränsad provbrytning och en fortsatt provborrning enhgtSGU:s eget förslag vore det rätta sättet. Jag slutar med att citera ett yttrande avSGU:s chef, . Lindbergson, i verkets personaltidning: "Med det norskaexemplet för ögonen får man hoppas att man skall finna vägar att på ett lönsamtsätt exploatera den stora och efter nutida förhåUanden rika malmen i Stekenjokkför att därmed även ge nya arbetstillfällen i en bygd som så Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. Ang. det ändrade beslutet om gmv-brytningen i Stekenjokk,m. innerligtväl behöver dessa." Med detta ber jag också att få yrka bifalltill den reservation som avgivits av herrar i och . Hen ():