prot · FU09142 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes tUl en början av hen tredje vicetalmannen. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. § 1 Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Fortsattes överläggningen angående finansutskottetsbetänkande nr 47 och socialutskottets betänkande nr 42. HenGUSTAFSSON I UddevaUa (s): Det program för att stimulera konjunkturenoch bekämpa arbetslösheten som vi nu behandlar är givetvis av utomordenthgtstor betydelse. Det kostar mycket pengar, och därför är det så mycket meraangeläget att Insatserna sätts In på områden där effekten bhr störst. DenaUmänna Inriktning av de statliga åtgärderna som regeringen föreslår ochutskottsmajoriteten tiUstyrker vlU jag gärna ge min anslutning till. På en enda punkt har jag emeUertid en mot finansutskottetavvikande uppfattning. Det gäher punkten 22 om aUmänna beredskapsarbeten, därjag i Ukhet med reservanterna och riksdagsmännen på Bohusbänken anser att dessamedel också bör disponeras för stathga stödbestäUnlngar av kantsten. Jag kanhelt instämma i det anförande som i höU föremiddagspausen. Stenindustrin har drabbats hårt och undergåtten kraftig strukturomvandhng. Från att ha omfattat 8 000 sysselsatta i enbartBohuslän är arbetsstyrkan nu nere I 400 ä 500 man. Av dessa sysselsätterkantstenslndustrln ca 300 man. En del av dessa har sagts upp, och för övrigahar meddelats varsel om uppsägning per . kanske någon tycker att man Inte behöver slå vakt om ennäringsgren som bara omfattar några hundra personer vilkas medelålder är myckethög. Vad som emellertid komplicerar läget är att denna industri är lokaliseradtill områden där näringslivet I övrigt är mycket svagt. De stenhuggare, förvilka varsel utfärdats, bor och arbetar I norra . De få Industrier somfinns där arbetar under mycket knappa förhållanden. Facitkoncernen har där tvåföretag som hittUls varit de dominerande Industrierna i de två nordUgastekommunerna. Det ena företaget har redan lagt ned sin verksamhet. Det andra harpermitterat 25 man, och ytterligare permitteringar är aktueUa för kanske etthundratal man. och arbetsmarknadsmyndigheterna Uksomkommunerna försöker på oUka sätt förstärka bygden med lämpUga företag, men dethar hittiUs Inte kunnat ske på ett tillfredsställande sätt. Visserligen harnågra företag etablerats i området, men det räcker inte för att kompensera denminskning I sysselsättningen som skett inom andra, vikande näringsgrenar. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. VI kan i detta läge Inte acceptera att man låter varsletför de 300 stenarbetarna löpa ut. bör väl utskottets betänkande tolkas så,att möjhgheter att lägga ut beställningar till kantstenslndustrln finns, ochdet ser jag som positivt. Att man också vill pröva andra arbetsmarknadspoUtiskaåtgärder är givetvis bra. Men säger i sitt yttrande, somfinansutskottet hänvisar till, att man bör låta de statUga beställningarnakomma i andra hand; utskottet hänvisar till förtidspensionering ochomställningsbidrag. Det kan jag inte godta. Pensionärer finns det gott om idessa bygder. av befolkningen är . Enrekommendation av omskolning till andra sysselsättningar när det gäUer enavfolkningsbygd där inga andra arbetstiUfäUen finns tycker jag närmast verkarcynisk, i synnerhet som två tredjedelar av arbetsstyrkan är . tycker jag att man hade bort kunna skriva ett enhälligtbetänkande på denna punkt, eftersom man är överens i huvudfrågan, nämUgen attarbetsmarknadsstyrelsen skall ha möjUghet att lägga ut beställningar. Jag utgårsjälvfallet ifrån att sådana bestäUningar skaU ske på vUlkor att varslen omavskedanden tas tiUbaka och inte för att minska företagens lager. Men eftersomutskottet i sin skrivning talar om att förtidspensionering ochomstäUningsbidrag skall tillgripas i första hand, ser jag mig nödsakad att pådenna punkt rösta för reservationen, I övrigt ansluter jag mig till utskottetsförslag. Idetta anförande instämde i (s). HenGREBÄCK (c): Under rubriken för bostadsbyggandepå s, 53 och 54 i betänkandet nr 47 tar finansutskottet upp två frågor. Denförsta gäller partlmotlon 1490, där det krävdes att skullebegära att ramen för bostadslån ökades. Avsikten var att ytterligare byggenskulle kunna komma I gång . Den andra frågan gäUer förslaget ipropositionen 140 om att vissa bostadsrättsföreningar skaU få 98-procentigbelåning och motionen 1539, där det föreslås att propositionen avslås i denna del.TUl den första frågan knyts i finansutskottets betänkande ett särskilt yttrandeav center-, folkparti- och moderatledamöterna. Det återfinns på s. 77 och 78 ibetänkandet. 