prot · FU0940 · 1971-12-31 00:00:00 — Del är väl det svar man skulle lämna dessa 150 000 människor som intevUl bli kollektivanslutna. Sysiemel bibehålls därför att det är till nytta fördet socialdemokratiska partiet! i (vpk) kort genmäle: ställde en fråga tUl mig. Skillnaden mellan den inställning de borgerUga har och denLasse och jag har är att vi godkänner pengarna som fackföreningsrörelsenger tUl parliel, som man anser för dess talan i . Vi är alltså överensom del. Däremol tycker vi alt det är stötande att det skall vara förenat medett kollektivt medlemskap i ett parti. Det är ju så att det finns tvä partierinom arbetarrörelsen, och de partierna får anslag, båda två, frånfackföreningsrörelsen även om det största partiet fär den alldeles övervägandedelen av pengarna. Men vi är alltså med så långt alt vi förslår altfackföreningsrörelsen och fackföreningarna vill siödja arbetarpartierna ochvänder oss alltså bara emot kollektivanslutningen till partiet. De borgerliga och också vUl lydligen kommaät del här att del tiUförs pengar tUl SAP - som jag nämnde lidigare händer detocksä alt vpk får pengar från fackföreningar. Men de borgerliga har ju aldrigkrävl en lagstiftning mol alt privala förelag ger pengar till politiskapartier. Man kan ju tänka sig att de kan upprätthålla myckel stora partier somhar ell mycket stort inflytande i samhällel. Det är då bara en liten grupp,nämligen styrelsen, som fattar de besluten, och de pengar man delar ut äregenlligen sådant som arbetarna har arbetat ihop och som tydUgen bUr över. Sedan vUl jag ställa en liten motfråga, varför man förstskriver moiioner och kräver lagstiftning mot kollektivanslutningen och sedangår ifrån del och i stället kräver ett uttalande som vi alla vet ärmeningslöst, eflersom det inte fär nägon effekt i varje fall är det minerfarenhei av socialdemokraterna inom fackföreningsrörelsen. Hen (): Bara några korta reflexioner! Jag tyckte att i sade mänga bra sakerhär i talarstolen - han var anhängare av en självständig fackföreningsrörelse,det var inte försvarbart alt ha denna kollektivanslutning och den borde rensasbort. tycker precis som reservanlerna, och då anserjag alt borde rösla efter sill eget omdöme. Men det är tydUgen såatt även om nu tycker likadant som vi, så kan han inte rösta förreservanternas förslag, eftersom en del andra tycker likadant. Det är ganskaynkUgt ändå, , Rösta precis på det som ni kommunister tycker ärrätt vem som i övrigt än stöder del förslaget! När del gäller talet om att de som är emot kollektivanslutningentUl ett poUtiskt parti inte är emot kollektivanslutning tUl statskyrkan, kanjag säga att jag väckt moiioner med bägge dessa ingredienser, , Mendet väckte ingen anklang del heller hos kommunisterna. i jämför Uksom också i kollektivanslutningen med att vissa politiskapartier lar emot pengar från företagen. Man jämför aUtså pengar och människor!Det borde vara särskill betänkligt för kommunislerna med det förakt förkapitalet som man har på det hållet. Det är faktiskt ett människoförakt somUgger bakom detta. Jag vill gärna fråga om han inle lyckerdel. Dessutom förhäller del sig ju så, som del ofla har sagts, att folkpartietinte längre lar emot pengar frän företagen argumentet missar aUlså målet äveni del avseendet. Men det är framför aUt mycket underligt att man på detta sättjämställer pengar och människor. i säger att man mycket nogaskall penetrera vUka fri- och rättigheter som bör skrivas in i grandlagen förden enskUda människan men även vilka fri- och rättigheter organisaiionerna skaUha. Det är naturligtvis väldigi viktigt att man då beaktar alt de fri-ochrättigheter man tUlägger organisationerna inte får våldföra sig på den enskUdesfri- och rättigheter. Den enskilde människan är ändå del viktigaste, herrJohansson. Av vad hen sade kunde man närmast fä detintrycket, all vi borde inskriva kollektivanslutningen i grundlagen. Det verkarväldigt underligt för att komma frän en sä klok man som iTroUhättan, Jag StäUdetre frågor som jag inte har fält nägol svar på. Jag frågade hur det skulle bU om del gick så Ula all detblev en nazistisk majoritet i något fackförbund. Del är ingen skam att bliansluten lill det socialdemokratiska partiet i och för sig, och det är ingenskam att tUlhöra det socialdemokratiska