prot · FU0962 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vUl ocksä erinra om att medlingskommissionenOlsson-Slen-berg-Renberg, som lade fram ett förslag tUltotalramen för löneförbättringar m, m, inom det statliga området, också inomden ramen upptog ell förslag som gäUde pensionärerna. Man skulle för är 1971disponera ell uirymme på , för ett uirymme på 4,7 procentoch 4,7 proceni ocksä för . De av kommissionen föreslagna ramarna haravvägts med beaktande av koslnader för blivande lönegradsuppflyttningar. Om förbättring av förmåner för redan pensionerade statstjänstemänvid lönegradsuppflyltning av tjänster HenLEVIN (fp): Det är tyvärr inte möjligt för mig alt på denna korlastund fatta innebörden av allt vad sade, men jag har klarl för migatt detla är en avtalsfråga. Jag konstaterar emeUertid att här föreligger defacto en social orättvisa mellan de äldre pensionärerna och deras yngrekolleger, som har haft samma tjänstestäUning, Och jag viU sluta med attuttrycka den förhoppningen att om de nu pågående avtalsförhandlingarna inte ledertUl ett ur de äldre pensionärernas synvinkel acceptabelt resultat, regeringenomprövar sin slåndpunkt och då kanske finner sig manad att ta initiativ i syfteatt undanröja det som kan anses vara orättvist. Överläggningen var härmed slutad. Ang. antagningen av studerande till de spärradeutbild-ningslinjema antagningen av studerande till de spärrade utbildningslmjerna Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () i kammarens prolokoll för den 2 aprU intagnafråga, nr 181, tUl , och anförde: har frågat chefen förutbildningsdepartementet om han anser att nu gällande tidpunkter för ansökningrespektive antagning tUl olika ulbUdningar (spärrade Unjer) är tiUfredsstäUandeoch om han - om så inte är fallet - är beredd att la initiativ UU ändringar.Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara frägan. Tidpunkterna för ansökan och antagning UU spärradeulbUdningar måste bestämmas efter en awägning av sinsemellan motstridigaintressen. De sökandes intresse av att redovisa resultat av sina föregåendestudier talar för en sen ansökningstidpunkt, Behovel av att kunna planera förde fortsatta studierna talar för en tidig antagningstidpunkt. Intresset av allkunna företa en rättvisande bedömning av dem som åberopar andra än formellameriter talar för att relativt lång lid bör finnas meUan ansökan och antagning. Tidpunkterna för ansökan och antagning fastställs iflerlalel fall av de cenirala utbildningsmyndighelerna. Samråd äger därvidregelmässigt mm med de studerandes organisationer, 1 aUmänhet har man därvidkommit fram tUl en för de berörda godtagbar lidpunkl. Myndighetens beslut omfastställande av tidpunkt kan överklagas. HerrHENMARK (fp); Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret. gäUande bestämmelser innebär alt den som gär utgymnasieskolan och vUl söka in på spärrad linje skall ha inlämnat sin ansökanden . I regel fär han svar . Den siste i den sistaintagningen fär svar omkring augustiseptember, och kursernabörjar i regel . Det är ganska många parter som önskar alt dessa dalatidigarelägges. Först och främst gäller detta för eleven själv och hansföräldrar. När eleven har gått ul gymnasiet är det säkerligen myckel angelägetför honom alt kunna planera sin framtid så fort som möjligt. kan han ju intevara säker pä var han kommer att hamna förrän tidigast , om hanså att säga är av den kvaliteten att han kan och länker söka tUl spärrad linje.Det är klart att han lever i ett otrygghetsUUslånd ; han velinte var han hamnar, och även om han skuUe bli anlagen tUl exempelvis spärradlinje vid teknisk högskola eUer tUl läkarutbUdning vet han inte på vUken plalsi han kommer att fullgöra dessa studier. Det vore mycket bra för honomatt få besked om det lidigare. Det vore också ur arbetsmarknadssynpunkt lämpligt om mankunde få besked tidigare. Det är just av etl förelag som jag har initierats UUmin fråga. Man skulle där planera sin personalanskaffning tUl hösten dethåUer man på med