prot · FU0961 · 1971-12-31 00:00:00 — Med instämmande i den redogörelse för S;lLukassiiftelsens StäUning som har lämnats av vill jag ocksä yrkabifall UU reservaiionen. Det skuUe vara överflödigt alt diskutera den här punklen , om vi hade varit ännu mera eniga än vad utskottets ordförande pekade päinledningsvis. Jag tycker alt det skuUe vara en hederssak för kammaren attbilräda den här blygsamma ökningen, som främst hänför sig till enkostnadsfördyring som strängt taget inte vederbörande rår för men som däremotvåra makthavande i regeringsställning har etl vissl ansvar för. Hade viundvikit den inflation som vi alla lider under pä alla områden, hade ju inteden här framstäUningen behövt göras , ulan dä hade del gamla anslagelkanske kunnat räcka. Jag har exempel på den värdefuUa insals i fräga ommedmänskligl arbeie som inte täcks av de vanliga kanalerna som utför. Jag skaU inle belasta kammarens prolokoll och lid medatt dra fram de exemplen , men under påskferien har jag hafl kontaki medmänniskor som oreserverat kan ställa sig upp och vittna om vilken tUlgäng dethar varil att denna verksamhet finns. Med deorden ber jag att få yrka bifall tUl reservaiionen 13. Hen i (s); menade att del varregeringspolitUcen i det här landet som hade förorsakat att man mäste begäramera pengar . Orsaken var aUtså inflationen. Vi får väl varatacksamma för att begränsade sig tUl den sidan och inle villegöra regeringen ansvarig också för all det fanns människor som hade råkat päsned i livel. Detta bara sagt som en liten kommentar med anledning av de skälsom angetts för att man vUl ha mera pengar tUl . Jag kan gärna säga att det är väl ingen här i kammaren sominte instämmer i att det här är en viktig sak. De beslut som har fattats har ivarje faU tiUkommit i enighel i . Men här radarni upp del ena önskemålet efter det andra om alt vi skaU öka slalens utgifter,och när vi håller pä det förslag som föreligger säger alt det intefinns en rad tUl beskrivning av varför vi gör det. Del finns ju argument sedantidigare. Här är del fråga om en skUlnad pä , och det är klart attvi kunde ha gjort en skrivning pä den punkten. Men det finns mgen anledning attmotivera utskottels förslag, eftersom skUlnaden är av ekonomisk art och detinle råder delade meningar om själva syftemålet med . Jag har ingenanledning all fördjupa mig i den här frågan längre, eflersom den är en gammalbekant som ledamöier mycket väl känner tUl. Nya argumeni har inlekommii fram, och därför yrkar jag helt enkelt bifaU tUl utskottets hemstäUan. HenKÄLLSTAD (fp): Jag skulle vilja la fasta pä de ord som herrKarlsson i sade i inledningen av sitt anförande, nämligen att denverksamhet som bedriver är en viktig sak. Det mäste juanses vara ganska betydelselöst i statsbudgethänseende att "plussapä" de som det här gäller. har ju varit föremål för motioner ochdiskussioner i , och eftersom jag var med om attmotionera börian vUl jag säga några fä ord. Det är jufrägan om en samkristen verksamhet med utbUdning i människovärd och ensjälsvärdande, terapeutisk verksamhel som samhällel, såvitt jag kan begripa,inte kan klara av helt och hållet. Här i Slockholm är det ju fakiiski bara och menlalvärdsbyrän, föratom vissa privatpraktiserande läkare,som skulle kunna klara av det här arbetet. är ju ocksä i en ekonomiskt prekärsituation som gör alt de som tiUfaUer den över statsbudgeteninte förslär, och det skulle vara betydelsefullt med de ylleriigare 20 000 delhär är fräga om. Det är elt underskoll i budgeten för institutet och förstiftelsen pä - om jag inte misstar mig - . Vidare har verksamhelen utvidgats väsentUgt under desenaste åren, och del är ju ell motiv för att vi skulle kunna hjälpa stiftelsenmer än vad vi gjort. Förutom verksamheten i Slockholm finns det alltså etltiotal mottagningar för själsvärdande verksamhet och för samtalsterapi. Läl mignämna att här i Slockholm är det ett och elt halvt ärs väntelid för de kUenlersom söker sig tUl . Som här har