prot · FU09105 · 1971-12-31 00:00:00 — Av en slump har jag Per AlbinHanssons första uttalande om folkhemmet med mig här. Han sade så: "Skalldet svenska samhäUet bh det goda folkhemmet måste klasskillnaden avlägsnas, densociala omsorgen utvecklas, en ekonomisk utjämning ske, de arbetande beredasandel även i det ekonomiska förvaltandet, demokratin genomföras även socialtoch ekonomiskt." Kring ett program av den innebörden sökte socialdemokratinpå samförstånd om det var möjhgt, tog striden om det var nödvändigt -och det var i själva verket ett krav på en mycket genomgripande förändring avdet svenska samhället. På den vägen har vi varit . Vi har inte nåttfram till ett samhäUe där folkhemmet med sin utiämningstanke, med sindemokratisering av det ekonomiska livet ännu är genomfört. Vi har tagit mångastrider i det förflutna för att förändra det svenska samhället i denriktningen. Vi har skapat ett samförstånd i efterhand. Vi kommeratt stå öppna vare sig det bhr strid eller samförstånd det är Inte vi somväljer - men vi kommer Inte att svika de gmndläggande När talar om hela landets statsminister är jagrädd för att det är ett gammalt auktoritärt ideal som föresvävar honom. Om manskall företräda hela det svenska samhäUet tror jag det är viktigt att man iförsta hand ställer sig på de sämre lottade gruppernas sida. Det är de som iförsta hand behöver samhällets stöd; det är de som i första hand ärintresserade av samhällets förändring. Och jag tror att sohdarltetskänslan idet svenska samhäUet är och kommer att bh så stark att det går att få aUasamhällsgruppers stöd för en sådan poUtik, Statligaåtgärder inom svensk varvsindustri () kort genmäle: Eftersom debatten aUtjämt gäUer detbetänkande som rör varvsproblemen kanske det är tiUåtet att svara på den frågasom i tog upp, nämligen vUka fördelar som uppstår förSaléngruppen när den nu går in i , TUl att börja med är det mgen somtror att Saléngruppen går in i varvsrörelsen och där riskerar 150 mUjonerkronor av vinsterna från rederirörelsen enbart för att rädda sysselsättningen iGöteborg och . Så långt jag kan bedöma, uppkommer enligt gäUandeskattelagstiftning en möjlighet för Salénrederierna att i varvsrörelsen skrivabort kommande vinster från rederierna på 400 å 500 mUjoner kronor. Det betyderen möjlighet att minska de på rederiet annars kommande skatterna med ca 200miljoner kronor under en perlod av kanske . Det är föga tvivel om attSalénrederierna, med det stöd som staten lämnar, kommer att göra en på siktmycket god affär. Hen (): Det föU sig så olyckligt att statsministernpåstod att oppositionen sökte fly undan från den sociala verkligheten. Denmåste väl i allra högsta grad vara det som vi har skyldighet att ta med oss hittiU kammaren. råkade den tränga in från läktaren; någon tycktekanske att det var pinsamt, men dessa problem är vad människor begär att viskaU syssla med och verkUgen bidraga till att försöka lösa. Då kan det intevara orimligt att vi i en sammanfattning av vårsessionen också får in de faktiskaproblem som regeringen har att kämpa med -och som den skjutit framför sig ochinte kunnat lösa. Statsministern vill då vrida det därhän att vi skulle halagt våra valprogram åt sidan därför att vi inte fört fram dhektakostnadsförslag på varje enskUd punkt - att genomföras redan under år 1971.Till det är väl att säga: Var inte Kramforsprogrammet en verklighet? Hur mycketskulle det inte ha kostat? Har regeringen lagt fram förslag på varje punkt attgenomföras ? Nej, självfaUet inte. Men vi har i ett tjugotal partimotioner tagit fram det somvar grunden i vår valrörelse och som hade arbetats fram under Samråd 69, sombeslöts av landsmötet. I den mån det inte biföUs av riksdag, återfinnsdet i våra partimotioner . Men de flesta av dessa är bordlagda ,och det kan ju vara en teknisk förklaring till att de Inte kunde komma med istatsministerns redogörelse. Men de finns kvar, och de kommer att prägla vårt program tiU dess de är Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri När det gäUer skattereformen är det aUdeles felaktigt attsäga att vi inte gjorde några erinringar . Vi hade klara och konkretaändringsförslag för låginkomsttagarna, för hemmamakarna, för de faktisktsambeskattade och för pensionärerna. Kraven på ändringar som var merkomphcerade eUer krävde ett betydande skattebortfall kunde vi inte driva i detläge som då rådde, men de fanns med som direkta förslag, och vi har återkommittill dem. Jag kan inte annat än beklaga att regeringen i det läge somavtalsrörelsen har präglat så länge Inte valde