prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — Det ärheller Inte möjligt att I ett beslut upphäva grundlagen - vad som står därkommer att gälla till fram , Det finns möjligheter för riksdagenatt såväl 1972 som 1973 fatta beslut, och jag hoppas att vi 1973 skall kunnafatta ganska genomgripande beslut I fråga om grundlagarna. Jag vill emellertid ändå göra ett tUlägg med anledning avvad har anfört. Jag skall då Inte gå In på EEC-problematikeni stort utan nöja mig med de rent konstitutionella synpunkterna. Del förslag som antog fattades på grundval av enproposition. Till grund för propositionen låg ett förslag frånförfattningsutredningen. Det Innebar Inte en försvagning av parlamentetsmaktställning. Man kan Jämföra 12 § med den nu behandlade paragrafen, alltså 81§, 12 § öppnar, som antydde, möjligheter att träffaöverenskommelse med främmande makt utan att hörs, 1 två fall KonstitutioneU prövning av anslutning till EEC stadgasatt skaU höras. Det ena gäller frågor som skaU avgöraå ensamt avriksdagen eller av riksdag och regering tillsammans. Det andra gäller det fallsom formuleras så, att det avser fråga av större vikt. Det är att märka att ibägge fallen fattas besluten med vanlig enkel majoritet här i , närdessa frågor föreläggs . Då det gäller 81 § är det ju annorlunda. Där finnsbetydande garantier i fråga om det överförande tUl mellanfolkliga organ somparagrafen öppnar möjligheter till. För detförsta kan det aldrig avse grundlag. För det andra gäller det i begränsad omfattning. Och härskulle jag faktiskt vilja tUl protokoUet läsa in vad påsin tid anförde: "Utskottet vill i detta sammanhang understryka vaddepartementschefen uttalat därom att stadgandet icke medger, att exempelvisvidare befogenheter som att stifta lag, besluta om skatter och andra pålagoreller ingå överenskommelse med främmande makt överlåtes vare sig i sin helheteUer I en utsträckning, som på något sätt kan inverka på rikets självständigheti stort." För det tredje har I själva paragrafen införts vissagarantier. Det fordras viss majoritet. Antingen skah överlåtandet ske på detsätt som gäUer för grundlagsändring, eller också skaU beslutet fattas medbetydande majoritet. Låt mig citera den mening i paragrafen som handlar härom;"1 sistnämnda fall erfordras för beslut om överlåtelse, att i riksdagenminst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöternavid votering instämt i beslutet," Detta innebär aUtså, att om det i riksdagenfinns en betydande minoritet mot förslaget, så kan detta utan vidare fällas -och det vore underligt om man inte kunde mobUisera en sådan minoritet mot ettförslag, om det skuhe innebära betydande inskränkningar i vår självständighet. Tar man bort denna paragraf återstår 12 §, med debestämmelser som där finns. Det betyder att man i sädana här ärenden kan gåfram pä en vida enklare väg än den 81 § stadgar. Man kan aUtld diskutera vadsom kan inrymmas i 12 §, och det kanske inte skadar att påminna om att vi ikraft av den har anslutit oss tlU och dess fackorgan. Får jag sedan ta upp frågan om folkomröstningsinstitutet.Herr hänvisade tUl vad som händer och kan komma att hända i Norgeoch , men där har man andra bestämmelser för folkomröstningsinstitutet.Våra bestämmelser återfinns i 49 § regeringsformen. Det är den enda möjligaform för folkomröstning som regeringsformen tillåter. Och den kan man pröva IvUken fråga som helst om man kan få den majoritet som behövs här I ,dvs, den enkla majoriteten. Jag har mycket svårt att dela i Malmöuppfattning att man här ställer folkets intressen mot rikets. Det är sant attordet riket används I denna paragraf som jag här talar om, men det sker överhuvud taget i grundlagstexter. Det kunde lika gärna stå folkets Intressen, menvi tUlämpar Inte den terminologin i grundlagarna. Slutligen var det ganska egendomligt att höra förklara att stora delar av medlemmarna i de socialdemokratiskabasorganisationerna har en annan uppfattning än regeringen. Vad har gjort för undersökningar i det fallet? Inom detsocialdemokratiska partiet förs och kommer att föras diskussioner om dessafrågor, men det fattas inga beslut över huvudet på medlemmarna. Någon