antytts är del ocksä genomläkarremiss de kommer lUl stiftelsens rådgivningsverksamhet. Det tyder ju päatt det är en verksamhet som man inte kan klara av pä annat sätt. Den UtbUdningsverksamhet som stiftelsen bedriver består ien tvåårig utbildning av bl. a. blivande sjukhuspräster. Del är alllsä intebara nägon Uten kursverksamhet del är frågan om, utan del är en ganskalångvarig och djuplodande utbUdningsverksamhet. Över 100 sökande var delsenasl, av vUka bara 30 kunde tas emot. Utöver Slockholm harUtbUdningsverksamhet ocksä förlagts UU Göleborg, och . Jag skuUe vilja ta fasla på i Huskvarnabedömning av den här verksamheten, att del är en viktig sak. Detla håller jagmed honom om, och del vore därför rikligl och väsentligt för oss att bifalladen reservalion som ligger pä bord. Jag vUl alltså yrka bifaU tUlden. I detta anförande instämde (). Hen i (s): Jag vidhåUer vad jag sade om attLukasstiftelsen är belydelsefuU, men jag vidhåller UkafuUt vad jag ocksä sadeom alt de , som utskottet föreslår, enligt vårl förmenande det häråret fär räcka. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs pä bifaU Ulldels utskottets hemstäUan, dels reservaiionen nr 13 av iAlvesta m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemsläUan i betänkandetnr 5 punkten 20 röstar ja, den del ejviU rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 13 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röslal för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkstäUdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: Maj:t hade under punkten F 6(s. 89-91) föreslagU att till AUmän hälsokontroU för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1971:733 av frökenAndersson i Slockholm m.fl. hemstäUdes att uttalade sig för att allafyraåringar skuUe genomgå obligatorisk hälsokontroll, saml att i skrivelsetUl Kungl. Maj:t hemstäUde att bestämmelser utarbetades för en sådanobligatorisk hälsokontroll. 1. attrUcsdagen skulle avslå motionen 1971.733, 2. attriksdagen tUl AUmän hälsokontroU för /72 anvisade ett förslagsanslag av . Fra OLSSONi (c): Vi har en stor del av dagen diskuterat frågorav stor betydelse för barn och för föräldrar om samhäUets stöd UUbarnfamiljerna, om barntUlsyn m. m. Jag har bara att konstatera dels att viinte har resurser som räcker till, dels att vi ännu inte har gjort sådanaprioriteringar att barnföräldrarna har blivit lUlgodosedda och fått det stödsom kan vara rimligt från samhällets sida. Del är det ekonomiska siödet och servicen där som vi hardiskuterat. Men vi upplever väl ständigt att föräldrar och barn behöver ävenannan service, såsom utbUdning, upplysning och hälsovård. Vi hade här iriksdagen en debatt om barnmisshandel pä grund av etltragiskt fall. Det är sä med oss människor att del skall hända någonting somorsakar tidningsrubriker för att vi skall vakna till. Men risken är att visnart slär oss tUl ro igen, trols alt samma saker sker ganska ofta. Ja, detsker ju vanligen inte sådan barnmisshandel naturUgtvis som leder tUl dödsfaU,men barnmisshandel bäde fysisk och psykisk är mer förekommande än vad vi iallmänhet tror. Det beror bl. a. på att föräldrarna fär för litet undervisningoch för litel upplysningar. Vi kan heUer inte säga att vi ser tiU barnensrättigheter särskilt väl. Vi har t. ex. inle nägon ordentlig hälsokontroU förbarnen förrän i skolåldern. Vi har barnavårdscentralerna, där de fiestadistrikt redovisar hög besöksfrekvens när barnen är helt smä, men den avtarsedan. Statsrådet har signalerat att det skall bli obligatoriskt attanmäla aUa nyfödda tUl bamavärdscentralerna, och det är all hälsa med tUlfredsstäUelse.Men en sädan anmälan måste kompletleras med regelbundna kontroller för att fånågot värde. har det emellerlid påbörjats en kontroU av barnen,nämligen hälsokontrollen av fyraåringar. Den har ännu inte fält den omfattningsom alla väl anser vara angelägen, och orsaken härUll är all söka iläkarbristen. Men jag hoppas och tror att