parliel. Men det vore en väldig skamatt bli ansluten tUl etl nazistiskt parti och att det utsänds medlemslistor somvisar att man tillhör del. Jag frågade om även det skulle kunna motiveras. Iprincip är del exakl samma sak. Jag frågade också vilka Ulasinnade motiv det är nitUlskriver oss bl. a. sade att detta är angrepp på fackföreningsrörelsen.1 dag har i så fall riktal elt angrepp påfackföreningsrörelsen, eftersom man där är emot kollektivanslutningen. Mångasocialdemokrater, även inom fackföreningsrörelsen, är emolkollektivanslutningen, VUka Ulasinnade motiv är del som driver dessa människor?Det har jag heUer inte fått svar på. Det fordrar ocksä ett svar. Slutligen frågade jag vad det var för fel pä den tes somherr brukade föredra i talarstolen på när han frågade vaddet är för fel pä ett system som vUl garantera att den enskilde själv, och baraden enskUde själv, skall få bestämma om han eller hon vUl vara med i ettpolitiskt parti och i så fall vUket? Vad är det för fel på det systemet, ochvarför behöver det ersättas med elt annal? Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Del mäste ändå vara en mycket Ulvilligtolkning av vad som här sägs när det ifrågasätts om man vill i grundlagenskriva in koUeklivanslutning, Jag har ju förklarat att detta inte är enlagstiftningsfråga i vare sig den ena eller andra riktningen, utan att det ären angelägenhet för fackföreningsrörelsen. Vad jag framhöll i mitt tidigareanförande var att man kanske skuUe överväga om man inte i grundlagen Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti bordeskriva in förbud mot akiioner frän tiUfälUga majoriteter i riktning mot eltlagstiftningsmässigt förbud mot den ena eller andra kollektivanslutningen,dvs, elt ingripande mot den suveränitet som organisaiionerna bör ha. i (vpk) kort genmäle: Ja, , vi är för en självständigfackföreningsrörelse som bekämpar kapitalel, och det är detta som skUjervänsterpartiet kommunisterna och när del gäUer självständigafackföreningsrörel- Vi har tidigare under alla ärhävdat samma ståndpunkt som när det gäller kollektivanslutning tUlpoliliskl parti. Insatserna inom fackföreningsrörelsen frän kommunistisk sidahar gätt i samma riklning. Det är däremol så långt jag vet inte fallet med deräll högröstade borgerliga förespråkarna i denna debatt. Vi har hävdal attdetta är en angelägenhet som skall avhandlas inom de organisationer som har altfatta beslul. Den ståndpunkten intar vi även . Någon avvikelse fräntidigare intagna ståndpunkter är det inle fräga om för vär del. Men bl, a.folkparlimolionen, som har krävl lagstiftning mot kollektivanslutning, harliksom andra borgerUga motionsyrkanden av samma innebörd kommit bort ihanteringen i den borgerUga reservaiionen åtminstone formeUt. Reservanternaanser att det inle är nödvändigt att nu lagstifta, därför att frågan om denämnda fri- och rättigheterna jämte andra frågor skall övervägas avgrundlagberedningen. Varför motionerar ni då om lagstiftning och sedanspringer frän det kravel i reservationen? () korl genmäle: Frägan var väl riktad direkt lUl mig. Jag harju ensam motionerat om detta, 1 konstilutionsulskoltet har mananseit att vi inte skall lagstifta. Det händer rätt ofta att motionsyrkandeninte bifalles. Jag anser fortfarande att vi borde lagstifta. Som jag tidigaresade började man nämligen att kräva förbud mot kollektivanslutning,och jag misströstar om att man kan komma någonstans med att försöka förmåsocialdemokraterna att fatta vad del egentligen rör sig om. Det handlar, herrJohansson i , inte om suveränitet för organisationer ulan omsuveränitet för enskUda, Del är detta som vi slåss för. HerrANDERSSON i Slockholm (s): Låt mig först Uksom uttala minbeundran för den snabba nyhetsförmedling som vi har i detla land. Redan för entimme och en kvart sedan meddelade TV vad vi om kommer attbesluta. Mycket snabbare än så kan det inle gå. Förra gången jag beklädde denna talarstol tillät jag migsäga att ingenting nytt i sak hade framkommit vare sig i molionerna, ireservationen eUer i de yttranden som hade fällts före milt anförande.Ingenting har heUer från borgerligt håU under den fortsatta deballen framförtssom kan betraktas såsom nytt i sak. och annal ulfall från er, som enligtegen betygsättning här representerar