1 den andra frågan föreUgger en reservatlon från samma håll.Reservationen har nummer 16 och finns på s. 76. Förslaget I motionen 1490 väckt vid höstsessionensbörjan Innebar att man som en konjunkturstimulans skulle öka det reguljärabostadsbyggandet. Det angavs I motionen att ökningen kunde omfatta ca 3 000lägenheter. Av civilutskottets enhälUga yttrande, lämnat ,framgick att det från projekterings och arbetsmarknadssynpunkt fannsmöjlighet att börja byggandet av ytterUgare ca 3 000 lägenheter med stöd avbostadslån - just vad som påståtts I centermotionen. Konjunkturbedömningenlämnades åt finansutskottet. är vi , då en nyram står till förfogande. Därför är en sakprövning av yrkandet meningslös. sakprövning var inte meningslös I . Ung borderimligtvis ha givit tiU resultat ett bifaU till motionen, I stäUet har fråganfått bh en bricka I det spel som regeringen och regeringspartiet drivit för atti anledning av oppositionens motioner hinna framlägga en proposition omkonjunkturåtgärder. Medan gräset växer dör kon, heter det, I det här fallet ärdet dessutom tvivel om att ens gräset har växt. Regeringen har tydhgen tycktatt den gjort nog för bostadsbyggandet, när den helt släpptebyggnadsregleringen för lyxviUorna och då beräknade få fram ca 1 500 sådanaunder hösten. Det är ju inte precis vad kommunalmännen och de bostadssökandehade tänkt sig. Som sagt - det är för sent att nu gå tiU votering ommotionen. Det särskilda yttrandet och min erinran här om dess innehåU har docksin plats i riksdagstrycket som ett varnande exempel på hur demokrati kanfungera då taktik sätts före reaha. Den andra frågan gäller lånegränsen för vissabostadsrättsföreningar, bl, a, dem som finns i form av HSB- ochRiksbyggeföreningar, De får nu lån på upp tiU av underlaget. Enegnahemsbyggare får lån på upp tiU , föreslog hen och några andrasocialdemokrater i en motion att lånegränsen skuUe höjas tiU förbostadsrättsföreningarna. majoritet - Inklusive nej tiU detta. En sådan höjning, menade man, är Inte så enkel som denser ut. Motionen borde, som det hette, "med hänsyn till frågans samband medandra överväganden" överlämnas till boendeutredningen - ordförande är herrBergman - för skyndsam behandhng. Bland andra reserverade jag mig mot ävendetta och erinrade om att inte är en för låg lånegräns, bara manInte låter kostnaderna gå av låneunderlaget. Vi påpekade ocksåatt inrikesministern i statsverkspropositionen understrukit att kommunernasmöjhgheter att lämna borgen för lån tlU grandavgift tillgodoser syftet att låtabostadsrättsformen bh åtkomhg. följde, med röster från socialdemokrater inklusive inrikesministerns - folkpartister, kommunister och vissacenterledamöter utskottsmajoriteten och ansåg sålunda att utredning varnödvändig på grund av frågans samband med andra överväganden. säger samme inrikesminister, som röstat förutredning och i statsverkspropositionen erinrat om kommunernasborgensmöjhgheter, följande: Efterfrågan på bostadsrättslägenheter har sjunkitoch måste därför stimuleras genom att lånegränsen höjs. Det har sägs det betydelse, särskilt i nuvarande konjunkturläge och bör därför ske snabbt. Inteett ord sägs om utredningen och om "frågans samband med andraÖverväganden". Även helt bortsett från sakfrågan är förslaget på den härpunkten värt att notera. Det innebär att inrikesministern helt struntar i attriksdagen med 201 röster mot 48 och 34 nedlagda bestäUt en utredning. Dendel av som inte stod bakom detta ville i vart fall inte ha det som nuföreslås. Bara att gå ifrån riksdagsbeslutet är synnerhgen anmärkningsvärt.