huvudmännen inom en snar framtidkommer att bygga ul den kontrollen. Vad jag där finner beklagUgt är dock att viinte skaffar oss någon garanii för alt kontrollen når alla barn i de distriktdär den genomförts. Därför är vi några centerpartister som har motionerat omalt fyraärskontrollen för barn görs obUgatorisk och därmed blir en rättighetför barnen, inle som en rättighet för föräldrarna, som de kan ulnyltja om deså önskar. Jag förstår inle varför vi är så främmande för all se smäbarn som enskUda individer med givna rättigheter. Del är inle sä som det slär iutskottets betänkande att kaUelse tUl denna fyraårskonlroll ulgär lillföräldrarna; det utgär endasl en inbjudan. Vi vel emeUerlid all flertalet avföräldrarna hörsammar denna inbjudan, eflersom de inser värdet av den storaförmän som samhällel här erbjuder. Men vetskapen om alt en del barn utebUreller kan utebU och som ulskoltet skriver förmodligen just de barn för vUkadet skulle vara särskilt angelägel med denna kontroU - gör att jag anser att vibör tänka om. Vi skall inle erbjuda en förmån som barnen får endasl omföräldrarna vUl det, ulan vi skall verkligen ge barnen denna förmän. I dendepartementspromemoria som föregick beslutet om denna fyraårskonlroll stod delalt kallelse skall ulgä, men under den senare behandUngen har del som jag sadei släUet bara blivit en inbjudan. Att kontrollen behövs visar del relativtstora antal remisser för vidare undersökningar som blivit följden av den hälsokontroUsom förekommit. Men det kanske mesl skrämmande är alt det visar sig all sämänga barn är psykiskl störda, och prognosen för barn med sådan störning i denåldern är inte särskUl god, om barnen inle har några möjligheler all få hjälp. Jag känner så starkt för att alla barn skallfå denna förmän att bU undersökta, att jag yrkar bifaU UU motionen 733, trotsalt utskottet har behandlat den så kallsinnigt. Idetta anförande instämde (). HerrKARLSSON i (s); Del låter säga sig, i , alt desmä barnen skaU ha rättighet alt bU undersökta, men del är bara ett teoretisktresonemang. Smä barn kan nämligen inte gå tUl läkaren ulan föräldrarnas eUerandra människors hjälp. Hur bra det än låler är det ändå ingen reaUtet. Utskottet skriver att en av orsakerna lUl att alla barninte blir hälsoundersökta och det är en mycket slor och väsentlig orsak äratt det råder läkarbrist här i landet. Det är uppenbarl att om vi utökar dennaundersökningsverksamhet måste det, hur man än vänder sig, vara läkare som skallgöra undersökningarna, och dä dras läkarna från andra viktiga 5 * protokoU 1971. uppgifter.Man kan naturligtvis tvista om vad som är lämpligast alt läkarna sysslar med,men del är en avvägningsfråga, och den löser vi inte genom att bifalla denmoiion det här gäller. sade att i den hälsokontroll av fyraåringar somförekommit har ofla just de barn saknats som verkligen skulle behövt komma tillundersökningen. Jag tror det är riktigt. Men det har gjorts en annanundersökning på en viss ort i , och den som inle kom UUläkarundersökningen där, det var läkarens egen son. Här stär alltså uppgifl motuppgift om vad som kan vara rikligt. Jag yrkarbifall lill utskottets förslag. i (c): Jag sade, , alt det är pä grundav läkarbristen som kontroUen inte har kommit i gång ute i distrikten. Men omman kommer i gång och skickar ut en inbjudan till föräldrar med fyraåringar, däär det väl meningen all man skall vara rastad för all la emot aUa barnen? Jag vidhåUer all man ej kan ha del så löst ordnat att maninte når alla barn, utan vi mäste se tUl alt alla kommer med. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskotlelshemstäUan, dels motionen nr 733, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan biföUs, Kungl, Maj:t hade under punklen F 8 (s, 93-94) föreslagitriksdagen att till Hälsovärdsupplysning för /72 anvisa eltreservalionsanslag av . 