prot · FU0941 · 1971-12-31 00:00:00 — Mankan väl säga att detta är ett problem som uppkommer enbart i samJiällen där manhar nått en rätt betydande utveckUng och har en hög levnadsstandard. Därförsöker man också skapa rika valmöjUgheter för människorna, och samhäUetengagerar sig där just i omskolningsverksamhet, som nämnde, ochandra åtgärder. Men vi vUl ju inte göra avkaU på den satsningen och mena attden skaU reduceras för att människor skaU tvingas att acceptera det arbete somindustrin kanske helsl vUl att de skall ta. Därom är vi överens. DetgäUer att försöka upprätthålla valmöjligheterna men att tUlgodose demycket motiverade behoven för de expanderande industrierna att få denarbetskraft som de behöver. Därvidlag vUl jag gärna understryka alt äveninsatserna frän sida naturUgtvis skall skärpas i dettaavseende. Jag är också helt övertygad om alt ochlänsarbetsnämnden i detta län gör vad på dem ankommer för att fullgöra sinuppgift. Överläggningenvar härmed slutad. kroatiska separatistgruppers verksamhet i Ang. kroatiska separatistgmp-pers verksamhet i Herr justitierrunistern GEIJERerhöll ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 106, och anförde; i har frägai mig hurregeringen ser pä de i verkande kroatiska separatislgrapperna och päproblemet att skydda frän inflyttade frän terror och påtryckningarfrän dessa gruppers sida. Vårt lands förenings-, församlings- och demonstrationsrältgäller för alla som vistas här oavsett nationaUtet. I samma utsträckning somsvenska medborgare har utländska medborgare rätt att bilda föreningar och attmed olika medel framföra och i övrigt verka för sin politiska åskådning. Menbland dessa medel tUläls inle våld, hot, tvång eller andra Uknande påtryckningsmedel.Därför beivras varje slag av våldsutövning i poUtiska syften. Med hänsyn tUlvissa händelser ägnas särskild uppmärksamhet åt skyddet av dejugoslaviska invandrarna. Jag vUl tUlägga att regeringen enligt utlänningslagenhar möjlighet att ingripa mot utlänning som bedriver sädan politisk aktivitetsom är oförenlig med svenska intressen. Hen i MaUnö (vpk); Jag tackar för svaret. Frägan är föranledd avden ökade aktivitet som de kroatiska fascistgrupperna visat i och denrädsla för dessa grupper i vUken så många jugoslaver lever, inte minst i minhemstad. Redan i aprU 1968 vädjade jugoslaverna i tUl regeringen omeffektivt skydd mot fascistgruppernas terror. 1 gär gjordes återigen en sådanframstäUning. Dessa grapper är avläggare tUl den s. k. Ustasa-rörelsen,som under ledning och med tyskarnas stöd utförde massmord pä över700 000 jugoslaver. Grupperna är internationeUt organiserade. Det finnsinstitutioner för miUtär utbUdning av terrorister i och . Myckel tyder nu pä att de kroatiska fascisterna överföralltmer av sin verksamhet tUl . Upptäckten av vapengömmor iVästtyskland, upprepade bombattentat och mord har lett lUl att flera aktivafascister där dömts lUl fängelsestraff och att organisationen , HrvalskiDemokralski Odbor, förbjöds i förbundsrepubUken. Men i Sverigehar dessa gmpper fria händer. kongressade de iFolkets hus i . 1967 besökte HDO:s ledare . Sedan har hotelsernaoch terrorn mot lojala jugoslaver blivit allt allvarligare. Det har ocksåinträffat politiska mord och attentat. Den självsäkerhet fascistgrupperna visarhar blivit alltmer uppseendeväckande. Tyvärr är det bland lojala jugoslaver en rätt utbreddmening att svenska myndigheter är ointresserade för deras problem.Myndigheterna har inte velat erkänna att det rör sig om politisk tenor.Talesmän för poUsen har i pressen ofta deklarerat alt det hela mest är en frägaom privata och personliga bråk. Många lojala jugoslaver är helt enkelt räddaatt gå tUl polisen, därför att de dä utsätter sig för fascistemas repressalierutan att få nägon hjälp. Om jag inte är fel underrättad skulle Ang. kroatiska separatistgruppers verksamhet i jugoslaviska konsulatet i ha uppmärksamgjort polisen pä j_ ai attenlatsfaran utan alt detta givitresultat. Justitieministern har förebådat särskUd uppmärksamhet