prot · FU09151 · 1971-12-31 00:00:00 — Det skuUe göra ett märkligt intryck om det i en sådanhär praktisk rationahseringsfråga skulle ha fattats bindande partibeslut iavsikt alt stjälpa det förehggande regeringsförslaget. Som framgått av den här debatten har vi påsocialdemokratiskt håU handlat generöst mot dem som utifrån regionalpohtiskabevekelsegmnder har velat agera i den här frågan. Om motsvarande generösabedömning får Ugga till grund för stäUningstagandet inom de andra partierna bordeden socialdemokratiska reservationen kunna påräkna stöd också från annat håll. Jag yrkar bifaU till reservationen. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle; Den senaste talaren beskrev den föreslagnaomorganisationen och rationahseringen som om den vore den enda rationahseringsom kunde tänkas bh genomförd. Jag vUl nämna att vi i vår motion tagit uppfrågan om sammanslagning av ban och drifldislrikt som en åtgärd förrationahseringen och också en åtgärd för att komma åt den byråkrati som finnsinom SJ hksom inom de flesta andra stathga företag. Jag kan inte se hur det nu förehggandeomorganisalionsförslaget i och för sig kan göra någonting åt byråkratin. Menjag vUl erinra om att tanken på en sammanslagning och integrering av ban- ochdrifldislrikt har stort gehör inom järnvägsmannaled. a. har tanken förts påtal vid uppvaktningar från både och . harockså engagerat sig, och andra personalorganisationer har tidigare engageratsig för den här frågan. Vid en uppvaktning som gjordehos trafikutskottet fick jag den uppfattningen att man fortfarandehar det här perspektivet kvar. I tidningen har den här tanken i en insändaretagits upp som ett mycket stort ralionahseringsobjekt. Del påvisas där att inuvarande organisationsplaner är följande tjänster, grupper och sektionerdubblerade jag tar bara några exempel; distriktschef i lönegrad C I, aUmänsektion med gruppseklionschef i B 5 samt planeringsgrupp, gruppchef i A 26. Detstår i insändaren att sammanlagt skulle 15 tjänstemän på varjedistriktshuvudort i lönegrader meUan C 1 och A 7 kunna inbesparas, om de tvådistriktsbUdningarna slogs samman liU en enhet. Del skulle då bU enkostnadsbesparing på . Jag vUl framföra detta därför atl det är klart att även omvi inte skuUe ta denna omorganisation finns det mycket stora rationaUseringsmöjUgheter.Sådana har också påvisats tidigare här i kväU. Jag vill påpeka attjag vet att även distriklschefer inom SJ är inne på tanken att detta vore enmycket förnuftig form av rationaUsering inom SJ. Ändrad regional organisation av SJ Hert () kort genmäle: Jag har inte för avsikt att förlänga den härdebatten, men efter i inlägg vill jag framhållaföljande: Om den föreslagna omorganisationeninte kommer tiU stånd föreUgger enUgt min mening en stor risk att detnödvändiga rationaUseringsarbelet avsevärt försenas. Ett uppskov får där trorjag att har rätt - samma effekt som ett avslag. HerrLINDBERG (s); Jag är väl medveten om att det inte gör migpopulär att vid detta skede och i denna sena timme i julbrådskan gå upp i dennadebatt. Men som ledamot av utskottet, och eftersom jag har följt med detta ärende,måste jag ändå få ta detta tUlfälle i akt att uttrycka min besvikelse överulskotlsmajoritetens stäUningstagande. Jag skaU emellertid försöka fatta migkort, även om jag naturUgtvis inte kan vara lika föredömhgt kort som herrGustafsson i . Argumenteringen för propositionen tycker jag är tillfyUest. Den saken har herrar MeUqvist och samt kommunikationsministernskött på ett föredömhgt sätt. Jag behöver därför inte gå in på den saken utanskall i stäUet säga något om majoritetens argument för avslag på propositionen. Det har bl. a. talats om regionalpohtiska effekter, och dåmå det förlåtas mig om jag som f. d. ombudsman i nästantappar hakan av pur förvåning, när de borgerhga ledamötema går upp och medsådan iver försvarar de anställdas intressen i detta faU. Det är i och för siglovvärt att göra det. De anstäUdas