sådanmöjlighet existerar inte. Med det anförda ber jag att få yrka blfaUtill utskottets hemstäUan. i (vpk): Många avsnitt av iTrollhättan anförande var förvånande, och jag skall här göra några kommentarertill det sagda. Om det vore så att rikets intressen i detta faU ärdetsamma som folkets, så är det bra märkUgt att man varit tvungen att införaett tredje stycke i 81 § regeringsformen, där folket så att säga skaU skyddasfrån sig självt och där man skaU hindra folket från att utöva det inflytandesom ett val eller en folkomröstning kan innebära, ett val där exempelvisEEC-frågan utgör ett ledande tema under valkampanjen. Så som fallet har varitmed införandet av detta tredje stycke måste det ju avse att förhindrafolkinflytandet att göra sig gällande i rikets affärer, och det måste aUtsåfinnas någon som har intresse av att förhindra folkinflytandet att göra siggällande I rikets affärer; rikets intressen är alltså inte detsamma som folketsintressen i det här faUet, i TroUhättan använder den vanhga teknikenatt hänvisa till pågående utredningar, i det här fallet grundlagberedningen.Det är, tycker jag, litet ologiskt; om nu det skulle utgöra ett sådant hinderför att bifalla en sådan här motion, då är det bra märkvärdigt att man inteminst inom det socialdemokratiska partiet - hade så lätt att hoppa på moderaternasmotionsinitiativ den gången då det gällde att införa detta tredje stycke. Dåhade den typ av resonemang som här har fört gentemot oss varitminst Uka berättigat. Men då förde man inte det resonemanget, utan man tog, avnågon anledning, tacksamt emot det moderata motionsinitiativet. Det finns redan bestämmelser om konsultativ folkomröstningi den svenska författningen. Men det finns ingenting som hindrar att man - i ensituation då en fråga av utomordentligt stor vUtt för den nationella suveränitetenoch självbestämmanderätten uppstår - gör ett undantag och införundantagsbestämmelser. När rikets intressen anses vara i fara så brukar det jualdrig i det här huset vara svårt att få gehör för förslag om undantagslagar avdet ena eller andra slaget. Det har förekommit i den modernaförfattningshistorien här i - senast vid ett tUlfälle , somherr säkert erinrar sig. Det betänkUga med det här tredje stycket är att det iförhållande till den tidigare gällande versionen av 81 § Innebär en återgång,ett slags begränsrung I lag av folkets möjligheter att göra sin -viha gällande.Det innebär att man, som jag har nämnt, kan överlämna avgörande delar av densvenska suveräniteten tUl, inte vUka internationella organ som helst utaninternationella organ med mycket specifik pohtisk anknytning tlUmonopolkapitalet I , och att man kan göra detta utan att någonsinbehöva ta sitt ansvar i ett nyval. Den valkampanj som föregår Konstitutionell prövning av anslutning till EEC KonstitutioneU prövning av anslutning tiU EEC vähandetav den riksdag som eventueUt i kraft av tredje stycket i 81 § kommer att fattadet här beslutet kommer naturhgtvis inte på något sätt att präglas avEEC-frågan, Från de etablerade partiernas sida kommer man mycket noga att setUl att den saken inte kommer upp i det val som föregår beslutet, och vid detval som efterföher beslutet är ju hela frågan överspelad, och det är mer eUermindre meningslöst att ta upp en kampanj mot ett redan fuUbordat faktum. En fråga som jag gärna skuUe vUja ha svar på av herrJohansson är: Varför var ni den gången så angelägna att så att säga springaunder svansen på och att hänga er på deras motion för attåstadkomma den här begränsningen av folkets möjligheter att göra sittinflytande gällande I EEC-frågan? Varför kom ni inte med något initiativ självai den här författningsfrågan? Varför lät ni träda fram, och varförvar ni så angelägna att så att säga hoppa på deras initiativ? Jag har aldrigtiktigt förstått det; om det är så att ni när det gäller demokratin och dedemokratiska Idéerna verkligen företräder ett väsentligt annorlundaklassintresse än , så borde ni ju inte ha gjort på det sättet. JagskuUe aUtså viha att - och gärna också företrädare för de övrigapartierna - svarade på frågan varför man var så angelägen om att hänga sig pådetta moderata