1 dennapunkt hade behandlals 1. motionen1971:181 av i , 2, motionen 1971:481 av m, fl, vari hemstäUtsalt i skrivelse UU Kungl, Maj:t skulle anhålla all en parlamentariskt sammansatt kommitté gavs i uppdrag alt kartlägga möjligheterna lUl samordnade sjukdomsförebyggande åtgärder, som kunde avlasta sjukvård och socialvård, varvid kommittén bl, a. borde a)kartlägga behovet av och förutsättningarna för en samordnad och systematisktgenomförd allmän hälsoupplysning och hälsofostran. b)framlägga förslag angående hälsoupplysningens innehåU, utformning ochorganisation, allt i syfte all skapa bältre förulsällningar för en aklivmedverkan frän samhäUsorgans och alla medborgares sida för all förbättrafolkhälsan, 3. motionen1971:735 av i m, fl,, sävill nu var i fräga, 4. molionen1971:781 av herrar Schöll och Ringaby, vari hemställts att /72 under punkl F 8 Hälsovärdsupplysning i bilaga 7 åretsslatsverksproposilion skulle anslå 1. attriksdagen skulle avslå motionen 1971 :l 81, 2. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:48l, 3. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:735 sävitt nu vari fråga, 4. att riksdagenmed bifall tUl Kungl, Maj ;ts förslag och med avslag på motionen 1971:781 tiUHälsovårdsupplysning för /72 anvisade ett reservationsanslag av3 . 14, beträffande en parlamentarisk utredning omsjukdomsförebyg gande ätgärder av herrar i (c), (), i Öskevik (c). Hylländer (fp). () och Nisser (m), som alt utskollel under 2 borl hemställa, all med bifall tUl molionen 1971:481 hos Kungl,Maj:l hemstäUde all en parlamentariskt sammansatt kommitté fick i uppdrag attulreda frågan om samordnade sjukdomsförebyggande älgärder som kunde avlastasjukvård och socialvård, 15, belräffande medelsanvisningenav herrar och (båda m), som all utskollet under 4 bort hemstäUa, all i anledning av Kungl,Maj:ts förslag och med bifall tUl motionen 1971:781 tUl Hälsovärdsupplysningför /72 anvisade ell reservalionsanslag av . HenGUSTAVSSON i (c): har skattefrågorna diskuleratshär i kammaren, och den reservation som finns vid denna punkt i ulskottsbetänkandelhör nära samman med den deballen. Det torde inle vara okänt för kammarensledamöter alt de ökade kosinaderna för hälso- och sjukvården har inneburit envåldsam stegring av kostnaderna för landstingen. Vid förra höstenslandstingsmöte tvingades de flesta landsting alt krafligl höja sinautdebiteringar, och när man nu häller pä med statarbelel visarkostnadsutvecklingen pä nya höjningar. Det här medför beiydande problem, ochdärlUl kommer all landstingsskatten hårt drabbar låg- ochmellaninkomslgrupperna på grund av skallens proportioneUa uttag. Enligt tUlgängliga uppgifler har samhällets nettokostnaderför hälso-och sjukvården fyrdubblats frän drygt 2 miljarder är 1960 lUI omkring9 miljarder är 1970, DärtiU kommer betydande kostnader, som är svåra alt mäta,liksom alla negativa konsekvenser för enskUda människor. Samhället lägger såledesner beiydande summor pä att bekämpa sjukdomar. Däremot ger det inte pä längtnär de resurser som behövs när det gäUer att förebygga ohälsa. Enligl väruppfattning är del ofrånkomligt all göra större salsningar på del förebyggandeområdet. Vi har från sida väckl en moiion där vi har lagil uppden här frågan. Vi har hävdat all även om det har uträttats ganska myckel pähälsoupplysningens område genom såväl statliga och kommunala som enskUdainitiativ, sä återstår ännu mycket att göra inom den förebyggandehälsovärdsverksam-heten. Vi menar att hälsovårdsupplysningen måsle få enväsentligt bredare och djupare förankring i samhället och all den mästegenomföras kontinueriigi och systematiskt om den skall kunna fä önskad effeki.Den måsle också bli en naturUg och gemensam angelägenhel för hela vårlsamhälle. Då flertalet samhällsfunktioner pä elt eller annat säll är starktberoende av medborgarnas hälsotUlsländ, menar vi att det bör vara ett allmäntönskemål all aUa samhäUsorgan genom samordnade, hälsobe-främjande älgärder kanaktivt medverka tUl alt avlasta värden och socialvärden sä myckel som möjligl. Del är dessa tankegångar som framförs i