att gå med på kravet attIndexskydda skatteskalor och avdrag. Då skulle sannoUkt det svåra läge somavtalsrörelsen för dagen befinner sig i ha mildrats och avtalsrörelsen ha fåtten mjukare upplösning. HenBOHMAN (m): Det var faktiskt i aU vänhghet som jag talade om helalandets statsminister. Jag tror att bättre skulle fylla sinauppgifter om han inte betraktade sig som statsminister bara för en viss gruppav människor utan var sohdarisk mot aUa grupper i det svenska samhället. JagvidhåUer att regeringen driver en konfrontationspoUtik. För detgör man: När man ställergrupper av människor mot varandra. Om man, för att på nytt konkretisera, sägeratt man skall sänka skatterna för två tredjedelar av befolkrungen och attskattesänkningen skall betalas genom sänkt levnadsstandard för en tredjedel, ärdet exempel på den typ av utjämning som jag inte accepterar. Däremot accepterarjag en utjämning som innebär att man ser till att de som har det sämst får detbättre. Men det behöver inte ske på bekostnad av en stor grupp människor. Dåblir det motsättningar - dessa människor kommer inte att acceptera att derasstandard skaU sänkas på det drastiska sätt som det i så fall blir fråga om, När manbeskriver det svenska samhäUet som ett samhäUe av orättvisor ochklassmotsättningar. Vi har, herr statsminister, väldigt stora olikheter I detsvenska samhället. Vi har motsättningar av alla de slag, men vi har inteklassmotsättningar I vedertagen bemärkelse i det här gamla samhället, där chkulationenverkligen är i gång. Hur många av kollegerna här i kammaren är inte företrädareför ett ståndscirkulationssamhälle av bästa märke? Jag tycker att det är ettföråldrat samhäUe som Ni, herr statsminister, beskriver, när Ni vill göragäUande att det här samhäUet är skiktat i klasser. Det är inte skiktat iklasser - det är skiktat i människor som har det bättre och människor som hardet sämre på ohka sätt. Närrepresentanter för regeringspartiet går ut och talar om 10 000-tals företagare jag vUl inte påstå att gjort det , men företrädare förregeringen och det parti Ni representerar har gjort det - som människor somsaknar samhäUsansvar, som drivs av egoistiska bevekelsegrunder, som säljerarbetarnas trygghet för småpengar och aUt möjUgt sådant. Det är företagare somlyssnar på vad som sägs och känner sig stå utanför den solidaritet som vibehöver i det svenska samhället. När man viUgöra gäUande I den här Inflammerade lönedebatten att ochSR:s krav egenthgen bara syftar tUl att ge några professorer ochgeneraldirektörer högre löner, då det i själva verket är fråga om ett mycketstort antal människor som verkUgen inte kan "beskyllas" för att varahögavlönade. Det utlöser hos dem bitterhet, och de känner sig stå utanför dengemenskap som de helst av allt vUl tiUhöra, När man avsikhgt missförstår motiv och bevekelsegrunderhos sina motståndare, vilket Ni gör, herr statsminister, när Ni talar om att"högern" som det heter plötshgt är den minnesgode statsministerntotalt glömsk - är ute enbart efter att sänka skatterna för höglönegrupper.Statsministern vet att det påståendet är felaktigt. När man nu som jag beskyller socialdemokraterna för attdriva konfrontationspoUtik jag vidhåller den beskyllningen använder man detgamla knepet från skolan och säger; Det var du som började. Man påstår att vibedriver konfrontationspoUtik, när vi vill åstadkomma ett skattesystem medstörre stimulanseffekter och ökad rättvisa, ett system som inte skuUe behövainnebära att en grupp med sänkt levnadsstandard skall betala detskattesystemets fördelar för andra. Så tar statsministern såsom ett annat exempel på vårkonfrontationspoUtik upp att vi har gått emot det lagförslag som innebär attlänsarbetsnämnderna skaU kunna ålägga arbetsgivare vissa saker, kunna blandasig i skötseln av företagen, den maskineUa utrustningen och annat för attövertyga företagarna om att företagen skall drivas på ett annat sätt änföretagarna själva viU för att sysselsätta äldre arbetskraft. Vi är helt överens om att vi skaU göra vad vi kan för attta till vara den äldre arbetskraften. Vi vet aUa att den äldre arbetskraftensproblem framför allt beror på att våra låglöneindustrier under de senaste årenhar slagits ut i konkurrensen med utlandet och att det är de äldrearbetstagarna i de industrierna som har svårast att få nytt jobb. Det är ettverkUgt problem, och det problemet beror i mycket stor utsträckning på denekonomiska poUtik och den fria Uberala handelspohtik som vi i och för sig medrätta har fört. Detta har skapat problemen. Att det Inte minst