nu; man är tydligen mycket framåtbUckande och fick ett antalsökande som går i gymnasiet. Men de flesta av dem. åtminstonede dukliga, hade sagl alt de inle kunde la anställning vid förelaget om de komin på spärrade linjer som de sökte till. Ur arbelsmarknadssynpunkl vore detsålunda bra om vi kunde få sländ en tidigareläggning av beskeden. Jag tror ocksä att del skulle vara fördelaktigt omhögskolorna på ell lidigare siadium kunde få reda på sin elevsammansällning. Nufår de inle uppgifl om de sisla eleverna förrän dagen innan terminen börjar. Slutligen tror jag all del är ylleriigare en pari somskulle vara Iraklerad av en annan arbetsordning, och del är de som skall hällapå med intagningarna mill då solen skiner som varmasl om delär en vacker sommar. Jag Iror all de gärna skulle se att de finge göra dellaarbete vid en annan tidpunkl än mill . förslår jag sä väl all den här ordningen, säsomslalsrådel här har sagl, beror pä all man vill bedöma de sökandes belyg. Menenligt de nuvarande bestämmelserna gäller ju inle rikligl samma ordning somförul. lägger man inle bara vikt vid kunskapssidan när del gäller allvärdera en elevs preslalion, utan man tar hänsyn lUl en hel del andra sidorocksä. kunde del krävas exempelvis ett fint matemalikbelyg, men sädanavärderingar görs ju inle längre, så det finns nu inle samma skäl all la hänsynlill belygen. Enligl de nya värderingar som föreslås av den grupp somhäller pä och arbetar med betygen skall man också kunna beslämma ellbetygsdatum vUkel som helst under lerminen, om man så önskar. Ang. antagningen av studerande tiU de spärradeutbild-ningslinjema Verklighelen är nog liiel mer komplicerad änvad vill göra gällande. Försl och främsl är inte tidpunktendensamma vid alla spärrade utbildningslinjer. gäller för tre ä fyrastycken. Ansökningstiden gär ut , ned lill början av majfaktiskt, vid socialhögskolor, lärarhögskolor och andra utbUdningsanstalter. Under diskussionerna i denna fråga har viupplevl all framför alll de sluderande i regel önskat sig en senareläggning avden lidpunkt som gälll vid del tUlfälle då man lagil upp frägan lilldiskussion. Som jag sade i svaret har de myndigheier som har alt handläggasaken att la så myckel hänsyn som möjligl jusl lill de sluderandes synpunkler.1 en sädan här fräga menar jag att man bör la större hänsyn till vad destuderande vUl än vad en och annan arbelsgivare kan lycka är lämpligt. Vad sedan gäller omläggningarna av betygs- ochmerilförhällandena är det sä alt rätten all komplettera i konkurrenssyfte harupphört. Men kvar slär rätten all komplettera betygen ur behörighetssynpunkt.Dessa förändringar i antagningsbestämmelserna påverkar såvitt jag kan förståfrägan om tidpunkten ganska litet. Jag upprepar vad jag svarade. Vi läler myndighelerna klaradella i försia hand, eftersom de vid fastslällande av tidpunkten bällre ändeparlemenlet kan göra de många bedömningar, som erfordras i varje särskiltfall. 2 protokoU 1971. HerrHENMARK (fp): Jag är väl inte rikligl överens medstatsrådet om all det inle för elevernas del skulle vara värdefullt med entidigareläggning. Jag har hafl myckel stark närkontakl med elever, som ansetlalt del skulle ha varit gynnsamt för dem, om de fått reda på saken lidigare. I fråga om värderingen av de nya betygen vel jag all mankan kompletlera dem ur behörighelssynpunkl. Men jag avsåg den allmännabelygsnivån, som bör ligga UU grand, sä all man tar dem som har de bäslavitsorden. Om man följer det förslag som den nya belygsgruppen lagl fram,behöver urvalet nödvändigtvis inle ske vid slutet av terminen. Det slår lydligli en av dess alt-satser all det som regel blir i slulel av lerminen men attskolstyrelsen kan infordra betyg från en tidigare lidpunkt. Jag ville med denna fråga aktualisera dessa saker. Jagtror att läget nu är sådanl att del inte vore omöjligl all göra entidigareläggning, och det skulle säkerl vara lyckligt för mänga, om sä kundeske. Överläggningen var härmed slutad. § 16 Ang. radionämndens verksamhet Herr