motionen, och delär den vi har följt upp i reservationen 14. Vi har där begärt att enparlamentariskt sammansatt kommitté skulle få i uppdrag att utreda frågan omsamordnade sjukdomsförebyggande älgärder som kan avlasta sjukvård ochsocialvård. Med detla, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUlreservaiionen 14 vid punkten 23. HenÅKERLIND (m); Som i sade harsjukvårdskostnaderna stigit i oroväckande takt . Trolsdel upplever vi alt mänga människor som behöver värd inte kan få eller måstevänta alllför länge pä vård. För alt avlasta trycket på sjukvärden har delunder senare är varit en slrävan att i större utsträckning satsa pä öppen värdoch sjukdomsförebyggande ätgärder. Det ligger helt i linje härmed att satsapengar pä hälsovårdsupplysning, I reservaiionen 14 föresläs alt enparlamentariskt sammansatt kommitté fär i uppdrag all ulreda frågan omsamordnade sjukdomsförebyggande älgärder som kan avlasta sjukvård ochsocialvård. Jag tror all det är nödvändigt alt undersöka hur olikasjukdomsförebyggande ätgärder bäst skaU samordnas, vUka älgärder som börprioriteras och vUka nya grepp som bör prövas allt i syfte att minskakosinaderna för den slutna sjukvården. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall tUl reservaiionen 14, Socialslyrelsen har för nästa budgetär begärl 5 990 000,eller nära , för hälsovårdsupplysning. Statsrådet har ipropositionen prutat beloppet tUl hälften eller lUl , 1 motionnr 781 har det hemstäUts att beloppet skall höjas med 1 miljon UU 4 mUjonerkronor. Med hänsyn lUI hälsovårdsupplysningens betydelse har viutskottsledamöter, som undertecknat reservaiionen 15, ansett att dennablygsamma höjning bör beviljas. Om reservationen bifalles innebär det ändå en kraftigminskning av medelsanvisningen i förhållande lill vad socialslyrelsenanser sig behöva. Framför allt med hänsyn lUl det slora behovel avupplysning, främsl bland barn och ungdom, om skadeverkningarna av bruket avtobak, alkohol och narkoiika är den i reservaiionen yrkade höjningen avanslaget befogad. Här gäller det dessutom en utgift som egentligen inle ärnägon utgift; om hälsovårdsupplysningen får avsedd effeki innebär det attkoslnaden för sjukhusvård och utbetalningen av sjukpenning minskar med ettbelopp som kanske översliger den summa som ges ul påhälsovårdsupplysning. På sikl bör alltså en ökning av delta anslag vara ensamhällsekonomisk vinst. Därmed yrkar jag bifall lUl reservaiionen 15, Hen i (c): Alt komma tUl rätta med tandsjukdomarna är enviktig uppgift i den förebyggande hälsovården. Ingen vUl förneka att fränsamhällets sida har ätgärder vidtagits som lett UUförbättringar pä detta område. Som exempel kan nämnas folktandvården ochskollandvården. Dock har brislen pä landläkare starkt bidragil tUl att mångamänniskor inte fält sina tänder undersökta. Det är självfallet så att förmånga människor med små inkomster har även kostnaderna i del här sammanhangeivarit av avgörande betydelse. Vad som har brustit från samhäUets sida ärupplysningen lUl aUmänheten hur man på bäsla sätt värdar sina tänder och därmedminskar landsjukdomarna, I motionen 735 föreslår vi motionärer all det förbekämpandet av de båda sjukdomarna tandröta och tandlossning torde behövas ellsamordnat tandhälsovärdsprogram av bäde kost- och munhygienisk natur, medinriktning på bl, a, kostrådgivning genom barnavårdscentralerna i samverkanmed folktandvärdsorganisationerna, instrakliv utbildning och övervakad träningi sjukdomsförebyggande munhygien saml introduktion av lämplig föda i denkommunala skolbarnsbespisningen. Genomförandel av elt sådanltandhälsovärdsprogram är en uppgifl, men en statlig ulredning bordekunna dra upp lämpliga riktlinjer, och staten skulle eventuellt kunna bidra ekonomisklvid genomförandet av etl sådanl program, I betänkandet pekar utskollet påatt lUl socialslyrelsens hälsovårds-delegation är knuten en arbetsgrupp, somhåUer på alt arbeia med denna fråga. Del är glädjande all så är fallet. Jagkommer