påproblemet, men jag kanske får be om en liten konkretisering. Är det meningenatt berörda myndigheter skall lämnas klarare och mera energiska instruktioneri den här frågan för att garantera de jugoslaviska invandrarnas trygghet? Jag kan inte dela i Malmöuppfattning att myndigheterna har visat sig ointresserade. Jag vUl tvärtompåstå all myndigheterna och det är väl främst polisen man tänker på - vidvarje tUlfälle då de haft rält och möjlighet alt ingripa enligt de regler somgäller här i landet ocksä har gjort detta. Men det kan väl ligga något i detsom hen säger om att de som varit utsatta för hot ibland inte har anmältdel för polisen. Det är i sä fall inle polisens fel, ulan man fär ju förklaraför dem som har känt sig hotade att de Uka väl som andra personer som vistas iSverige har rätt att begära att polis och andra myndigheier ingriper tUl derasskydd. Jag hoppas att de försäkringar som i olika sammanhang har lämnats tUlföreträdare för de jugoslaver som vistas och arbetar i skaU ha verkatlugnande på den punkten. Hen i (vpk); Jag har ingen anledning att ifrågasättajustitieministerns goda vUja, men jag tror att man bör göra klart för sig attdet nog har varit en hel del oförståelse för problemets natur bland myndigheteri lägre instanser, I finns intressantaintervjuer. Där säger bland andra en byråchef i att han inte känner tUlnågon kroatisk terrorverksamhel. Om den pågår, säger han, riktar den sig juinte mot . Pä invandrarverket svarar en byrådirektör pä intervjuarensfräga att man inte vet någonting om kroatiska exilorganisationer. Talesmän förGöteborgspolisen och hänvisar till , men är, somnämnt, inte intresserad så länge organisationernas verksamhet inte riktar sigmot , Del säregnaste är kanske Göteborgspolisens uttalanden, här artikeln i säger man att man ärfrämmande för alt undersöka exUorganisationerna. Man framhåller att del hela äretl nytt problem och alt man normalt inte sysslar med sådant. Men i samma dagsnummer av redogörs utförUgt för hur Göteborgspolisen vidattacken mot konsulatet läl hämta ett par separatistledare för att de skullelugna ner kuppmännen per telefon. Enligt visste man alltså varman snabbt skuUe få tag i folk som man i ställt sigfrämmande för. Dessa separatistledare uttalade i att deär en förgrening av en internationell organisalion och att de inte tänker sittamed armarna i kors inför vad de kallar "fortsatt förföljelse av derasrörelse". Ingen har verkligen kunnat beskylla dessa grupper för atthittUls ha suttit med armarna i kors. Inför sådana tidningsavslöjanden är detinte Ang. arbetsmarknadskonfliktens inverkan pä den kliniskaundervisningen vid de medicinska fakultetema såunderligt om man börjar förstå de lojala jugoslavernas misslro mol svenskamyndigheter. Jag vUl bara tUlägga tUl det jag sade tidigareatt polisen naturUgtvis inte kan göra något ingripande för att det påstås atten grupp människor uttalat sig hotfullt, utan polisen måste följa de regler somgäUer i sådana sammanhang i övrigt här i landet. Det är möjligl alt man fränjugoslavernas sida tUl en början inte haft klart för sig att det måste StäUasvissa krav på en anmälan tUl poUsen för att polisen skaU ingripa mot andramänniskor. Jag tror att det som hänt nu riktal uppmärksamheten pådetta specieUa problem, och jag hoppas att man ocksä frän polisens och andramyndigheters sida skall särskilt beakta den situation som vi talat om här . Överläggningen var härmed slutad. § 13 Ang. arbetsmarknadskonfliktens inverkan på den kUniska undervisningen vidde medicinska fakulteterna Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara herrStåthammars (fp) i kammarens protokoll för intagna fräga, nr 99,och anförde: har frågat mig vUka åtgärderjag avser att vidta för att möjliggöra för de sluderande vid de medicinskafakulteterna att återhämta den genom arbetsmarknadskonflikten förloradekliruska undervisningen. Stridsåtgärder inom bl. a. den medicinska utbildningensområde har vidtagits av och . Strejken har som bekantbUvit jämförelsevis kortvarig. Undervisningen