Ännu mer anmärkningsvärt är det att inte ens försöka ge ett skäl eller ivarje fall en förklaring tUl varför frågan om höjd lånegräns "har samband med andra överväganden", men i en proposition Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. den 29oktober inte anses ha det. helt oavsett sakfrågan; När blev detkutym att behandla så här nonchalant? Enbart detta förfaringssättborde vara skäl nog att fälla propositionen. Har inte regeringen uppfattatvårens riksdagsbeslut, så får väl på nytt ge det tiU känna som detföreslås i reservationen 16. En ytterUgare fläck I den här bilden är misstanken att detInte bara är i förslagets framförande som skälen saknas. Det kanske saknas skäläven sett ur regeringens synvinkel. Kan det möjUgen vara så, att regeringen -dåman skriver sin proposition i anledning av motionerna - helt enkelt sett sig omefter ett ben att slänga åt bostadssektorn sedan man missat det väsentUga: attvidga ramen för det reguljära bostadsbyggandet och det som föreslog Imotionen 1490? Om så Inte är faUet, vad är då det egentUga skälet? Jag tog I det här sammanhanget Inte ens upp denkonjunkturpohtiska aspekten. Propositionen 140 påstås ju enhgt dess egen rubrikinnefatta konjunkturstimulerande åtgärder. I sammanfattningen sägs tyngdpunktenUgga på åtgärder som ger en snabb sysselsättningseffekt inom områden somframstår som särskilt angelägna. Därmed reser sig ytterUgare en fråga: Hur kan deföreslagna reglerna ge snabb sysselsättningseffekt? Hur många nya bostäderpåbörjas som eljest inte skuUe ha kommit i gång? Kan man öka byggandet utan attvidga låneramen? Om detta vore möjhgt innebär det aUtså att man inte bhr av medde tänkta bostadslånen på annat sätt. I så fall Ugger det väl närmast tiU handsatt omfördela ramen så att de 3 000 startklara projekten kommer i gång. Å andrasidan har vi fått höra från länsbostadsnämnderna att eftersläpningen från ivåras kommer att hämtas in . Jag för min del kan inte se någonkonjunkturlogik i det här. Förslaget har i allt väsentUgt långsiktiga effekter ochavser att påverka fördelrungen meUan bostadsrättshus och hyreshus eller,uttryckt på annat sätt, mellan hus som täcker sina självkostnader och hus somgår In i hyreslagens bruksvärdesystem. Eftersom det material som civilutskottetredovisat ger vid handen att de rikskooperativa företagen har i stortoförändrad andel i produktionen och ett förbättrat avsättningsläge, så tycksavsikten vara att öka bostadsrättssektom på de aUmännyttiga företagensbekostnad och att begränsa verkningarna av den nya hyreslagen. Det är väl omnågot "med frågan sammanhängande överväganden". En höjning av lånegränsen kan medföra att insatserna bUroförändrade och att endast överkostnaderna stiger. Socialdemokraterna i finans-och civilutskotten har noterat de farhågor i denna riktning, somkommunisterna förde fram . Man säger att så får det inte bh. Sluthgen vad säger boendeutredningen och ?Hann man komma fram tUl någonting inom utredningen och delge Inrikesmhiis-terndet I tysthet? Resultaten kanske då också kan delges kammaren. Sammanfattningsvisvih jag stryka under föhande: Motionen 1490om höjda ramar har undanhålhts från sakprövning i kammaren. Förslaget omhöjda lånegränser innebär en anmärkningsvärd nonchalans mot . Regeringen ochutskottsmajoriteten har hitintills inte presterat ett enda Isitt totala sammanhang Insatt skäl för att bIfaUa propositionen om höjdalånegränser. Jag yrkar bifah tiU reservationen 16 vidfinansutskottets betänkande nr 47. () kort genmäle: Jag tror att det från många synpunkter skullevara Intressant och även värdefuUt att få föra en diskussion med den här punkten. Den debattordning, som gäller för denna diskussion och somäven förefaller mig mycket egendomUg, ger mig emellertid till attsom talesman för utskottet i en replik bemöta ett långt anförande av enreservant. Även om det Inte bhr kan vi i en kommande bostadsdebatt fåtillfäUe att framföra synpunkter på frågan. Som ledamot i harjag inte som ledamöter i andra nämnda utredningar känt mig överkörd. Den korta tid som enhgt upplysning av hen talmannen stårtlU mitt förfogande gör det närmast meningslöst att fortsätta diskussionen isakfrågan. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. HenJÖNSSON i (s); Redan i början av den här debatten talade manom shtna och kända argument, och i debattens slutskede är väl argumentenännu mer shtna och kanske ännu mer kända. Trots det viU jag ta kammarens tid Ianspråk för att något redovisa hur jag har kommit fram till mittstäUningstagande. Til syvende og sidst är det ändå alla vi närvaranderiksdagsmän som efter denna långa debatt genom röstning har att ta stäUning tiUvilka sysselsättningspoUtiska åtgärder vi önskar genomförda. Det gäUer för ossbåde att reda ut vad som är rätt och riktigt och att besluta så att vi uppnårbästa möjhga resultat. Helt naturhgt bygger finansutskottets värderingar omåtgärder på landets totala arbetslöshetssiffror, och självfallet finns de ocksåmed i bilden vid mina egna bedömningar. Men jag har dessutom försökt att bedömahur de verkar i det område vilket jag som riksdagsman representerar.Anledningen till att jag I mitt anförande nämner några siffror från mitt egetvaldistrikt är att jag tycker att det i dem finns tendenser som kan ha ettvisst intresse. hade vi I en vissökning av antalet lediga platser. Trots det steg antalet arbetslösa med 334.Denna ökning är helt att hänföra tlU där arbetslösheten nu är uppe i3 951. Det innebär att svarar för avtotalarbetslösheten i . I såväl absoluta som relativa tal har Malmöhamnat i tätposition vad sysslolösheten beträffar. 1 varje faU är det så mätt isiffror, därför att såvitt man kan bedöma är förklaringen till detta endast tlUviss del att hänföra tiU minskad efterfrågan. Den främsta förklaringen står attfinna i ett kraftigt ökat utbud av arbetskraft, och detta sammanhänger sannohktmed att , om man undantar TreUeborg, i motsats tiU övriga kommuner i länethar en betydande understödsverksamhet för arbetslösa. Antalet på dettasätt understödda personer uppgår tih ca I 500. 4* protokoU 1971. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Vid bedömningen av sysselsättningen skall också enUgt minmening tas med, att vanUgtvis brukar antalet obesatta platser sjunka något frånoktober tih november. Efterfrågeutveckhngen föhde härvidlag i läninte det traditioneUa mönstret. Även om det var en förhållandevis ringaefterfrågan på arbetskraft är det ett faktum att antalet obesatta platser frånoktober till november ökade i antal med närmare bestämt 127 stycken. Jag viU naturUgtvis inte göra gällande att de nu nämndaförhåUandena skah tas tUl Intäkt för att konjunkturen har nått sin vågdal ochatt vi nu skulle vara på väg uppåt. Men jag tycker att även små förändringarbör observeras, därför att regeringen ju har vidtagit enrad åtgärder för att stimulera konjunkturen. Jag tror att det är dessa åtgärdersom nu ger resultat och ett visst utslag. Ett annat tecken som jag tycker är värt att notera är kan säga att arbetssituationen på byggsidan i harstabihserats. Sålunda utvisar de senaste veckoräkningarna beträffande antaletarbetslösa respektive antalet lediga platser inom byggsektom att läget i stortsett varit oförändrat . Man kan t, o, m, skönja att antaletobesatta platser har ökat något under den senaste månaden. Sammantaget kommer jag fram tlU att de åtgärder somföreslås I propositionerna 140 och 156 är väl avvägda. De har såvitt jag kanförstå utformats i syfte att ge en snabb och dhekt sysselsättningseffekt. Densnabba effekten är ju en av fördelarna med selektiva åtgärder, GenereUa åtgärder av efterfrågestlmulerande art har i detnuvarande sysselsättningsläget enligt min mening två nackdelar. För det förstahar de en fördröjande verkan; det tar med andra ord rätt innan de gernågon effekt, innan det bhr något resultat som Innebär nämnvärt