utbUdningsministern ordet för alt i elt sammanhang besvara dels () ikammarens prolokoll för inlagna fräga, nr 173, dels ock herrHernelius' (m) framslällda interpeUation, nr 95, och anförde: har frågat mig om jag - medanledning av all på nyll sänt ell program som radionämnden fällt-anser all de beslämmelser som reglerar nämndens verksamhel behöver ändraseller preciseras, och har frägai mig om jag vill verka för ochi sä faU hur - alt radionämndens uttalanden respekteras av de förprogramverksamheten inom ansvariga pä sätt som av statsmakternaförutsatts. Jagbesvarar frågorna i elt sammanhang. Bakgrunden lill frågorna torde varaetl fall som, enligl vad jag erfarii, undersöks av radionämnden.Det skulle enligt min mening vara olämpligl att föregripa behandlingen avärendet genom några ultalanden av del slag som frågeställarna efterlyser. HenHERNELIUS (m): Jag ber alt få lacka statsrådet försvaret - om del . var nägol svar. Personligen tyckerjag alt slalsrådel gjordedet lält för sig när han sökte undvika all besvara den ställda frågan genom allulgä ifrän att interpellalionen, som det gäller i mill fall, var föranledd avell speciellt ärende och att del, eftersom ärendet låg under behandling!radionämnden, var olämpligl alt föregripa nämndens behandling. Jag ber statsrådet observera min interpellation och dessformulering som lyder: ViU statsrådet verka för och i så fall hur - altradionämndens ullalanden respekteras av de för programverksamheten inomSveriges Radio ansvariga pä säll som av slalsmaklerna förulsälts? Bakgrunden tUl del var alltså inte elt fall ulan flerahändelser och flera ullalanden - i dagspressen bl. - som är gjorda av förprogramverksam-helen delvis ansvariga personer inom . Pressenfaller som bekanl inle under radionämndens insyn och övervakning. Jag vill kanske också säga att del förefaller migegendomligt all när man frågar om hur statsrådet vill verka för radionämndensauktoritet, hänvisar han lUl nämnden. Del är fakiiski inle nämnden som skallverka för sin egen auktoritet. Det är statsmakterna som skaU ge nämnden dessauktoritet och upprällhälla den. Men läloss gä lUl bakgrunden. 1 del avtal som finns mellan och slalen ärdet föreskrivet alt radionämnden skall fä del malerial som behövs för nämndensgranskningsverksamhet. I själva radiolagen slår det angivet i 7 § alt förgranskning av radioprogram som förekommit i rundradioul-sändning finnsradionämnden. Maj:ls instruktion för radionämnden stär del allradionämnden skall granska programverksamheten och radioprogrammen, prövaanmärkningar och i övrigt se lUl om rikllinjerna för företagelsprogramverksamhet, som är fastställda genom avtal mellan Kungl. Maj:t ochföretagel, följes. förekom efter en föreställning av den s. k. NJA-pjäsenen del ullalanden i dagspressen frän vederbörande kanal - t. o. m. frän ganskaansvariga personer där - som i storl sett innebar att vad radionämnden sadehade inte sä slor belydelse. Del skulle inle påverka den fortsatta verksamhelennämnvärl. Efter del reportage som visades i televisionen hardel förekommit nya uttalanden i pressen. Jag citerar vad producenten förprogrammet skrev i . Han hävdar där all del bordevara av allmänt intresse alt fä en del av radionämndens utslag salta underdebalt: "Vi försöker sä gott vi kan tolka radionämndens ofla svårlydbara'domar' och rälla oss efler dem. Hur skall man t. ex. tolkaradionämndens utslag i fallet 'Den döende staden' eller 'NJA'? Det kan ju intefä vara sä att vi av rädsla för radionämndens domar censurerar oss själva tUlden grad att vi äventyrar den vidsträckta yttrande- och informalionsfrihel somenligl avialet med slalen skaU råda i rundradion." I annat sammanhang i en intervju i Aflonbladel den 2 aprUsäger vederbörande: "När NJA-programmet hade fällts av radionämnden var detväldigi mycket förtvivlan här i huset: hur skulle man, sades det, över huvudtaget kunna göra nägol aUs i fortsättningen? Utslagen i fallen NJA ochBerlinfilmen har verkligen inte varit UU nägon hjälp för oss som görprogrammen." Så