prot · FU098 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tror att denna uppläggning när det gäller att skaffapengar mycket lätt havererar. De höga skatterna och utgiftstrycket gör att detär mycket svårt för staten att över sina budgetar bedriva något sparande. MenheUre än att då stimulera företags- och hushållssparandet låter regeringenläget drivas i riktning mot en omfattande upplåiUng i utlandet. Den metodeninnebär att man skjuter svårigheterna framför sig. Kortsiktiga poUtiskaintressen kanske gör att det är lockande att skjuta på svårigheterna på detsättet. Men vi hoppas ändå aUa att vårt samhälle skaU existera även iframtiden, och då kommer det att med denna metod krävas mera resurser förräntebetalningar och amorteringar tUl utlandet. För att vi skall nå balansfordras stimulans till enskUt sparande, vUket också underströk. Viför vär del avser att i konsekvens härmed framlägga långtgående förslag, ägnadeatt underlätta ett sådant sparande för det stora flertal som inte har skattepliktigförmögenhet. Dessa sparförslag avser vi att utforma så att de kantjäna vissa socialpoUtiska och konjunkturpolitiska strävanden. Vi vUl ocksågöra det lättare för de anstäUda att bli meddelägare i företagen för att på denvägen få riskviUigt kapital som en eventuell värdestegring iföretagen sprids på flera händer och därigenom blir mera acceptabel. Ett decentraliserat ägande är viktigt inte bara för attskaffa fram pengar för att bygga ut grunden för fortsatta inkomstökningar utanockså för att bygga ett alternativ tiU socialismens statskapitalism.Statskapita-Usmen har misslyckats. både ekonomiskt och demokratiskt i aUaländer 7 protokoll 1971. som prövat det systemet.Därför blir jag oroad när jag hör tala mycket nonchalant ommarknadskrafter, trots att han inom sin egen domvärjo, t. ex. SJ, har mycketnäraUggande exempel på att dessa marknadsliafter när det gäUer lönsamhet tyckskunna tvinga fram både det ena och det andra som är obehagUgt. Vi anser att de experimentsom vi haft med statUgt företagande ger klart belägg för att detta inte kanvara något alternativ tUl det system som har fört fram tiU rangen avett av världens rikaste länder. Jaghar, fm talman, ägnat en hel del tid åt att försöka följavad som händer i de statUga företagen, inom vad som så vackert kaUas"aktiv näringspoUtik". Det finns välskötta och bra statliga företag,och aUa anstäUda i de statUga företagen gör säkert en lika bra insats som deanstäUda i andra företag. Men systemet med dess blandning av partipoUtik ochföretagande utan någon klar uppdelning av funktionerna är olyckligt. Det fiimsmånga exempel på underligheter i de privata företagen, men med denkontrollerande verksamheten skUd från den företagande finns det bättregarantier för att man skaU nå balans. Jag skall inte göra någon exposé övermärkvärdigheter som man kan finna när man granskar den aktiva näringspolitiken den statUga företagsamheten. Jag skaU bara slå fast att konstigheter inom denaktiva näringspoUtiken inte längre förvånar mig. Det har sagts att det iStekenjokk endast brytes löften. Detta är riktigt, men det är inte vUka löftensom helst. Det är landets regering som i ett valtaktiskt tänkande framträdde påett sätt som måste få de norrländska glesbygdernas befolkiung att känna att deninte bara har en hård tUlvaro utan dessutom måste tåla aktiva förödmjukelser. Vihar läst om granskning av förenadefabriksverken tidigare . Jag har för min del länge haftmer eUer mindre klart för mig att fabriksverken haft ekonomiska svårigheter,och jag har försökt att ur tiUgängligt material konstatera arten av dessa. Desvårigheter jag har mött