hänsynen. rättvisan,det demokratiska sinnelaget och rättänkandet gentemot oss, som enligt henÅkerUnd representerar diktaturanda och människoförakt, skuUe kunna berättigatUl en mera utförlig repUk, Men jag skaU försöka göra våld på min natur ochinle falla för frestelsen, Nägra frågor har dock ställts. Jag vet inte om herrÅkerlind menade aUvar med sitt påstående att det skulle finnasdiktaturanhängare inom det socialdemokratiska partiet. Han nickar och menar dettydligen. Jag skulle gärna, om jag kunde hoppas på att det skulle ge någotresultat, vilja upprepa vad en gång sade i ; "Vethut, vel sjufalt hut! " Sedan frågade och flera har stäUt denfrägan vad det är för fel pä alt den enskUde bestämmer sig för all anslutasig till ett politiskt parli. Det är inget fel! Det systemet tiUämpar vi. Vihar enligt vad jag kan förstå åtminstone fem gånger så många enskUt anslutnamedlemmar som t, ex, . Men detla syslem har vi kompletterat med enrätt tUl medlemsinflytande för de fackföreningsmedlemmar som beslutar attekonomiskt stödja det socialdemokratiska partiet, om de själva så önskar. Denformen är överlägsen den form som de borgerliga partierna har tUlämpat genomåren då det gäUer företagens bidrag tUl de borgerliga partierna. har tvä gånger slällt frågan hur vi skulleställa oss om en fackföreningsslyrelse fick en nazistisk majoritet. Del är Utet herr jurist - advokatyr i den frågan! Om vi i det här landet hamnar i detlägel att fackföreningarnas styrelser behärskas av nazister, då får vi ingettillfälle att diskulera den frågan - då är ocksä samhället i övrigt behärskatav nazisterna. Fackföreningsrörelsen torde vara den sista delen av samhälletsom nazisterna lyckas erövra. Sä stäUde en fråga: Vad säger vi då tUl de 150000 av de koUektivt anslutna medlemmarna som egentligen inte vUl tillhöra delsocialdemokratiska partiet? Jag kan försäkra att jag aldrig harStäUts inför den frågan. Aldrig har någon sådan medlem framträtt och ställtfrågan! Skulle han eUer hon göra det, skall jag naturUgtvis svara;"Reservera dig! Det skaU du göra, om du tillhör ett annat parti!" Menvarför har ingen framträtt? Ja, inte beror del pä vad ni har sagt här ,att de borgerUga väljarna som för all del, del tycker jag nog, uppträderganska egendomligl ibland - saknar politiskt kurage, utan jag tror att den härundersökningen är gjord av , eller också är del nägol annat slags bluff.Det vore nog, tycker jag, ganska bra om , som är statsvetare, inle skakadeav sig den velenskapliga sanningslidelsen när han kUver in i den här lokalen. Vidare har både och sagt attfolkpartiet för sin del nu har avstått från bidragen från företagen. Vi tycker att företagen skaU ha den rätten, om det är förenligt med derasmtressen att stödja ett politiskt parti. Ni har ju tidigare tagit emot bidragenmen har upphört med det . Var det någonting skumt med dem? Är det därför nihar upphört? Och är del skumt alt högern fortfarande mottar bidrag? Det voreganska intressant att få svar på de frågorna. Jag skaUinte gå vidare i repliken. Jag vUl bara än en gång slå fast det Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i poUtisktparti Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i poUtisktparti en radföreträdare för den fackliga rörelsen redan har gjort, nämligen alt frågan omkoUeklivanslutning, dvs, fackföreningsmedlemmarnas rätt tUl medlemsinflylande,om de så önskar, i det socialdemokratiska partiel, är en angelägenhet förfackföreningsrörelsen och inga andra, inte heller för riksdag. Urdemokratiska synpunkter är den anslutningsformen överlägsen de former somtUlämpas mellan företagen och de borgerUga partierna. Ni har nogsamt undvikitatt gå in i den debatten. Vi vUl bevara fackföreningsrörelsens poUtiska inflytandeoch dess rätt att själv i demokratisk ordning besluta om formerna för sinpolitiska aktivitet. Får jag så, förutom att än en gäng yrka bifall tUlutskottets hemställan, pä det socialdemokratiska partiels vägnar rikta etthjärtligt tack till de borgerUga motionärerna! Varje gäng ni pä det här sättetgör er skyldiga tiU inblandning i fackföreningsrörelsens inre angelägenheterökar koUektivanslutningen. () kort genmäle; i angriper mig förall jag påtalat att det finns diktalurtendenser inom socialdemokratin. Därförvill jag upprepa vad jag sade. Jag sade