har återupptagits. Del ärdärför för tidigt alt bedöma vilka särskilda åtgärder som kan bli erforderliga. Jag ber att få lacka statsrådet för ettmycket kort svar. Det är ju så att arbetsmarknadskonflikten varit mycketbesvärande för undervisningsväsendet, speciellt på vuxenutbUdningens område,och det har vi förut diskuterat i kammaren. kommer det upp enliknande fråga om hur man skall kompensera bortfallet av undervisningen. Min fråga tUl statsrådet var föranledd närmast avdet problem som konflikten medför för de studenter som ulbildarsig tUl läkare. Statsrådet säger att det är för tidigt att bedöma vUka särskUdaåtgärder som kan bli erforderUga, eftersom strejken varit mycket kort. Det är ganska märkligt, eftersom medicinarutbUdningen ärorganiserad enligt ett system med korta kurser under de tre sista terminerna avläkarutbildningen. Det gör alt det inte finns möjlighet att ordna kompensationsundervisningför medicinare pä samma sätt som inom mera fria undervisningsområden. Om vi tarett exempel härifrån , kan vi konstatera att de kurser som skulle varaslut inle kunnat avslutas, vUket innebär att de kurser som skulle habörjat inte heller kunnat påbörjas. Därav framgår helt klart att manredan nu kan ange vUka brister dessa läkare kommer alt få när de en gäng blirfärdiga. Del gäUer bl. a. kurser i pediatrik, psykiatri, krigsmedicin, hygien,hud-, epidemi-, ögon- och öronsjukdomar. Vi kan aUtså slå fast att arbelskonfUkten medfört att tvåtre veckors undervisningstid gått förlorad inom ett utbUdningssystem där varievecka är helt oumbärlig, eftersom man bygger på en mycket fast planering.DärtUl kommer att de studenter som skall bli läkare och som läser enligt det s.k. SLUS-syslemet skaU börja med klinisk utbUdning . Det innebär att detinte finns mycket tid att vinka på, dä de gamla medicinarna måste vara färdigatiU dess. Antalet utbildningsplatser, undervisningskliniker,utbildningsinnehåll allt är planerat tre framåt. Vi befinner oss ju i det läget att konflikten haravblåsts. Vi kan konstatera att undervisningstid har gåll tUl spillo och attförutsältningarna för att ordna en acceptabel kompensationsinläsning ärbegränsade eftersom tidsramarna är så snäva. Men aU undervisning mäste kunnatas igen inte bara tUl 50, utan tUl . Vi kaninte skicka ut läkare som inle vet någonting om högt blodtryck därför att dedrabbades av konfUkt just när kursen om högt blodtryck skuUe ha hållits. Och vikan inte skicka ut läkare som inte vet någonting om epidemiska sjukdomar utanbara har sett mässling och kikhosta pä skioptikonbilder om man nu kan sekikhosta på skioptikonbUder därför att de var i konflikt när de skulle hastuderat dessa sjukdomar. Jag vUl därför än en gäng fräga statsrådet ; När mannu klarl kan konstatera alt det föreligger brisier, vad tänker man göra? Ang. arbetsmarknadskonfliktens inverkan pä den kUniskaundervisningen vid de medicinska fakulteterna Det är inte sä märkvärdigt alt jag är Utetförsiktig i - det är inte sä många timmar sedan den storakonfliktfrågan avgjordes. Jag kan upplysa om att undervisningen i deavbmlna kurserna har startat , och möjligen kommer undervisningen undermåndagen att påbörjas inom de uppskjutna kurserna. När svaret skrevsdiskuterade representanter för , kanslersämbetet ochavtalsverket dessa frågor. vet lika väl som jag att del finnsäven en avtalsaspekt pä dem efter de uttalanden som SACO-ledningen gjorde igär. Det är dessutom inte så aUdeles enkelt att ordna uppsituationen. Enligt vad studenterna, som uppvaktade mig ,berättade har flertalet av de medicine studerande som bedrev sina avslutandestudier i lämnat och tagit vikariat när utlöste strejken. Men jag kan försäkra alt viarbetar mycket intensivt pä att klara ut de negativa konsekvenser som ;sstrejk på detta område har föranlett. Ang. arbetsmarknadskonfliktens inverkan pä den kliniskaundervisningen vid de medicinska fakulteterna HerrSTÅLHAMMAR (fp): Det låter betryggande att statsrådetMobergjänker klara upp de brister som konflikten har medfört, men vi