intressen skall vi ta vara på så långt dettaär möjligt. Men nog hade del varit skönt för mig om en enda borgerhg poUtikerhade skyndat till min hjälp och argumenterat, när 2 500 skogsarbetarefristäUdes i ett enda nortländskt skogsföretag 19671968 och vi var ute ochargumenterade för deras anställningstrygghet. Det skuUe jag ha varit tacksamför. är manberedd atl ge avkaU pä lönsamhetsprincipen i ett statligt Ändrad regional organisation av SJ företagför alt slå vakt om de anställdas intressen. Det låter intressant. HerrLothigius' anförande här var oerhört skönt för mig att lyssnatill. Var del en omvärdering av den moderata ideologin vi då fick lyssna till?I så faU har den skett snabbi; omsvängningen har kommit . Jaghoppas, , att de värderingarna skaU finnas kvar även ,när skaUet mot statliga företag kommer igen i kammaren, vUket jag är övertygadom att del gör. Ett annat argument för avslag som använts är alt man viUtillsätta en utredning, där de företagsdemokratiska synpunkterna skall få görasig gällande mer än hittiUs. Förlåt mig, men del där skörtar oerhört falskt imina öron. Jo, därför alt här har verksledningen och den storapersonalorganisationen slutit upp fullständigt bakom denna omorganisation -jag vill påminna utskoltsledamöterna om vad SF;s representanter sade införutskottet, nämhgen att visserhgen har vi på många punkter haft delade meningari utredningen, men det har varit ett givande och ett lagande, vi har kommitfram liU ett stäUningstagande som vi är nöjda med, och vi sluter upp helt bakomdetta och sedan säger de borgerhga med vpk-are i sällskap, att nu skaU vi hain mera förelagsdemokrati, som man stjälper det förslag som bådeverket och den stora personalorganisationen har bonat om atl man skaUgenomföra. Förlåt mig, jag begriper mig tydUgen inte ett skvatt påföretagsdemokrati. Eller är det möjhgen så atl de små organisationerna blandSJ-anstäUda -, SR och TCO-S - skall avgöra denna fråga? är negativ,och SR och TCO-S är heUer inte särskUt positiva. Är del möjligen derassynpunkter som skall vara avgörande? Det skaU verkUgen bh intressant att sevad ni menar med företagsdemokrati. Nej, jag tror i hkhet med mina medbröder i utskottet atldetta är ett taktiskt ställningstagande och icke en sakhg prövning. i Heden säger att det inte är ett taktiskt ställningstagande ulan ensaklig prövning. Det övertygar inte mig, , Jag ber att få erinra omden föredragrung vi hade i utskottet om Boråsdislriklet, där företrädare och SJs representant från sade att Boråsdistriktetvar en omöjhghet från början till slut; det kunde gott plockas bort. Nuavstyrker man den nya distriktsindelningen och säger att man gjort en sakhgprövning! Det övertygar inte mig, , och övertygar det någon annan,måste ha en säUsynt egenskap, vad man populärt kallar för"del". Sedan försöker i Heden komma undan den frågasom stäUde tUl honom, nämhgen i vUka sammanhang centerpartister,som ändå har djupa rötter i jordbrukskooperationen, har sagt att de avföretagsdemokratiska och regionalpohtiska skäl avslår från rationahseringar.Det har inte förekommit i del distrikt där jag lever och verkar och därglesbygderna har drabbats hårt av rationaliseringar. säger att det inte hör hit. Nej, det kanskedet inte gör, men nog tror jag ändå att vi bör göra en sådan jämförelse meUanprivat verksamhet och stathg verksamhet. försöker bli räddad avgonggongen då han hänvisar till tidsbristen och inte svarar på . Jag tar skulden på mig om kammarens ledamöter eventueUt skuUe irriterasav att tar till orda och ger ett enda exempel påatt de borgerhga pohtikerna har sagt att den privata företagsamheten skaU avståfrån rationaUseringar med hänsyn till förelagsdemokratiska och regionalpohtiskaaspekter. Det skulle vara intressant alt höra säga detta detblir i så faU första gången jag får höra del. Del kanske även i kunde svara på.Han säger atl förslaget överensstämmer med regionalpohtiskasynsätt. Ja, jag efterlyser fortfarande