ärarbetskamraterna i företagen som är hårda mot sina koUeger i murarlag och annatvet aUa som har sysslat med den verksamheten, I företagen är man generellt sett det finns naturhgtvisundantag mera mån om att behålla den äldre arbetskraften för den är ofta meraansvarsmedveten, kunnigare och phkttrognare än vad många av de yngre är. ManvUl behålla den. Men när man råkar ut för detta problem löser man det Integenom att byråkratisera på det sätt som sker genom detta lagförslag. Det är judärför vi har gått emot det, inte av någon bristande känsla av soUdaritet förjust dessa människor. VI är rädda för att lagen kommer att motverka de äldresintressen genom att det bhr svårare för företagen att driva sin verksamhet så,att de ökar våra tUlväxtresurser I det svenska samhäUet och ger bättremöjhgheter att anställa just dessa arbetstagare. TiUväxten får vi inte glömma bort. Jag kommer tillbaka tiUdetta. Ni skrattar åt mig när jag talar om dynamik, tUlväxt och stimulans. Detär reella begrepp för det framtida och för vår utveckhng. Jag vet inte om statsministern lyssnar på radio. Det görväl Ni som andra människor. För en söndagsmorgon berättade Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri Statligaåtgärder inom svensk varvsindustri Rådmansögubben - i pensionärsradion följande historia. Han hade träffat engammal dam som sade tUl honom; "Säj, skriftställarn" ju så i detta sammanhang - "här talar alla människor om att vi skaUdela den gemensamma kakan. AUa talar och talar om att dela kakan, men medan depratar så dör bagaren," Jag känner mycket starkt kammarens tryck attvi skaU sluta denna debatt. Därför skall jag inskränka mig tUl en "endakommentar. Statsministern klagade över att vi från sida harställt sä föga preciserade förslag att han och socialdemokraterna inte kunde tastäUning till dem. Då vi kommer med ett konkret förslag om ett grundbelopp närdet gäller partistödet att utgå tUl alla partier väljer - I varjefall hans partikamrater i - att säga: Nej, ett konkretförslag kan vi inte ta, men vi kan tänka oss en utredning. Statsministern fårlov att bestämma sig. 1 det sista faUet var det ju fråga om att deborgerUga partierna ivrigt försökte rösta på den kommunistiska motionen omgrundbidrag, men detta misslyckades genom att man vidgade begreppet i denutredning om partifinansiering som kommer att tUlsättas. Där tror jagatt man på borgerUgt håll helt enkelt var Utet övertaktisk genom att så näraansluta sig tiU kommunisterna i förhoppningen att därigenom segra. Det är välden väsentligaste lärdomen av den speciella voteringen. Sedan till : Jag vet inte om hans radiohistoriavar ett exempel på vänsterindoktrinering inom , men det är så attkakan alltid måste delas. Man måste alltid bestämma sig. Men jag tror att detär en väsentlig dynamik i samhället att de lägre inkomsttagarna kan känna attderas villkor förbättras. Det räcker inte med att säga att det inte finns någraklasskiUnader i . Det finns bara de som har det bättre och de som hardet sämre, sade , Detta är en ganska rörande tanke, men det finnsmånga som har det så mycket sämre att de i väsentUga avseenden känner sig ståutanför det svenska samhället och känner så mycket orättvisor i sinarbetssituation att de verkhgen starkt upplever det främlingskap som herrBohman I marxistisk anda talade om. Att bryta det främhngskapet genom att gemänniskor större inflytande på sina arbetsplatser och att bryta känslan avutanförstående genom att ge de sämre ställda människorna bättre vUlkor, det äratt skapa en vidgad samhällssohdaritet. Så enkelt ser jag den problematiken. Det är rätt fantastiskt att hörahonom säga: "Vi röstade för en rad förbättringar i skatteförslaget! "Ja, visst gjorde ni det. De skuUe kosta massor av pengar, och ni talade hite omhur de skuUe betalas, men ni klagade över att flnanspoUtiken var försvag, återkommer ni med en del förslag, men ni har inte ställt ett endakonkret yrkande om ändringar i skattepohtiken, utan bara fört fram allmännautredningskrav, och de är i och för sig meningslösa. AUra sist - det blev ju en väldig röra av synpunkter i denhär debatten - återkommer jag tUl det som jag började med att säga, att jag ärglad över medverkan i att genomföra vårens arbetsprogram med så bredenighet. Över det känner vi uppriktig tUlfredsställelse, Jag konstaterar - påett mera neutralt plan - att denna debatt återigen har visat att det inte finnsnågot borgerhgt alternativ till regeringspoUtiken, Hen (): Jag begärde ordet bara för att säga att jagtyckte det var synd att statsministern skulle avsluta debatten med två renaosanningar: dels om vår inställning i skattefrågan, dels om det som skedde ikonstitutionsutskottet, där de tre oppositionspartierna tUlstyrkte en motion,skriven av partierna själva. Tyvärr - måste jag tUlägga - slutade statsministern med entredje oriktighet, men vi får återkomma tiU den saken en gång . Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri Hen (): Bortsett från oriktigheterna tycker jag attherr statsministerns sista inlägg var rätt sympatiskt, och jag skall be att fåönska herr inspektorn en glad sommar. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av hen i , och förklarades den fönapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 27 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr I av i Vid omröstning genom uppresrungförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat; (vpk) anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Nr 105 Punkten 2 Utskottets hemställan bifölls.Torsdagen den Propositioner gavs på bifaU tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av i ,och förklarades den föna propositionrn vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 3 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övevägande ja besvarad, § 7 Föredrogs finansutskottets betänkanden; nr 31 i anledning av Kungl, Majts förslag om anslag förbudgetåret 1971 tiUavskrivning av nya kapitaUnvesteringar, nr 32 i anledning av Kungl, Majts proposition 1971:75 angående utgifterpå tiUäggsstat tUl riksstaten för /71 i vad avseravskrivning av nya kapitalinvesteringar samt nr 33 angående tilläggsstat och tiUäggsstat tiU riksstaten för budgetåret1970/71. Sedan kammaren bifallit utskottetsframstäUning om att ärendena skuUe företas tiU avgörande efter endast enbordläggning, bifölls vad utskottet i övrigt hemstäUt i dessa betänkanden, § 8 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 34 angåendestatsregleringen för /72, Kammaren biföU utskottets hemstäUanatt ärendet skuUe företas tiU avgörande efter endast en bordläggning. Punkterna 1, 2, 17 och 18 Lades tiU handlingarna. Kammaren blföU vad utskottet hemstäUt. § 9 Meddelande ang. tid för justering av återståendeprotokoll Hen TALMANNEN yttrade: Jag får meddela att kammarens vid vårsessionens slutåterstående ojusterade protokoU framläggs tiU godkännande tisdagen den 15 junikl. § 10Vårsessionens avslutnuig Nr 105 Hen TALMANNEN yttrade: den Efter ett par mycket Intensivaarbetsveckor " har vi nu kommit tUl avslutningen av enkammarriksdagens första Vårsessionens vårsession, avslutning Redan under de förberedande organisationsutredningarnaföre övergången tiU en enkammarriksdag med 350 ledamöter förutsattes att tidenför plena skulle komma att bh avsevärt längre än i andra kammaren. Dessaförutsägelser har besannats och vi har bakom oss en mycket arbetstyngdsession. Av den jämförelse som gjorts mellan arbetsbelastningen i andrakammaren vårsessionen 1970 och den session som skaU avslutas framgår bl. a.att antalet plenitimmar ökat från 303 tiU 408, Interpellationema från 73 tUl123 och enkla fiågor från 194 tlU 276. De erfarenheter vi nu fått från arbeteti enkammarriksdagen bör läggas tiU grund för överväganden och överenskommelsersom kan leda fram tiU en bättre planering och organisation av arbetet. SärskUtangeläget är det att åstadkomma en jämnare fördelning av ärendena så attarbetsbördan ej bUr orimUgt stor i sessionens slutskede. Vi har emellertid anledning att konstatera att även omberättigade anmärkningar kan göras mot den senaste månadens hårda arbete ochlånga debatter, så har den nya med dess helt nya utskottsorganisationi stort sett fungerat väl. Beslut har fattats i många betydelsefuUa frågor somberör skUda områden av samhällsUvet, beslut som vi hoppas skaU främjasamhällsutveckUngen och vara tUl gagn för medborgarna i vårt land. Jag tackar kammarens äradeledamöter för energiska och värdefulla msatser i riksdagsarbetet. TUl vicetalmännen ber jag att få framföra ett tack för värdefuU hjälp och gottsamarbete. Jag framför också kammarens tack tUl vår sekreterare för hans säkraoch skickhga arbete. Likaså viU jag ge uttryck för kammarens tacksamhet tUlkansllpersonalen, stenograferna och vaktmästarkåren för deras värdefuUaarbetsinsatser och beredviUighet även då arbetsbördan stundom varit orimhgtstor. Jag önskarkammarens ärade ledamöter och personal en skön och angenäm sommar medmöjhgheter tUl avkoppUng och rekreation så att vi kan mötas med friska kraftertiU höstens arbete. Jag förklarar vårsession avslutad. § 11 Kammaren åtskUdes .