ökadsysselsättning. För det andra tror jag, Uksom tidigare talare i debatten, attdet i nuvarande sysselsättningsläge är oklokt att genomföra åtgärder som ledertiU en generell och omfattande stimulans av den privata konsumtionen. Om vinämUgen skulle vidta sådana generella åtgärder som jag här nämner sätter vi ossutan tvekan i en situation som kan medföra mycket stora risker förprisstegringar och inflation om vi plötsligt får en svängning i konjunkturentiU det bättre, SjälvfaUet Innebär ett sådant ställningstagande att vi även ifortsättningen måste ha en hög handhngsberedskap så att vi på bästa ocheffektivaste sätt kan klara förhåUandena om vi får oförutsedda svängningar ikonjunkturen till det sämre. Med det anförda har jag velat ge uttryck för mittstäUningstagande i frågan om konjunkturstimulerande åtgärder som behandlas och socialutskottets betänkanden. Låt mig emeUertid därutöver bara helt kortfattat geuttryck för en fundering kring den framtida sysselsättningspohtlken. Jag harför min del den uppfattningen att de nuvarande sysselsättningssvårigheterna ärav delvis ny typ i förhållande till dem vi har varit vana vid. Jagtror att vi bör vara observanta inför detta, därför att den här typen avsysselsättningssvårigheter kan innebära att de gängse konjunkturpohtiskametoderna visar sig otiUräckUga, Jag tycker därför inte att det är så underUgtatt man diskuterar vårt ekonomiska system och maktstrukturen inom detekonomiska hvet, och det kan inte vara något fel att ohka former avägande och Inflytande prövas. En sak är för mig ganska klar: vi behöver ettstarkt samhälleligt inflytande över de totala Investeringarna och de samladeekonomiska tillgångarna, och Inte minst måste de anställda i företagen få ettökat inflytande. Jag tror för min del att om man mer planmässigt kan ledautveckUngen så leder detta I sin tur tlU att -vi kan få arbete åt allt fler. Hen (fp): Så sent som när vi gick tiU valförkunnade socialdemokraterna att fuU sysselsättning varit en huvudhnje i densocialdemokratiska pohtiken , och vi har fått hörasamma sak under de här båda debattdagarna. Man sade också att socialdemokratinvägrar att bekämpa prisstegringarna med arbetslöshet. Nej, full sysselsättningskulle det vara! vill jag säga att det självfallet Inte är någotspecieUt för socialdemokraterna. De flesta av oss delar uppfattningen att fullsysselsättning skall vara vår huvudhnje och att prisstegringar inte skahbekämpas med arbetslöshet. Men den intressanta frågan i sammanhanget är: Hur klaradeden socialdemokratiska regeringen förverkligandet av dessa enUgt min meningriktiga idéer? Vad blev det? Ja, det har sagts tidigare I den härdebatten att en arbetslöshet har uppträtt som är större än sedan vibörjade föra en progressiv konjunkturpohtik och vi har dessutom fåttbetydande prisstegringar, SkaU man finna en motsvarande arbetslöshetsnivå ISverige får man söka sig tillbaka tlU 1930-talets depressionsår. Detta sker då den socialdemokratiskaregeringen har ansvaret för den förda sysselsättningspohtiken - den regeringsom tagit som sin främsta uppgift att trygga sysselsättningen. Då har man enhgtmin mening anledning att tala om ett allvarUgt misslyckande. Detta är säkerUgenallvarUgt för det socialdemokratiska partiet, för det svenska folkhushåUet -inte minst för det län som jag representerar, , som tillhör deallra hårdast drabbade och särskilt allvarligt är det för de enskildamänniskor som drabbas. För dem är det en olycka socialt, ekonomiskt ochmänskhgt, som i uttryckte det här . Rätten tlU arbete är en av de främsta och värdefullastemänskUga rättigheterna. Jag vill kraftigt understryka denna rättighet, somupptagits i artikel 23 punkt 1 I FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna. Rätten tUl arbete är en av de främsta och värdefuUaste mänskUgarättigheterna. Att gå miste om den är en utomordenthgt aUvarlig förlust. Dettagäller alla i produktiv ålder oavsett vilken generation man tillhör, men det ärkanske aUra allvarligast när det drabbar de unga som