när har hävdat atl manskaU avstå från rationaUseringar. i talade som utskottsordförandeoch sade någonting som verkhgen förvånade mig och som var den egentliga orsakentill att jag begärde ordet. Han sade sig ha sökt förmedla en lösning. Låt migfråga i var han har sökt den förmedlande lösningen. Detär möjUgl att han har gjort del i så fall i det borgerhga blocket och hoskommunisterna. Hos oss har han inte sökt några förmedlande lösningar. Jag ber att få relatera vad som hände i utskottet. När vikom dit efter de många föredragningar vi hade haft i detta ärende och varberedda på debatt i sakfrågan deklarerades från de borgerhga ledamöternas sida:Här är vi låsta; någon sakdebatt i ärendet kan inte vara nödvändig.Sammanträdel blev ytterst kort, och jag tror att det tog ungefär 15 minuter.Jag är inte helt säker på det, men i varje faU var det ett mycket kortsammanträde. De förmedlande lösningarna har inte fölls hos oss, det kan jagförsäkra! Sedan säger i någonting som ocksåförvånar mig mycket, nämhgen atl del inte är något hinder för en effektivrationalisering att man avslår propositionen. Här har SJ-ledningen ochStatsanstäUdas förbund i mycket klara ordalag talat om för oss att vi måstegöra försök till rationaUseringar, även om ni går emot propositionen. Men komihåg att om ni gör det kommer det att bh ytterst svårt för oss att genomförarationahseringarna. Del är möjligt att kunskaper i dessafrågor överglänser SJ-ledningens kunskaper och kunskaperna hos de människor somarbetat med detta inom ; i så fall ber jag att fågratulera , för då är han oerhört sakkunnig. Jag skall inte göra mitt inlägg längre än så.Jag förutsätter att vi reservanter kommer att förlora, när voteringstavlan påväggen visar resultatet. Det är ingenting att göra ät det, . Vihar inte anledning vare sig från den socialdemokratiska regeringen eUer frånvårt parti alt gräma oss över del. Vi kan naturhgtvis gräma oss över att denhär frågan inte är sakUgt prövad, men jag tror att de som har anledning attgräma sig över det i första hand är de borgerUga ledamöterna och vänsterpartietkommunisterna. Vore jag utskottets ordförande, och utskottet vann voteringen,skulle jag stiga upp och utbrista: En sådan här seger till, och vi ärförlorade! Ändrad regional organisation av SJ HerrGUSTAFSON i (fp): Jag har underlåtit alt begära replik på varoch en av de reservanter som varit uppe i talarstolen under de senakväUstimmarna för Ändrad regional organisation av SJ alt inte ionödan förlänga debatten. Vi har också haft en synnerhgen lång debatt, och jaghar en känsla av att de flesta argumenten blivit framförda från båda håU. Låt mig bara säga att vi i utskottet är överens om att detbör ske en fortgående rationahsering inom SJ på aUa nivåer på den lokala, påden regionala och inte minst på det centrala området, en sak som inte harberörts så mycket och som inte är omnämnd i propositionen. Vi skiljer oss i ett avseende, nämligen beträffande fråganhuruvida man skall följa de riktlinjer som det statUga rationaUseringsorganetstatskontoret har rekommenderat eller inte. Vi har efter en ingående behandhngi utskottet, där det har lämnats stort utrymme för aU den debatt som önskats,kommit liU oUka resultat. Låt oss respektera varandras åsikter! i (c): åberopade mitt uttalande omstatskontorets yttrande beträffande regionalpoUliken. Jag har sagt alt detöverensstämmer med synpunkter på regionalpohtiken. Jag viU baraerinra om att det, för att man skaU kunna driva en effektivregionalpoUtik, också måste finnas en transportapparat, och vi utgår från attSJ skaU medverka tiU att vi får den. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr MeUqvist begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 27 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparal verkstäUdes. Denna omröstning gav följande resultat: § 2Föredrogs betänkanden; Nr 74 i anledning av proposition med förslag tiU lag omändring i lagen (1971:309) om behörighet för aUmän förvaltningsdomstol attpröva vissa mål, m. m. jämte motioner Nr 75 i anledning av förvaltningsstyrelsens förslag tillny ersättningsstadga för jämte motioner Nr 76 i anledning av framställning frånförvaltningsstyrelsen angående det årliga riksdagsbeslutet Nr 77 ianledning av proposition med förslag liU lag om ändring i lagen(1971 ;289) om allmänna förvaltningsdomstolar Nr 151 Nr 78 med förslag om upphävande av 5 § besvärsstadgan för riksda- Torsdaeen den gen och dess verk med anledning av beslutad förvallningsreform. Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandUngen av återstående på föredragningslistan upptagnautskottsbetänkanden till morgondagens sammanträde. §3 Ang. undervisningen vid universiteten Herr statsrådet erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels () framställda interpellation,nr 147, dels () framstäUda interpeUation, nr 217,och dels i (vpk) i kammarens protokoll för den 1 6november intagna fråga, nr 371, till herr utbildningsministern, och anförde; har frågat mig, vilka slutsatserjag drar av vunna erfarenheter från tillämpningen av den nyastudieordningen vid de fria fakulteterna. Vidare har frågat mig, omjag överväger att ta initiativ liU inrättande av ett registreringssystem vidrikets universitet. i har frågat chefen förutbUdningsde-partementel, om han anser att det finns behov av att ändra nutiUämpade principer för avstängning från undervisningen vid högreläroanstalter, vUka medfört atl handikappade studerande kan avstängas frånutbildning. Enhgt faslsläUd ärendefördelning ankommer det på mig att besvarafrågan. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Statsmakterna fattade beslut om en nystudieordning vid de filosofiska fakulteterna. Reformen innebar en ändradorganisation av UtbUdningen. genomfördes en omfattande pedagogiskreform. Nya studieplaner faststäUdes i samtliga ämnen, vilket i många faUinnebar genomgripande förändringar av utbildningen. Nya ämnesområden tiUkom. Isamband med reformen inleddes en betydande upprustning av organisationen förstudievägledning vid universiteten. Universitelskanslersämbetel pubUcerade för några dagarsedan en redovisning av erfarenheterna av studieordning efter två år.Redovisningen omfattar bl. a. studieresultat, studiegången inomutbild-ningsUnjer och studiekurskombinalioner. Det är ännu inte möjUgt att göranågon sammanfattande bedömning av hur det nya systemet fungerat. Jag räknar med vilket underströks i propositionen om den nya studieordningen altutbildningen vad beträffar såväl innehåU som organisation kommer attkontinuerligt ses över. EnUgt studieordning har studerande med specieUyrkes- eUer intresseinriktning möjUghet atl få sina önskemål tillgodoseddagenom s. k. särskild utbildningsUnje. En särskUd utbUdningsUnje karakteriseras jj 151 av atl den består av enstudiekurskombination som inte motsvaras av I hittiUs pubUcerad statistik har emellertid samtUgastuderande som önskar läsa bara en del av en aUmän utbildningsUnje tagits upp som studerande på särskUd utbildningsUnje. Ang.undervisningen statistik ger härigenom en missvisande bild av förekomsten avsärskUd Av ämbetetsredovisning framgår atl det antal personer, som valtsärskUd utbUdningsUnje för att de allmänna utbildningslinjerna inte tillgodoserderas utbildningsbehov, hgger inom rimhga gränser och på en väsenthgt lägrenivå än den som anger i sin interpeUation. Det är angeläget atl man noga följer utveckUngen av desärskilda utbUdningsUnjerna. De studerandes efterfrågan utgör tillsammans medarbetsmarknadens behov en väsentlig grund för utveckhngen av utbildningslinjesystemet. Inom universitelskanslersämbetel pågår fortlöpande enöversyn, som syftar tUl en bättre anpassning av de fUosofiska fakulteternasutbildning till arbetsmarknadens behov. har systemet förändratspå en rad punkter. Jag kan här nämna förra årets beslut all införa studiekurseri tekniska ämnesområden vid de fUosofiska