vel ännuinle om del blir tUl . Vi måste emellertid slå fast all dessaläkare skall ha samma kunskaper som de som har gått sin vanliga studiegäng utanall drabbas av konflikt. Jag vUl gäma ha ,ett klart svar pä frågan, ommålsättningen är att ordna denna hundraprocentiga kompensation. Mänga studenter har naturUgtvis givit sig i väg ut pävikariat, och just därför hade det varil ännu angelägnare att de ansvarigamyndigheterna haft en planering färdig, sä att man när konfliktenhade avblåsts hade kunnat tala om att "så här tänker vi göra för att klaraav bristerna". Det finns nägra oUka alternativ som skulle vara tänkbara.Ett säll vore att skjuta på hela systemet i två så att de studerandebörjade läsa nu där de slutade läsa när konflikten utbröt. Däremot kan man integå in i de kurser som finns och börja laborera med dem, eftersom man då brytersönder hela det uppgjorda systemet. Om man skulle skjula pä hela planeringeninnebär det också att de studenter som kommer ut som läkare enligtSLUS-syslemet blir två försenade för att inte tala om allt detmerarbele som det kommer att medföra när det gäUer att förändra den uppgjordaplaneringen med avseende pä kuisinnehåll, utbildningsplatser,undervisningskliniker, patientunderlag och allt detta som man måste ta hänsyntill. Etl annat alternativ skuUe vara att läsa in det förloradepå , men det är ocksä besvärligt. Mänga kUniker stänger ,patientunderlaget är mindre,och en hel del av de medicine kandidaterna ärdessutom ute och vikarierar som läkare . Jag skulle förestäUa migatt landstingen, som är huvudmän, skulle bli måttUgt förtjusta ifall deförlorade en mängd vikarier . Det är alltså inte heUer något braalternativ. Det tredje alternativet skulle vara att de studerandeomedelbart försökte läsa igen. Jusl därför hade del varit så angelägel alt delhade planerats för hur man skulle klara av detta. Helst skulle man ha klaratåterläsningen tUl , då del är kursbyte igen på många avstudieorterna. Men det är knappasl realistiskt att man skulle kunna läsa in 14dagars förlorad undervisning på de som finns kvar tUl den 1 aprUsamtidigt som man har den ordinarie undervisningen. Dessutom är kandidaterna fördelade på ett antal patienterjust för att de skaU få den livsnära kontakten i ulbildningen. Hur säker man änär på att planera finns det i alla fall inga möjligheter att snabba påpatientgenomströmningen på de oUka klinikerna sä att kandidaterna i detverkliga livet skaU komma i kontakt med alla de sjukdomar som de skaU utbUdasig för att kunna behandla. En variant är att man skulle läsa igen det som gåttförlorat som är kvar . Men då måste det ställasliUräckUga resurser till förfogande. Vad jag skulle vilja ha av statsrådet är inte baraen allmänt välvUlig deklaration att del här problemel skall lösas, utan ellklart svar om man tänker sig att ge kompensalionsundervisning upp lUl hundra procentoch om man är vUlig alt börja planera och informera om vUka ätgärderman tänker vidta för att eliminera de brister som konfUkten har medfört iläkarutbildningen. Jag skall inte förlänga den här diskussionen.Jag kan bara tala om för att de alternativ som han här berättarom är genomtänkta - och ytterligare ett par därtUl. Men jag viU upprepa förherr Stälhammar alt i den här situationen, när den strejkande parten har ställtde krav den har gjort, är detta ocksä en fräga om resonemang meUan avtalsverketoch motparten. kanske förslär att jag inte uttalar mig nu omresultaten av de resonemangen. Ang. utfärdandet av behörighetsbevis för psykologer Överläggningen var härmed slutad. § 14 Ang. utfärdandet av behörighetsbevis för psykologer Herr statsrådet erhöll ordetför all besvara () i kammarens protokoll för den 5 marsintagna fräga, nr 113, och anförde: har frågat mig om jag anser delvara tUlfredsstäUande alt en facklig organisalion har hand om utfärdandet avbehörighetsbevis för psykologer. Jag vill först hänvisa det svar som dåvarande chefenför civUdepartementet gav i andra kammare på enenkel fråga av i , I svaret uttalades bl. a. dels att