att få någon insyn med hjälp av de officiellasiffrorna förklaras av att bokslutsmaterialet enligt pressrapporter jag harinte läst utrediungen ännu tycks gränsa tiU det helt oacceptabla och att inteens ledningen på grund av dåliga kalkylmetoder och budgetsystem haft någonegentlig insyn i sin verksamhet. Ochlåt mig ta ett annat exempel: Jag har i min ägo ett brev där industriministernhelt frankt förklarar att han inte ens känner tUl att ett visst bolag ägs avstaten och det trots att staten inköpte bolaget innan brevetskrevs. Jag upprepar, fm talman, att jag icke längre blir förvånad överkonstigheter inom denna sektor. Ibudgeten talas mycket Utet om aktiv näringspolitik. Om detta avspeglar ettnytänkande, så anser jag att det är ett av de bästa dragen i denna budget. Detekonomiska läget stäUer oss inför reaUteter. har upptäckt att härbehövs rejäla anläggningar inte den aktiva näringspoUtikens frasfabriker. Ensak som också förbigås med några få rader i finansplanen är våra strävanden attvinna långtgående samarbete med EEC. På denna punkt finner jag däremotregeringens tystnad beklaglig. Genom det, som jag tycker, felaktiga grepp somman från början tog har vi hamnat i ett läge där viinte förhandlar tUlsammans med våra grannländer och . I självaverket förhandlar inte alls. Vi redogör för våra synpunkter men är intemed om att påverka utformningen av det som kommer att växa fram omEngland och de andra medlemskapssökande länderna kommer med. När nu regeringen har valt att i denna viktiga fråga göraen s. k. öppen ansökan stöder vi den - stöder den helt och fuUt. Men det krävsdä också, tycker jag, att regeringen försvarar sin egen handlingslinje. Som detnu' är bedrivs under regeringens tystnad en kampanj om nej tUl EEC, en kampanjsom tiU stor del bygger på vidunderUga vantolkningar av vad de enskildaEEC-länderna står för, vad samarbetet dem emeUan går ut pä och vad ett svensktdeltagande skulle innebära. Jag är tacksam över de klara uttalanden som herrPalme gjorde för att rätta tiU en del missförstånd . Mentrots dessa uttalanden är regeringens tystnad långtgående. Tystnaden harsträckt sig så längt att man inte ens föranstaltat om publicering av ett utmärktinformationsmaterial som sammanstäUts inom kommerskollegium och handelsdepartementetpå grundval av löpande undersökningar som där görs. Materialet, som ger stöd åtförestäUningen att det skulle vara svårt för vår ekonomi att inte anknytas tUlEEC, lär i stäUet åtminstone delvis vara hemligstämplat. Det är min uppfattning att många underskattarsvårigheterna att kunna klara en lösare anknytning tUl EEC. Jag skaU anföra tväexempel för att Ulustrera de svårigheter som kan uppstå när man är med men ändåinte är med. Hur skaU man kunna vara med i den gemensammajordbmkspoUtiken utan att vara med i de gemensamma institutionerna? Det skerdagUga överläggningar och fattas ofta beslut som inverkar på de medverkandeländerna. Att stäUa sig utanför dessa diskussioner men ändå vara direktberoende av besluten är inte acceptabelt. Det andra exemplet gäller . Även pådetta område har man en marknadsreglering ganska lik den som finns påjordbrukssidan där institutionerna spelar en stor roll. Det är svårt attstäUa sig utanför debatt och beslut i institutionerna. Att ha en förhandlingsomgångefter de gemensamma överläggningarna och besluten är ur alla synvinklaromöjligt. Sedan biskop ' dagar har begreppen frihet ochsuveränitet blivit mera komplicerade. De som vUl ställa sig utanför EEC troratt vi på det viset bättre bevarar vårt oberoende. Men man måste hela tidenhäUa i minnet att större möjUgheter på papperet att formellt fatta olika