fakulteterna. påstår att de allmänna utbildningslinjernaför närvarande passar Ula för i stort sett all yrkesverksamhet utomläraryrket. Jag kan inte dela den uppfattningen. Sålunda torde t. ex. denkvantitativt största utbUdningsUnjen, ekonomUnjen, i stort sett motsvarabehoven hos avnämarna av ekonomiskt utbildad arbetskraft. Ytterligare etl antallinjer har en klar inriktning mot bestämda yrkesområden, t. ex. offenthgförvaltning, ADB-sektorn, museiverksamhet och vissa tekniska yrken. Jag villstryka under att valet av studiekurser inom utbildningslinjens tredje avdelningi aUmänhet är helt fritt och att den studerande själv genom sitt val avstudiekurser i denna avdelning på ett avgörande sätt bestämmer hnjensinriktning. Ett system för registrering av närvarande studerande,studieresultat, examina m, m, har sedan åtskilliga år tillämpats vid universiteten,I samband med införandet av studieordning skapades dessutom ettbegränsat ADB-system för registrering och uppföljning av studieresultat m, m.Den nämnda redovisningen av universitelskanslersämbetel bygger på material fråndetta system. pågår utvecklingsarbete beträffande ettdatorbaserat registreringssystem med lokala register. Ett sådant system bör bUav stort värde för institutionerna och universitetsförvaltningarna. IutveckUngsarbetet drar man nytta av de erfarenheter som vunnits på en del håUav lokala datorbaserade system. Några ytterligare åtgärder i fråga omregistreringssystemet är inte påkaUade. I redovisningen av erfarenheterna av 1969 årsstudieordning aviserar universitetskanslersämbetet ett förslag om en begränsadöversyn av kungörelsen om utbUdning vid de filosofiska fakulteterna, bl. a.innebärande viss skärpning av bestämmelserna om rätten till övergång från enstudiekurs tiU nästa, s. k. Iröskelprövning, i förening med en begränsning avavstängningsprövningen liU att avse endast ett 176 tUlfäUe under studiegången. Även isin anslagsframstäUning för budget- året1972/73 berör ämbetet möjligheterna atl successivt förändra utbildningssystemeti riktning mot att de nuvarande reglerna om avstängning ersätts med en utbyggd,aktiv och individuell rådgivning och vägledning. En förutsättning härför ärenhgt ämbetet att studievägledningen ges väsenthgt förstärkta resurser. Som jag framhöU inledningsvis är det ännu inte möjUgt attgöra någon sammanfattande bedömning av hur den nya studieordningen fungerar.Effekterna av bestämmelserna om s. k. avstängning är ofullständigt kända.Antalet prövade eUer avstängda studerande belyser endast en del av problemet.En analys av orsakerna tiU det stora bortfallet av studerande under det förstastudieåret kan komma att ge ytterligare informationer. Enhgt min mening bör manavvakta bl. a. en sådan analys innan man överväger all vidta väsentligaförändringar i reglerna rörande avstängningsprövningen. Jag vUl i detta sammanhang framhåUa attutbildningsnämndema enhgt gäUande bestämmelser vid sin prövning skall la hänsyn till förhåUanden av personUg natur eller andra omständigheter som kan antas ha försenat studierna. Ohka former av handikapp, sjukdom, konvalescens, barnsbörd och mihtärtjänsl är exempel på omständigheter som utbildningsnämnder na därvid kan beakta. Resurserna för studievägledning vid universiteten harförstärkts kraftigt . Den fortsatta uppbyggnaden av dennaorganisation prövas i del århga budgetarbetet. Jag viU dock erinra om altavgörande beslut rörande studie- och yrkesval träffas långt innan de studerandenår universitet och högskolor. fattade beslut om engenomgripande reform av studie- och yrkesorienteringen bl. a. inomgymnasieskolan. Sammanfattningsvis vUl jag framhåUa att det är för tidigtatt bedöma resultaten av reformen av ulbUdningens organisation vid defilosofiska fakulteterna. Universitetsmyndigheterna och departementet följerkonti-nuerhgt verkningarna av de genomförda förändringarna. Vunna erfarenheterligger tUl grund för en successiv förbättring av systemet. Ang. undervisningen