detmåste anses otUlfredsstäUande alt behörighetsbevis kopplats Uiop med medlemskapi en intresseorganisation, dels att dåvarande medicinalstyrelsen avsåg attulreda frågan om psykologlegitimalion. har härefter utarbetat förslag liUreglemente för psykologer. Provisoriska bestämmelser om utbildning för psykologexamenfastställdes , arbetar för närvarandemed förslag tUl den definiliva ulformningen av ulbildningen. När resultatet avdetta arbete föreligger blir del anledning alt la ställning bl. a. tUl fräganom legitimation av psykologer. Med hänvisning till det anförda blir svaret pä herrBergqvists fräga nej. HerrBERGQVIST (s): Jag ber all få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Det finns knappasl någon annan yrkesgrupp vid sidan avpsykologerna där del har skett en sä slark sammankoppling meUan å ena sidanmedlemskap i en facklig organisation och ä andra sidan behörighet att ulövayrket. Det rör sig visserligen inle om en juridiskt bindande legitimation, meni praktiken finner man att innehav av behörighetsbevis ärav en oerhörd belydelse på arbetsmarknaden. Det visar sig ocksä attanslutningen tUl är sä Ang. ifrågasatt anläggande av oljehamn vid gott somhundraprocentig frän psykologernas sida. Det är en organisationsprocent somligger fantastiskt mycket över vad som är vanligt inom andra . Det är naturiiglvis i högsta grad önskvärt alt löntagare ärorganiserade i facklig organisation. Men det är långtifrån säkert att det är såönskvärt alt alla som har samma utbildningsbakgrand samlas i samma fackUgaorganisation oavsett var de arbetar eller vUken arbetsfunktion de har. Detfinns mänga psykologer som skuUe tycka att det vore naturligare och bättre förderas del att komma med i ett i stäUet för ett SACO-förbund.Åtskilliga av dem ogUlar kanske också lönepolitiska linje. Men deupplever att de har svårigheter att utträda. Om de går över tUl en annanfacklig organisation, mister de nämligen behörighetsbeviset, och därmed får deocksä sämre utsikter på arbetsmarknaden. Det finns enligt min mening tvä önskemål som man här kanframställa. Dels bör staten ta över praktikutbildningen, dels bör man kanskeförsöka avdramatisera den formeUa behörigheten. Det är möjUgl all en statliglegitimation inte är det allra bästa utan att man skaU nöja sig med ett mindrestrikt arrangemang, kanske av typen socionomexamen. Jag är mycket nöjd med statsrådet klara svar, ochjag viU bara fråga honom om han kan ullala sig om när den nyaUtbUdningen i sin definitiva form kan väntas komma i gäng. Del är tvä utredningar som berör den härfrägan. Den ena av dessa utredningar, som kanslersämbetel låtit göra, gällerutbildningen efter grundexamen. Enligt de uppgifter som kommit tiUdepartementet räknar man med att ett förslag om den utbildningen kommer attpresenteras kanslersämbetel . Den andra utredningen, som också är en kanslersulredning,avser psykologutbildningen före grundexamen, Kanslersämbetel har fält förslagetfrån arbetsgruppen i fräga, och det är föremål förremissbehandling inom kanslersämbetets ram. När den remissbehandUngen är klar,kommer kanslersämbetel att efter sin prövning gå lill regeringen med sinaförslag. Ulredningsläget är följaktligen sådanl att jag intekan säga med bestämdhet när vi har alla papperen pä bordet, men en förhoppningfrän min sida är att något skaU kunna ske . Överläggningen var härmed slutad. § 15 Ang. ifrågasatt anläggande av oljehamn vid BråvUcen Herr jordbruksministern erhöll ordel för allbesvara () i kammarens prolokoll för intagna fråga,nr 96, och anförde; har frågat mig om jag anser attplanerna på anläggandet av en oljehamn på en av öarna vid inloppet tUl Bråvikeni Östersjönstår i god överensstämmelse med planeringen för naturvårdens och friluftslivelsutveckling i området. Hur oljeförsörjningen tUl del planerade kraftverket iMarviken skall ske utreds av valtenfallsverkel ochsjöfartsverket i samråd med . Som ett viktigt led i dettautredningsarbete ingår en prövning hur naturvårdens och friluftslivetsutveckUng i området påverkas. Först