ej att yrka bifaU tUl molionen, men förhoppningen är att dennaarbetsgrupp som arbelar med denna fråga snarasl kommer fram med ett förslagtUl elt tandhälsovärdsprogram något som vi i vär motion efterlyser. Dagens debatl om socialutskottets betänkandehar berört en rad viktiga frågor, som alla har det gemensamt att de utgörväsentliga delar i den sociala trygghetspolitiken. Genom den punktvisabehandlingen av utskottsbetänkandet har de olika avsnitten blivit lämligeningående belysta, medan det inle har varil möjligt att föra en meraövergripande debatl om socialpolitiken i dess helhet. Jag harinte heUer begärt ordet för att under denna punkl ta upp någonprincipieU diskussion om socialpolitikens utformning sådan den presenterats iårels socialhuvudtilel. Lål mig endasl i delta sammanhang säga all de snabbaförändringarna i samhälle och arbetsliv ger en särskUd tyngd och aktuaUtet åtjusl socialpolitiken, vUket också flera talare tidigare här harunderstrukit. Om någon skulle ha hyst den uppfallningen all socialpolitikenväsentligt skulle ha minskal i belydelse för den enskilde, så visarutvecklingen på motsatsen. Socialpolitiken är av avgörande belydelse förmänniskornas Irygghei i arbetsliv och samhälle. Vi har också inom ramen för våra resurser byggt upp etltrygghetssystem, som i många avseenden saknar motstycke, som vi ärmedveina om många kvarvarande brisier och sociala orätlvisor. Och vi kommer i1970-lalets samhäUe alt möta nya risker, som kan bU ett hot mot den trygghetsom vi tUlkämpat oss. Värt sociala trygghetssystem är längt ifrän färdigl. Socialpolitikens andel av våra totala resurser har sedan1960-talets början ökat från tio lUl nitton procent. Det belyder all de totalautgifterna för den sociala tryggheten har vuxil från 7 miljarder lill 31miljarder kronor om ärel. Siffrorna speglar en snabb och ständigt pågåendeulveckling av socialpolitiken, där de lunga posterna består av socialtmotiverade överföringar tUl de sjuka, lUl de gamla, till de handikappade ochtill barnfamiljerna. Ingen kan beslrida att när arbetstiden förkortas,semestern förlängs, sjukpenningen höjs, karensdagarna avskaffas och vi gradvisväxer in i ATP-systemet, belyder det en väsentlig utjämning av förmåner och eltförbättrat riskskydd för slora befolkningsgrupper. Socialpolitiken blir på väsenlliga områden alltmera integreradmed våra insatser på hälso- och sjukvårdsområdet. Det är min beslämdauppfattning alt det tUlhör våra allra angelägnaste uppgifleralt jusl ägna de förebyggande åtgärderna aUl större uppmärksamhet. Jag kommer därför över tUl utskotlels belänkande ochreservalionerna pä den punkt som behandlas. Jag vUl då framhåUa all denförebyggande hälsovården alltmer kommit i centrum för olikaåigärder. Låt mig bara nämna den viktiga verksamheten vid våra mödra- ochbarnavårdscentraler, som häller på all byggas ul tUl alt också omfalla enaUmän hälsokontroll av alla fyraåringar. Och låt mig peka pä den storabelydelsen av skyddsympningarna, som sträckts ut även tUl enförsöksverksamhet med skyddsympning mot mässling. PKU-testen av aUa nyföddabarn är ett annat exempel på hur de förebyggande åtgärderna kan utvecklas ochäven hoppas jag kommer att utvecklas. Vi har också salt in ökade åtgärderför hälsovårdsupplysning och hälsoundersökningar, som vi genom olikaälgärder har förstärkt den öppna, decentraliserade hälso- och sjukvården. Iärels budgel har del trots en härd prövning av nya utgiftsbehov lagls framförslag om ökade resurser UU hälsovärdsupplysning och hälsounder-sökn:ingar,och framför alll innefattar årets socialhuvudtilel pä delta område en kraftigsalsning på en ulbyggnad av företagshälsovården och över huvud tagetmiljöfrågorna och hälsofrågorna pä arbetsplatserna. vet attfysiska och psykiska hälsorisker ofla har sin grund i missförhåUanden iarbetslivet, som kan motverkas genom ökade förebyggande insalser frånarbetarskyddet. Den förebyggande hälsovården vidgas därigenom lUl nya mycketvikliga områden.