besluthelt på egen hand inte är samma sak som att i praktiken ha störremanövemtrymme. Oberoendet gäller inte bara möjligheterna att fatta beslut utanäven de krafter som uppträder och som inverkar på beslutssituationen. Om t. ex.vår ekonomi försvagas genom att vi möter högre handelshinder och fleradiskrimineringar minskar vårt manövemtrymme. Det blir precis som i åretsstatsbudget, där resursernas skärpta knapphet ger Uten plats för extraturer. Omandra länder fattar beslut som inverkar på våra yttre fömtsättningar och viinte får vara med och delta i dessa beslut, så är vi mera beroende än om vikunnat inverka pä besluten. Om vihåller oss för bättre och finare än vär omvärld och förolämpar den mer ellermindre men ändå i praktiken är starkt beroende av den för livsviktigförsörjning av strategiska varor, så minskar vi vår självständighet. OmSverige som är ett litet land inte deltar i mänga former av samarbete med deländer som mest liknar oss kommer vi där stordrift och samarbete fordras, t.ex. vid kontroll av multinationella företag eUer när det gällerforskningspolitik, att hamna i ett kringskuret läge. EEC är en form för samarbete som ökar de europeiskaländernas möjligheter. De olika parlamenten har vidare utrymme än om ländernastår ensamma vart och ett för sig. skuUe i samarbete med EEC ha ettparlament som inte uppgivit sin ställning utan som hade större realamöjligheter att påverka utvecklingen mot ett bättre samhälle. Sä länge vi intevet om , och kommer med i ett utvidgat EEC blirEiEC-debatten i viss bemärkelse hypotetisk för alla som inte viU säga tvärtnej. Vi vet inte vad våra alternativ exakt kommer att vara. Men vi vet att vimycket plötsligt kan ställas inför sädana klara alternativ som fordrar snabbabeslut. Och dä, fru talman, vill vi inom moderata samlingspartiet verka för attSverige i ett sådant läge får en långtgående anknytning tUl EEC med klaraneutralitetsgarantier. På framställning av fm andre vicetalmannen beslöts att den fortsatta överläggningen skulle uppskjutas tUl . § 8 Föredrogs en frän , som den 6 maj1970 utsetts tUl suppleant i riksbanksfullmäktige för förvalperioden 19701973, inkommen skrivelse, däri denne avsagt sig sitt uppdragsom suppleant i riksbanksfullmäktige. Med anledning härav beslöt kammaren dels att godkännaavsägelsen, dels ock att val av en suppleant för fullmäktig i efterherr skulle anställas i föreskriven ordning. §9 Interpellation nr 23 ang. visst stöd tUl turistnäringen ochvinter-idrottsorgarusationer Ordetlämnades på begäran tiU HerrNORRBY i (c), som yttrade: torde gå tiU historien som en avde mUdaste och snöfattigaste på mycket . Denna omständighet har medförtminskade utgifter för stat och kommun när det gäller kostnader för plogning ochbortforsling av snö på vägar och gator, minskning av kostnaderna för sändningoch isborttagning pä vägarna osv. MUdvädret och den uteblivna snön i besparing för sjöfarten, för skogsnäringen, byggföretag,fastighetsägare m. fl. Det finns dock andra näringar, som för sin existens ärberoende av snö och kyla, nämligen de som driver fritidsanläggningar av skUdaslag såsom sporthotell, stugbyar och framför aUt skidliftar och andraanordningar för skidsport. Turistnäringen, som fyller en viktig lokaUseringspolitiskfunktion och som i många faU har uppbyggts med stöd av statliga medel. har pägrund av rådande förhåUanden råkat i en svär situation. Den uteblivna vinternorsakar betydande inkomstbortfaU som kan få katastrofala följder för dessaanläggningars fortsatta existens. I sammanhanget bör erinras om det svåra lägeolika idrottsorganisationer råkar i genom utebUvna inkomster fränmärkesförsäljning, startavgifter o. d. Med stöd av vad som anförts anhäUer jag om kammarensmedgivande att tiU herr jordbruksministern få ställa följande fråga; Är statsrådet beredd vidtaga åtgärder som gör det möjligtför turistnäringen och vinteridrottsorganisationerna att klara av de ekononuskaproblem som blir följden av snöbristen under vinterns första del? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr 24 ang. omlokalisering tiU av yrkesskola förurmakare och optiker Ordetlämnades på begäran tUl HerrANDERSSON i (fp), som yttrade; bedriver urmakare- ochoptikerförbund (SUOF) utbildning av urmakare och optiker vid den av förbundetägda skolan i i . SUOF, som är huvudman för skolan, harca I 000 medlemmar och har en ärlig kostnad för skolverksamheten på 70 000 tUl80 utöver statsbidraget. Inför den yrkesskolereform som träder i kraft den 1 juli1971 då yrkesutbildningen integreras i den gymnasiala skolan beslöt SUOF attverkställa en utredning av sin skolverksamhet. Utredarna hade enUgt direktivensom sitt uppdrag att med hänsyn tUl de snabba framsteg som skett inomurtekniken och tUl elektronikens alltmer dominerande roU inom branschenklarlägga, om den nuvarande utbUdningen mot bakgrund av detta kunde anses svaramot de krav man rimligen har rätt att stäUa på en välutbildad yrkesman ibranschen. Man skuUe även göra en översyn i vad män SUOF ekonomiskt kundemedverka tUl detta. Av utredningen framgick att SUOF med dess begränsademedlems-numerär hade betydande ekonomiska svårigheter med skolans nuvarandeutbUdningsstandard. Det framgick också av utredningen att någon vidgadutbildning som svarade mot den tekniska utvecklingen och samhäUets krav ej varmöjlig med SUOF som huvudman. Detta ledde tUl att kontakter upptogs med ettflertal kommuner i angående huvudmannaskapet för skolan.Förbundet stannade för en lokaUsering av SUOF-skolan tUl . tillskrev SUOF medansökan om dess bifaU tUl att förlägga SUOF:s yrkesskola tiU från ochmed den , dvs. det datum som Kungl. Maj:t faststäUt förgymnasiereformens ikraftträdande. och endast sex månaderföre gymnasiereformens ikraftträdande har ännu icke meddelatbeslut över förbundets ansökan. SUOF har vid flera tiUfällen, senast i brev den 4 januari1971, för framhåUit vikten av att beslut meddelas, bl. Nr 8 att en omlokalisering är förenadmed en planering, som ofta medför Tisdaeenden praktiska problem när det gäUerläramas bostadsfråga eller elevernas 19 ianuari1971 inackordering m. m. LikartadframstäUning har gjorts från vederbörande skolmyndighet i stad, där man likaledes är angelägen om ett besked medhänsyn tUl erforderUg planering. Något besked har icke meddelats avskolöverstyrelsen, vilket försvårar eUer omöjUggör den tänkta omlokaliseringenav SUOF:s yrkesskola tiU tUl den angivna tidpunkten förgymnasiereformens genomförande. senfärdighet medför att SUOFytterUgare får påtaga sig de kostnadei som är förenade med skolansdrift, och som enligt skolreformens syfte skall övertagas av det allmänna. Denna förhalning av ärendet är desto mer anmärkningsvärdsom det i yrkesutbildningsberedningens betänkande framhålls vikten av samverkanmellan skola och näringsUv. Ett förverkligande av gymnasieskolans mål fordrar ihög grad också samverkan mellan myndigheter och näringsUv. Det är därför avvikt att berörda parter, urmakare- och optikerföibund ochskolstyrelsen i stad, får ett klart besked i denna fräga. Med hänvisning tUl det anförda får jag tiU herrutbUdningsministern ställa följande fråga: Är statsrådet viUig medverka tiU att urmakare-och optikerförbunds yrkesskola omlokaUseras tUl ? Denna anhåUan bordlades. § 11 Upplästes följande tiU kammaren inkomna ansökan; Härmed får vi anhålla om ledighet från riksdagsarbetetunder nedanstående tider för deltagande i rådgivande församlingssession i . De begärda ledigheterna bevUjades. § 12 Anmäldes ochbordlades följande motioner: Nr85 av i m. fl. om utredning angående rättsregler för s. k.