när utredningen blivit klar kan avgöras omoch var en oljehamn bör anläggas inom området. Ang. ifrågasatt ardäggande av oljehamn vid Hen EKINGE(fp): Jag ber att fä tacka jordbruksministern för svaret. De bakomliggande omständigheterna är att VattenfaUplanerar, utöver de hittUlsvarande planerna, all förlägga ytterligare eltaggregat inom den oljeeldade kondenskraftstationen vid . Om man nu skaUförsöka fä en vettig användning av , sä är väl detta i och för sigacceptabelt, men om man som konsekvens härav fär anordningar, som uppenbartkommer att innebära en allvarlig miljörisk i ett känsligt område, då är detofrånkomligt att det blir oro bäde bland befolkningen och bland våra naturvårdare. Det är alldeles uppenbart att i de här förlängda planernamåsle det ingå att lösa frågan hur man skall fä fram tUlräckligt mycket oljatUl . En hamn med tUlräcklig kapacitet är det tydligen svårt attanlägga vid själva kraftstationen, och dä har förslag framkommit att anlägga enhamn vid nägon av öarna utanför. Jag har markerat det på en karta som jag visarpå TV-skärmen för att ni skall kunna se hur pass känsUgt området är. Även härär det uppenbara svårigheter att få en tUlräckligt stor hamn. Om man nu skall lägga en hamn på nägon av öarna, räknarman med alt eventuellt kunna med pipeline föra oljan tiU . MyckelpreUminärt har kosinaderna angivils tUl 20-30 miljoner. Och alt la in fartyg påupp tUl som har nämnts bland den mängd av öar som finns i dethär området är självklart förenat med alltför stora risker för hela detvidsträckta natur- och friluftsområdet kring . I diskussionen har man också framfört olika alternativ, preliminära planeringen har bl. a. nämnts det vUl jag gärna påpeka atti stället för att göra denna anordning skulle man kunna ta in fartygen tiUNorrköping och därifrån skulle sedan oljan föras tUlbaka genom påmindre båtar. Men det är ju ändå fråga om ett avstånd på 3-4 distansminuter.Även om jag kan förstå att man kan ha inlresse av att förstärkahamnverksamheten i måste jag fräga varför man inte riklat sittintresse mot den näraUggande hamnen i , Den är en av de fyra störstahamnarna i vårt land; den kan ta emot fartyg på upp tUl . Och även omjag inle är intresserad av alltför stora fartyg med oljelast i mästejag säga att del är bältre att ha en tUlräckligt stor hanrn, där man har enviss marginal, än all balansera på gränsen lUl det omöjliga. Får jag fräga jordbruksministern: herr statsrådetberedd att medverka UU alt alternativet kommer upp tUl prövning,innan man har bundit sig aUlför myckel i de inledningsvis nämnda planerna? Ang. arbetsmarknadskonfliktens inverkan på tillgängen päutsäde Jag vUl inte gärna intervenera i detutredningsarbete som pågår inom VattenfaU i samråd med alla de myndigheter somär lUl för att bevaka miljövårdens intressen. Jag förestäUer mig att man inteär främmande även för andra alternativ än dem som har förts fram i pressen. Menmin nuvarande ståndpunkt är all jag Utar pä att ochlänsstyrelsen bevakar miljövärdens iniressen då det gäUer att anlägga dennaeventuella hamn. Vi vet ju inte om det blir fräga om att bygga ut företaget det är ju bara preliminära planer som man för dagen inte kan säga någontingbestämt om. Hen EKINGE (fp): Jag tackar jordbruksministern för dettasenaste besked och tar det som etl utiryck för att statsrådet kommer att följadessa problem med all önskvärd uppmärksamhet. När del gäUer att hålla kontakt mednalurvärdsmyndigheterna har del varit en besvärande omständighet i dendiskussion som förts alt i hittUls inte harvarit inkopplad. Jag hoppas att den blir det, även om de öar det här gällerråkar ligga i . Överläggningen var härmed slutad. § 16 Ang. arbetsmarknadskonfliktens inverkan på tiUgångenpå utsäde Herr jordbruksministern ordet för att besvara hen () i kammarens protokoll för den3 mars intagna fråga, nr 98, och anförde; har frägai mig om jag haruppmärksammat risken för brist på utsäde i anledning av konfUkten vid statenscentrala frökonlrollanslall. Sedan utfärdat varsel om strejk vid bl.