långt citerar jag dessa ullalanden. har ju var och en rält att säga vad han vUl i sinauttalanden. Jag citerar enbart därför all del kanske belyser en mentalitet, somfinns i företaget, att radionämndens utslag inle är sä bindande, en mentalitetsom tar sig uttryck i all producenten i fräga tillåter sig ganska friatolkningar av radionämndens utslag. Del är därigenom som nämndens auktoritetkan komma i fräga. Är det dä verkligen, statsrådet , så svärl allsvara ja eller nej pä den av mig ställda frågan? Vill inte statsrådet verkaför alt radionämn- den 15 aprU 1971 densauktoritet upprätthålles och respekteras? Jag ulgär ifrån all han vill det. Detvore myckel märkligt annars. Varför då inle klarl deklarera detla i stället föratt lämna ett undvikande svar? Under della anförande överlog herrförsle vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenROMANUS (fp): , som har riklal en fräga lillulbildningsminislern, är förhindrad att vara här . Han har bett mig allla emot svarel. är en mycket korrekl person, och pä hansvägnar ber jag alt fä lacka ulbildningsminislern för svaret. Själv skulle jagtyvärr knappasl kunna uppbåda särskUl mycken lacksamhel. Silualionen är nämligen den all hade bellulbildningsminislern all fä skjula upp denna diskussion för all han självskulle kunna delta. , som har interpellerat, har inle haflnågonling all invända mot della. Men utbildningsministern har vägrat all lämnasitt svar vid etl senare tillfälle. Det är nalurliglvis bra all man är angelägen all ge ellsnabbi svar, dvs. det är bra om man har någol all säga i sitt svar. Men varförha så brällom när svarel bara innehåller all man inte vUl svara pä frägan? Vifår knappasl inlryckel all ulbildningsminisler är särskill angelägen altföra en debatt om principerna huruvida skall ha räll all sändaprogram som har fällls av radionämnden. Han tycks inle heller vara angelägenalt ta tUlfället att slolla upp radionämndens slällning som del organ, somskall granska all följer avlalel med staten. Alt dennaradionämndens ställning har skadats allvarligt om det inlräffade fär passerautan vidare, är del väl ingel tvivel om. hade inle behövt vänta särskilt länge.Radionämnden behandlar ärendet näsla torsdag. Men del finnsju möjlighel förriksdagen all äter la upp frågan när della skell, sä fär nogbereda sig pä alt sä småningom komma ul med elt ställningstagande. fick en förstärkt slällning vid radiobeslulet1966. Man fick etl eget kansli, och gjorde i sin proposilionultalanden om nämndens uppgift. Han ansäg denna "synnerligenbetydelsefuU" och belönade all "den förestående expansionen kommerdessulom alt slälla slörre krav pä radionämnden. Med ökal programulbud följergivelvis etl större antal program med kontroversiella eller andra inslag somkan föranleda prövning i nämnden." instruktion fastslär ju att nämndens besluli granskningsärenden inle kan överklagas. Därför är del så uppseendeväckandeall nonchalerar nämndens utslag och åler sänl ett program somfällts av nämnden. 1 radionämndens försia ulslag slogs del fasl allprogrammei är subjeklivl. Del är ell debattinlägg där producentens egen syn påVäslberlin redovisas, inle en översikl som syflar lill en objektiv bUd avproblemen. Del är del minsta man kan säga. Programmet är verkligen etl deballinläggoch etl myckel ensidigt sådanl. Men det skall vi inle diskutera , eflersomdet råder enighel om den saken. Det har även accepleral. Annarsskulle det finnas mycket att säga om detla debattinlägg från saklig synpunki.Det är inle någon särskill höglslående form av debatt som producenten där för,och man väntar sig kanske av nägon, som ger sig in pä att debatteraförhällandet mellan och Väslberlin, att vederbörande skall kominaihäg den vikligasie skUlnaden i del förhällandel - all i Väslberlin harmänniskorna elt mått av frihet som de saknar på den andra sidan avUlbrichlmuren. Men del är alllsä en sak som ligger ulanför den häröverläggningen. Det är anmärkningsvärt all har sänl detlaprogram igen. Än mer anmärkningsvärda