bl. a.; bör ge sina medborgare derättigheter som tillkommer dem enligt , nämligen att ingen må Ivingasatt tUlhöra en organisation. Det är orimligt att en liten beslutande grupp i enorganisation skall sitta och besluta om att alla medlemmar i organisationenskall ha samma poUtiska åsikt som majoriteten av de beslutande och därmedtvängsanslulas tUl elt politiskt parti. Inser inte majoriteten avsocialdemokraterna detta, skall de inle längre kaUa sig demokrater, därför attdå har de en diklaluruppfallning. Det var, , vad jag sade, och jag vidhållerden uppfattningen vare sig stöttar sig på ellernågon annan. () kort genmäle: Den undersökning som bl. a. låg lUl grund förmin uppgifl all minst 150 000 arbetare mot sin vUja ansluts tUl detsocialdemokratiska partiet var finansierad av Svenska kommunalarbetareförbundetoch utförd av den socialdemokratiske docenten , i Slockholm sade attdet inte framförts någol nytt. Det är lydligen så att dessa minst 150 000tvångsanslutna arbetare skaU få svaret att det här systemet är bra därför attdet har aUtid varil sä här och det är dessutom tUl fördel för detsocialdemokratiska partiet. Det är tUl och med, säger nu den socialdemokratiskepartisekreteraren, till fördel för det socialdemokratiska partiet att videbatterar saken. HerrSJÖHOLM (fp) korl genmäle: i svarade inte pämina frågor kanske på den ena. Men jag fick inte någol svar aUs på vad det ärför Ulasinnade motiv som driver de socialdemokrater som är emot detta. är det förUlasinnade anslag de drivs av, t. ex. ? Mitt exempel var som väl är hypotetiskt, nämligen all detskulle bli ett fackförbund med nazistisk majoritet. Men det undvek herrAndersson alt svara på, eftersom det enligt hans mening var alltförfruktansvärt att beröra. Exemplet är hypotetiskt, , och vidiskuterar här principer. Men då skulle detta system framstå i hela sinorimlighet. Det är kanske därför inte svarar. Då skulle detverkUgen framstå hur fruktansvärt avlägset frän demokrati delta är. medgav att det inte är något fel påsystemet att den enskUde själv suveräni fär beslämma. Men dä lycker jag att viskall ena oss om att tUlämpa det systemet i god demokratisk ordning. Onsdagenden Stadgande i lag angående föivärv av medlemskap i politisktparti i (s) kort genmäle; Vi tUlämpar det systemet, och plus detta gervi fackföreningarnas medlemmar en rätt till medlemsinflytande som ni vUl fråntadem, vilket jag inle tycker är demokratiskt. Sedan var det som jag anade. lät göra denhär undersökningen via . Det var precis vad jag trodde. TUl slut vUl jag, herr talman, med tanke på den gynnsammaeffekten på koUektivanslutningen, rikta ett aUdeles särskUt tack liU herrÅkerUnd, Hen CARLSHAMRE (m); Innan kammaren går tUl beslul viU jag baraliU protokoUet meddela att när jag om kommer att rösta förreservationen, sä innefattar det stäUningstagandet ett instämmande i detyrkande som har framlagts av min vän i i alla delar utom densom för att citera egna ordalag måste betecknas som etttaktiskt och egoistiskt motiverat propagandaspel, I sak är vi nu som tidigareöverens. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl 1 ;o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen av i Luttra m. fl. samt 3:o) det avherr i under överläggningen framstäUda yrkandei, och förklaradesden förstnämnda proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Dä votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets meiung för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren tUl kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr 19 antar reservationenav i Luttra m. fl. den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitdet av i under överläggningen framställda Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då i Tyresöbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: I enUghet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaller konstilutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 19 rösiar ja, den del ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Luttra Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal; På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående pä föredragningsUstan upptagnaärenden tiU kammarens sammanträde . § 6InterpeUation nr 74 ang. den statUga avräkningen tiU kommunerna av uppburenkommunalskatt