vid universiteten Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandhngar. HerrWIJKMAN (m): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpeUation. Jag kan dess värre inte tacka hka mycket förinnehållet i svaret, då jag finner det vara väl magert för att utgöra svar påfrågan vilka slutsatser statsrådet har dragit av tvä års erfarenheter medPUKAS-systemet. Jag vill i det sammanhanget beklaga att svaret kommer så sentpå året och dessutom så tidigt på detta nya dygn. Statsrådet redogör i sitt svar för huvudhnjerna i1969 års beslut om fasta studiegångar. I samband med rundmålningen kommenterarherr vissa av de problem, som kunnat upptäckas somsystemet har fungerat. TiU atl börja med avfärdas synpunkten att väldigt mångastudenter väljer att konstruera en egen utbildningsUnje, dvs. läser utanför defasta Unjer som samhäUet har konstruerat. Ang. undervisningen vid universiteten UKÄ skulleen mycket ringa del av dessa studenter vara personer som har för avsikt attläsa hel examen. TiU detta vill jag inledningsvis konstatera attstatistiken här är svår alt få grepp på. En icke obetydhg del av studenternahar vid studiernas början icke helt klara planer över hurutbildningskombinationen för deras del skaU bU. Dessutom har avnybörjama 1969 försvunrut redan efter tre terminer. Varken statsrådet jag kan med säkerhet avgöra vad detta beror på. Efter kontakt med studievägledare på ohka håll i landethar del framkommit att många studenter av dem som väljer del av linje avser attläsa fuU examen. De har dock inte från början klart för sig hur kombinationenskaU se ut och väljer alltså etl ämne i taget. Jag har dessutom fått klart förmig åtminstone från studievägledare i att studievägledarna i deflesta av dessa faU icke vågar sig på att ge förslag till en fuUständigkombination ulan råder vederbörande student att la ett ämne i taget. De bUrnaturUgtvis då redovisade i UKÄs sammanstäUning som studenter, vilka läser baradel av examen. Sammantaget kvarstår intrycket av alt aUt fler studenterej finner de fasta utbildningsvägarna lämpUga och själva konstruerar andrakombinationer, Enhgt senaste rapporter tenderardenna grupp atl överstiga av de nya studenter som skriver insig, och det tycker jag, , ger besked om att de fasta linjerna inteär konstmerade på ett för studenterna vettigt sätt. Statsrådet finner i anslutning tiU detta all deUnjer som erbjuds studenterna är väl arbetsmarknadsanpassade. Jag vUlbara påpeka att samthga rektorsämbeten har krävt omfattande förändringar närdet gäUer UtbUdningsUnjerna. Man vill inte kaUa Unjerna fasta utan endastrekommenderade. Dessutom visar del stora antal studenter som väljer särskUdUnje eller del av hnje att studenterna själva inte uppfattar utbUdningsvägarnasom särskilt vettiga med tanke på det kommande utträdet på arbetsmarknaden. Jagskall återkomma senare till detta problem. Det svar som presterat är skäUgenintetsägande. När statsrådet avslutningsvis hävdar att det är för tidigt attgöra en utvärdering av PUKAS anser jag att han har fel. Statsrådet har likasåfel, enhgt mitt sätt atl se, när han gör gällande att systemet i stort settfungerar tiUfredsställande. Jag skall, herr talman, i ett antal punkterunderbygga dessa mina påståenden. När man skall göra en utvärdering måste man för det förstagöra klart för sig vUka mål som ställdes upp vid systemets införande. Målen vari detta faU flera. Dels vUle man bättre anpassa utbildningen tiU arbetsmarknaden,dels viUe man öka studietakten, och slutUgen eftersträvades att spara pengar.Jag vUl påslå att inget av de mål som ställdes upp 1969 har uppfyUls. Snararehar systemet verkat i rakt motsatt riktning mot målsättningarna. För att öka genomströmningen vid de fria fakulteternainfördes den så kaUade utspärrningen. För att öka arbetsmarknadsanpassningen avstudierna infördes de fasta studiegångarna. Bägge dessa nymodigheter har visatsig vara fundamentala misslyckanden. Att statsrådet inte viU