åsiktsannonsering, m. m. Nr 86 av m. fl.angående närdemokrati Nr 87 av hexr m.fl. om regler för rökning i Nr88 av m. fl. om avtrappning av avdraget på den slutliga skatten Nr89 av m. fl. om omläggning av drivmedelsbeskattningen imiljöpoUtiskt syfte Nr90 av herrar i och i om bidrag tUlnämndemannaföreningarnas kurs- och upplysningsverksamhet Nr91 av i angående polisnämndernas informations- ochkontaktverksamhet Nr92 av i angående föredragningen av personundersökningoch rättspsykiatriskt utlåtande vid huvudförhandUng i brottmål Nr93 av i angående SIDA;s information om svenskt humanitärtbistånd och utbildningsbistånd tUl befrielserörelser m. m. Nr94 av i angående kompetensområdet för värnpliktsriksdag Nr95 av m. fl. angående vapenfrinämndens handläggning av ärendenrörande vapenfri tjänst Nr96 av m. fl. om tjänstgöring i internationeUt biståndsarbete somalternativ tUl värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst Nr97 av m. fl. angående låginkomsttagares stäUning inom denallmänna försäkringen Nr98 av m. fl. om samrådsnämnder m. m. vid statUga och kommunalavårdanstalter Nr 99 av m. fl.om vidgad skol- och universitetsdemokrati Nr100 av angående regleringen av förluster vid export av brödspannmål Nr101 av i m. fl. om åtgärder för att effektiviseradjurskyddstiUsynen Nr102 av herrar och om höjt anslag tUl Främjande av utrikeshandelnm. m. för /72 Nr103 av m. fl. om vidgad insyn i statliga och kommunala företag Nr104 av m.fl. om förläggning tUl av s huvudkontor Nr105 av hen m. fl. angående placeringen av handikappade i arbetsUvet Nr106 av m. fl. om avveckling av dyrortsgrupperingen av destatsanställdas löner Nr107 av m. fl. om stimulerande av det arbetsdemokratiskareformarbetet Nr 108 av m.fl. om fördjupad företagsdemokrati Nr 109 av . om utredning angående arbetsmark- nadspolitiken somfördelningspolitiskt och strukturpoUtiskt instrument Nr 110 av herrar Svanbergoch i angående placeringen av vissaösteuropeiska flyktingar i svenskt arbetsUv Nr 111. avherr om arbetslivsorientering för invandrare Nr 112 av m.fl. angående den fysiska riksplaneringen Nr 113 av m. fl. omfördjupad demokrati inom försvaret. § 13Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framstäUts, nämligen Nr 30 () tiU herr utrikesministernangående beskattningen av transporter över norska gränsen: Avser herrutrikesministern kontakta i syfte att utverka att de svenska åkerierna med transporter över norska gränsen i Ukhet med denorska åkerierna får dispens frän den nya norska kilometerbeskattningen framtiU den 1 juU ? Nr 31 () tiU herr finansministern omavveckling av guldsmedsskatten: Avser herr finansministern att under vårriksdagenframlägga förslag om aweckUng av guldsmedsskatten? Nr 32 i (s) tUl statsrådet fruOdhnoff om ändring av bestämmelserna angående statligt famUjebostadsbidrag: Avser statsrådet att föreslå en sådan ändring av Kungl.Maj.ts kungörelse om statliga bostadstUlägg tiU barnfamUjer att det kanförhindras att personer, som med hänsyn till aktuell inkomst uppenbarligen inteborde vara berättigade till familjebostadsbidrag, erhåller sådana? Nr 33 () tUl herr justitieministernangående straffansvaret Kommer herr statsrådet att vidtaga någon åtgärd, så attfartygsbefälhavare kan bli föremål för aUmänt åtal om hans fartyg göroljeutsläpp på svenskt vatten? § 14 Kammaren åtskildes .