Ordel lämnades pä begäran tUl HerrHÖRBERG (fp), som yttrade: Den av staten för kommunernas räkninguppburna kommunalskatten redovisas tUl kommunerna i takt med de sex uppbördsterminernaför preUminär skall. dels ett förskott grundat på senast kända taxering och denutdebitering som bestämts för det aktuella året och dels ett slutligt avräkningsbelopp grundat på detdefinitivt fastställda skatteunderlaget för nästföregående kalenderår. På grund av den allmänna skattekraftökningen har dettaförfaringssätt medfört en eftersläpning i utbetalningen tiU kommunerna av kommunalskatt.Vid slutet av uppgick eftersläpningen för primärkommunernas del till ca2,8 miljarder eller av den slutligt debiterade skatten . DagenstUlvägagångssätt innebär en trefaldig nackdel för kommunerna; Det förhållandet att förskottet grundas på senast kändataxering och inte på en "taxering" baserad pä inkomstutvecklingenstendens under t. ex. de gångna tre åren ger - i tider av skattekraftsökning elt för lågt förskottsbelopp för kommunerna. Utbetalningstidpunklernaför de slutliga avräkningsbeloppen sex rater i stället förhela beloppet sedan taxeringen fastställts medförUkviditetsproblem för kommunerna. Räntegottgörelsefrän slatens sida tiU kommunerna för dessa betydande "länebelopp"utgår inte. lämnade kommunalskattekommittén sitt betänkande(SOU 1970:62) som sammanfattningsvis kan sägas endast föreslå en obetydligtbättre anpassning av förskotten lUl skattekraftens ulveckling genom alt låladem följa förändringar i kommunernas invånarantal. Beträffande sättet föravräkningsbeloppens utbetalning och räntegottgörelse föreslås ingenförbättring. För belysning av räntans betydelse kan nämnas alt för Göteborgskommun uppgår den årUga ränteförlusten tUl ca . Som torde ha framgått är det nuvarandeavräkningsförfarandet mycket ogynnsamt för kommunerna och detta i dåkommunernas ekonomi är hårt ansträngd bl. a. på grund av ålägganden fränstatens sida. mäste rimUgtvis också innebära rättför kommunerna alt vid varje särskilt tillfälle få disponera de inkomster pävUka de baserat sin budget. Den administrativa fördelen med samordnad uppbördav statlig och skatt som staten åtagit sig att sköta - bör inte geekonomisk-poUtiska konsekvenser såsom vid nuvarande förfaringssätt.Relationerna mellan stat och kommun bör i detta sammanhang uppläggas pä sammasätt som avräkningsförfarandet mellan penninginstitut i allmänhet med avtaladremissuppdelning, kostnadsersättning, räntegottgörelse osv. Med hänvisning till det anförda får jag tUl herrfinansministern stäUa följande fråga: Är statsrådet vilUg medverka tUl en successiv övergång liUen snabbare avräkning tUl kommunerna av kommunalskatten och en gottgörelse åtdem för ränteförlusterna? Stadgande i lag angående förvärvav medlemskap i politiskt parti § 7 Meddelande ang. dagens och morgondagens sammanträden Hen TALMANNEN yttrade: Sammanträdet kommer att ajourneras tUl kl. 2.00 för attbereda inrikesutskottet tUlfälle att sammanträda för justering ochfärdigställande av betänkandet om förnyad gUtighet av vissa kollektivavtal. Vidsammanträdets fortsättning efter ajournering förekommer endast bordläggning avdet av utskottet avgivna betänkandet. Såsom tidigare meddelats kommer betänkandet att bordläggasendast en gång. Det företas sålunda tiU avgörande vid början av det sammanträdesom utsatts tiU . Därefter besvaras 22 enkla frågor och treinterpeUationer. Några ytterUgare beslutsärenden upptas inte tUl avgörande vidtorsdagens sammanträde. Nr 40 Pä hemställan av herr talmannen beslöt kammaren alt den ajournera sina förhandlingar lill kl, 2.00, § 8 Förhandlingarna återupptogs kl. 2,00, Hen TALMANNEN yllrade: Då inrikesutskoltets betänkande i anledning av Kungl,Maj:ts proposition med förslag tUl lag om förnyad gUtighet av vissakoUektivavtal jämte motioner ännu inte föreligger, hemställer jag att kammarenmätte besluta att ajournera sammanträdet liU kl, 3,30, Med bifaU tUl denna hemstäUanbeslöt kammaren kl, 2.01 att ajournera sina förhandUngar tiU kl. 3.30. § 9 Dä förhandUngarna kl, 3,30 återupptogs, anmäldes ochbordlades inrikesutskottets betänkande ra 8 i anledning av Kungl. Maj;ts propositionmed förslag tUl lag om förnyad gUtighet av vissa kollektivavtal jämte motioner, § 10 Kammaren åtskildes kl. 3,31