länge förberett sig ochlänge sett fram mot den dag då de skulle ut i förvärvsUvet, De viU göra eninsats, finna en meningsfuU sysselsättning och skapa sig en trygg framtid, IstäUet finner de att ingen behöver deras arbetsinsats, ingen uppgift väntar dem- de är stäUda utanför. Arbetslöshetens spöke grinar dem i ansiktet, ochotryggheten är ett faktum. Vi vetockså att det inte är få unga det här gäUer, Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. hade vi 11000 ungdomar I åldern upp tlU anmälda som arbetslösa vid våraarbetsförmedhngar, och vi vet att detta är endast en del av den faktiskaarbetslösheten. Inte heher har de här ungdomarna någon arbetslöshetsförsäkringatt falla tillbaka på. Den sysselsättningsförsäkring som jag och några andrafolkpartister motionerade om skuUe i den här situationen ha varit tillgång, men tyvärr har det förslaget ännu inte samlat tillräckUgtintresse. finns det bara en sista utväg, nämUgensocialvården. Men hur känns det för en ung frisk människa att behöva gå dit ochatt sitta där och vänta på sin tur? Alla vet vi vilkenoerhörd betydelse det har för anpassningen i samhäUet att man får enmeningsfyUd arbetsuppgift. När jag var i och studerade vårdenav unga lagöverträdare framhöU rektorn vid en ungdomsvårdsskola: Detviktigaste för oss I vårt arbete är att vi kan bereda den unge ett arbete somIntresserar honom och låta honom uppleva att han lyckas med sin uppgift. Dettamenade han var av helt avgörande betydelse när det gäUde att hjälpa de unga tihrätta, tlU anpassning I samhället. Men hur går det då om den unge inte får någonarbetsuppgift? Jag behöver inte särskilt framhålla hur ödesdigert det kan bhför självförtroendet och det personhga egenvärdet. Det är lätt att förstå omtiUvaron i ett sådant läge kan te sig trist och meningslös. Man hade så storaförhoppningar på hvet så vackra visioner men verkhgheten blev något heltannat. Det är förståeligt om än ytterst beklaghgt om den unge I det läget,arbetslös och besviken, kanske aUvarUgt deprimerad, frestas att fly bort frånverkUgheten, Därmed aktualiseras lätt de bruksgifter som vållar vårtsamhälle så svåra problem, problem som vi diskuterade utförhgt i denna kammaresenast . Jag skah nu inte närmare gå in på de problemen, men vifår inte glömma att våra ungdomar lever i ett samhälle där frestelsetrycket ärutomordenthgt stort. De rår Inte för att de hamnat i en mihö med störrepåfrestningar än någon generation före dem har mött. Allvaret i den situationentror jag ingen av oss viU förneka eUer negUgera, Problemen Ugger oss nära ochär så uppenbara att Ingen av oss kan undgå att uppmärksamma dem. Utifrån dessa förhållanden är det svårare att varaung och arbetslös än det var när vi upplevde krisen , Jag tror attdet är riktigt att vi tar fram också de här aspekterna på arbetslöshetsproblematiken,när vi för diskussionen . Det diskuterades I denna kammare vad vi kangöra för att hjälpa våra ungdomar. En viktig uppgift jag viU säga enofrånkomUg uppgift, som vi icke under några förhållanden får svika är atttiUförsäkra de unga rätten tiU arbete. Och jag upprepar: Att få ett arbete, enmeningsfuU sysselsättning, känna att man har en uppgift i samhäUet, hör tUl detallra viktigaste i tillvaron. Vi pohtiker måste därför göra aUt vad som står ivår makt för att komma tiU rätta med arbetslösheten över huvud taget - jaghänvisar tlU de åtgärder som föreslagits från vårt håll men mot den bakgrundsom jag här tecknat viU jag särskilt framhålla angelägenheten av att vi kommertill rätta med ungdomsarbetslösheten. Jagbehöver inte redogöra för de ohka åtgärder som här är möjhga på kort sikt,men självfallet måste yrkesutbildning och arbetsförmedhng få ökade resurser.Beredskapsarbeten, särskilt lämpade för ungdom, måste komma till stånd I störreutsträckning. De stathga och kommunala myndigheterna borde här kunna hjälpatill att bereda asplrantplatser för ungdom med lämpUg utbildning. På längresikt är det nödvändigt att satsa mera på prognosverksamhet och yrkesvägledning.