är de former under vilka del skedde. Fördel försia sändes inle programmei som inledning nägon debatl, där andrameningar kunde komma tUl tals. säger i sitt yttrande tillradionämnden att man sände det i anslulning en annan repris. Panorama avHenry , Till skillnad frän vad TV 1-chefen gör gällande varavsikten, markerades inle della samband vid presenlalionen av "Den döendesläden". Jag har inle sell Panorama och vel inle om del var ettdebattinlägg för motsatt ståndpunkt, eller om det var en översikl som syfladelill alt ge en allsidig bild, Möjlighel för nägon all framföra kriiiskasynpunkter mol debattinlägget "Den döende staden" fanns del underalla förhållanden inte. För det andra presenterades inte det här programmet somett deballinlägg av producenlen, 1 slällei flck han själv hålla ett anförandeföre reprisen, som i långa stycken var en polemik mot radionämnden. När del t,ex, gällde nämndens sakanmärkningar mol programmei sade han all del är fel närradionämnden hävdar all han har ulnylljal modeller för alt bedöma Öslberiinsnya cenlrum osv, - alliså en direkl polemik mol radionämnden. För del tredje refererade han nämndens fällande utslagfelaktigt méd glidande formuleringar. Anmärkningen i radionämnden gällde intebara all filmen presenterats som dokumentärfilm utan "än mer den valdareportageformen". Det blir i producentens tappning att "tillsammansmed den valda reportageformen" var beteckningen dokumenlärfUm felaktig.Det här sättet att referera på elt glidande sätt är faktiskt betecknande förlekniken i hela della TV-program. Man kan säga all producenlen häller sUlen. Istället för att presentera det som ett debattinlägg ställer han i sin kommentarnär han skall visa programmei frägan: Kan man säga all delta program, "Dendöende staden", visar hela sanningen om eller visar programmetbara Väslberlin som jag ser del? Den frågan släller han. Del innebär alltså allhan direkt ifrågasätter radionämndens uttalande att del gäller elldeballinlägg. Vidare säger han: Hur är del med informaliva program överhuvud tagel i delta avseende? han ger sig in pä det enligl minuppfattning väldigt farliga och falska resonemangel att eflersom det inte finnsnågon absolut objektivitet, behöver man över huvud taget inte sträva efterobjektivitet. Sedan slutar han presentationen med all säga att många avde uppgifler som när programmet första gängen sändes verkade chockerande den 15 aprU 1971 den 15 aprU 1971 nu ärganska självklara. Han försöker alllsä skapa intrycket att han "fållräll" på sådana punkler, som föranledde del fällande uilalandel förragängen, Svergies Radio lycks i sitt utlåtande lill radionämndenåtminstone ha klarl för sig all denna presenlation är otUlfredsstäUande, ochdet är alltid något, men man måsle då fråga sig: Hur går det på SverigesRadio? Fungerar inte kommunikationerna? När man vidtar en så unik åtgärd somall återigen sända ell program som har fällls, diskuierar man då inte igenomhur det skall presenteras? Hade man inte gjort klart för producenlen innebördenav nämndens ullalanden, när del var så uppenbarl all han inle själv hade fattaldenna innebörd? Vidare hade man inte rällal till del som radionämnden hadeanmärkt pä frän saklig synpunki, borlsell från all man hade ändral ellöversällningsfel, Tvärlom polemiserar i sill yilrande molradionämnden och gör gällande all del var fräga om missförsländ. ulialade belräffande en tidningshisloria omen yngling, som hade blivit skjulen vid försök att ta sig över muren, attprogrammei "ger en skev bild av verkligheten". Det är bara ellmissförsländ, säger . ulialade beträffande Öslberiins centrum attdetla avsnitt är vUseledande, Det är bara elt missförstånd, säger . uttalade att ell mindre kalegoriskluttryckssätt hade varit pä sin plals när det gäller omfattningen av flyktenfrån väsl till öst. Inget har framkommit som tyder pä alt producenlen har feloch radionämnden har rätt, säger nu i sitt utlåtande. Det slär i radioavtalel all man skall konlrollerauppgifler. Jag vel inle vUka försök man har gjort att kontrollera dennauppgift, men en enkel uppringning västtyska ambassaden skulle i aUa fall hagivil det beskedel all den siffra, 1 000 , som enligt programmeiskulle gälla för anlalel flyktingar frän väst till ösl är orimlig. Det kanmöjligtvis vara 1 000 om årel. Nämnden ansåg inte att dessa anmärkningar mot sakligheteni programmei var sä grava all de förarUedde anmärkning mol förbroll mol avtalet. Det är en sak. Men när man sänder om programmet, borde man intedå rätta till felen, även om de var mindre allvarliga, och särskilt när de allagick i samma riklning? I stället polemiserar man mot radionämndens tidigareuttalanden. Vad är då innebörden i stadgandet i radionämndens instruktion altnämndens utslag skall vara utan appell? Del slär också i radioavlalets § 8 att fel skallberikligas. har i detla fall uttalat alt del är fräga om fel,även om de inle skall föranleda anmärkningar. Ändå är de inte beriktigade ensnär man sänder programmei igen. Del kanske mesl allvarliga är slulligen presentationen avprogrammet, de s. k. puffarna och påannonseringen, som skulle presenteraprogrammet som elt debattinlägg. Hur lät de? 1, Någotkanske mest löjeväckande, men ocksä symtomatiskt är, att man på elllitel kokett säll understryker att programmet är märkligt, sä till vida att delär försia gängen som man sänder ell program som blivit fällt av radionämndenosv. Vi kan göra del tankeexperimentet att t. ex. ,som är den lidning som blivit mest fäUd av , skulle gä utmed löpsedlar med texten: pä söndag! Dä får ni läsa alla våra övertramp.Då återger vi alla obehöriga inträng som vi gjort i människors privatliv. Meslfälld i svensk press! TUl Aftonbladels heder bör väl sägas att man inte harprövat denna härda marknadsföring. Pä det omrädei har ännumonopol. Programmeipresenterades som ell reportage, inle som elt debattinlägg, vilkel klarlstrider mol radionämndens uttalande. Man talar i enav förannonserna om "artificiella tUlvaro" som om dellavore ett faklum och inle etl klarl värderande ullryck. Någon markering av anknytningen inle, såvitt framgår av den utskrift som jag har fåll. Återigen släller man sig frågan; Hur fungerarkommunikalionerna inom ? Del här var ju ändå en unik äigärd, somom den alls skulle ha vidtagits borde ha varit väl genomdiskuterad ochförberedd. Av de ultalanden som producenlen har gjort bäde föreprogrammet och i tidningsintervjuer framgår del att han aldrig har accepteratradionämndens första utslag. Att radioledningen då inte bara har gått med päatt sända programmet igen, utan dessulom låtit det ske i former som har valtsav producenlen, framstår som yllersl anmärkningsvärl, och det underslrykerytterligare nonchalansen mol radionämnden. Det är beklagligt att utbildningsministern inle loglillfället i akt all göra en principförklaring om radionämndens slällning. Jaghoppas alt den inte dröjer alllför . började med en formaldebatl. Fårjag bara säga på den punklen alt tyvärr vet vi all ell problem som möter i dennya enkammarriksdagen är att enkla frågor kan skjutas upp torsdag eftertorsdag, dä vi har vanliga plenidagar med ärendebehandling, föreliggeringa ärenden lill avgörande, och del fanns en chans även för ell slalsråd somslär längl ned på lislan all fä lämna sina svar. Del må väl därför varaursäklal, herr lalman, att jag har hafl ambilionen all avlämna svar på olikafrågor och inlerpellationer. Vidare kan jag inte underlåta att konstatera, efler att halyssnat på , att det kanske trots alll hade varil bättre om herrWirmark hade tagil emot sitt svar. Jag finner det ytterligt anmärkningsvärlalt en en person som i varie fall till varil medarbelare iExpressen stär här i talarstolen och angriper en konkurrenllidning på del sättsom hen gjorde, 1 sakfrågan kan jag ge ett myckel korlsvar, därför all ' inlägg skilde sig markanl från '.Jag förslod nu att bara ville ha elt korl svar i principfrågan,och här är mitl svar; Självfallet skall radionämndens ulslag respekteras! gärnasvara alldeles klart pä den punkten.