initiativ, som ju trots allt innebär en återgång tUl etttänkande som man borde ha hunnit förbi på det här stadiet i den svenskaförfattnlngsutveckhngen. Hen i (s): För det första har vi en representativ demokrati ISverige, Inga sitter här utan att ha fått mandat i ett val. I kraft avväljarnas förtroende har vi att fatta våra beslut. Sedan kommer dessa beslutatt granskas av väljarna i nästa val. Man behöver inte skriva hi några somhelst bestämmelser i grundlagen om folkets intresse. Med vår konstitutionellaordning kommer folkets Intresse till uttryck genom de valda företrädarnasstäUningstagande i . Är man missnöjd med dessa stäUnlngstaganden fårman sätta i gång en agitation mot sina företrädare och ersätta dem med andra.Men kom Inte och säg att folkets intresse är någonting för sig och riksdagensstäUningstagande någonting annat! För det andra fattade rUcsdagen inte sitt beslut pågrundval av en motion från dåvarande . Inom författningsutredningenlades det fram ett förslag. Ordförande I författningsutredningen var jusocialdemokraten , Sedan fördes detta förslag vidare tillriksdagen genom en proposition från den socialdemokratiska regeringen. Detskedde i samband med vissa andra författningsändringar. är vi i densituationen att vi räknar med att grundlagberedningen läggerfram ett förslag. Varför skall man då fatta ett beslut I ett ärende Innan någonutanför grundlagberedningen haft tillgång till några betänkanden i dessa frågorfrån grundlagberedningen? Konsekvent har gått på hnjen:först skaU dessa förslag komma och därefter kan man diskutera vad som börhända. För det tredje tyckte att det var lätt attinföra undantagsbestämmelser om folkomröstning. Det skulle, om Jag förstod det rätt,röra sig om beslutande folkomröstningar. Här måste vi tUlämpa grundlagen, ochgrundlagen tiUåter inte några beslutande folkomröstningar. menarsjälvfallet inte att man skaU genomföra beslutande folkomröstningar i strid motgrundlagen, och det är naturligtvis helt orimligt att begära att riksdagenskah anta undantagsbestämmelser i strid mot gäUande grundlag. Hen i (vpk): Två korta kommentarer! Det finns ingen statsmakt vare sig här i eUer inågra andra länder med Ukartade styrelseskick som tvekat att antaundantagslagar som kunnat innebära upphävande av författningsenUga rättigheterav det ena eller det andra slaget, när det har krävts att man skulle hävdastatens intresse gentemot folkets. Jag förstår inte att det skulle vara såförskräckligt mycket svårare att, med hänsyn tUl denna frågas särdeles storavikt, också göra ett undantag åt andra hållet, så att folket får större makt -att folkets makt icke inskränkes utan för en gångs skuU ökades. Sedan är det intressant att höra om den representativa demokratin. Han säger att i ett representativtstyrelseskick vähs representanter att besluta på folkets vägnar, I enlighet medvad han säger och även i enUghet med den anda som genomsyrar det berömda tredjestycket i 81 § regeringsformen anser vissa människor som tUlämpar dettarepresentativitetstänkande - på ett felaktigt sätt enligt min mening - att denvalde representanten kan frigöra sig från folkets inflytande. Han skuUe ha någonsorts inblankofuUmakt; han kan låta sig vähas på ett visst valprogram och sedanså att säga bära sig åt hur han vUl . Först i efterhand ochnär allting redan är fullbordat skaU folket kunna ställa honom till ansvar, ettansvarsställande som oftast är meningslöst och som skuUe vara meningslöst dådet gäUer ett beslut om EEC-anslutning, eftersom ett sådant beslut det vetherr mycket väl - inte i efterhand skuUe kunna upprivas. Det finns en annan tankegång i den klassiska demokratin,som Inte är så benägen att sä att säga höja de valda representanterna överfolket och ge dem mandat att bära sig åt hur som helst oavsett vUket program deär valda på, nämUgen den gamla folksuveränitetstanken från franskarevolutionen. Den tanken innebär att den valde representanten inte bara är sigsjälv nog, så fort han är vald, har lämnat sin vaUcrets och åkt upp tillriksdagen, utan också har en viss skyldighet att hålla sig äjour med vad som händer, med stämningarna ute bland folket och med sina väljaresamt ta hänsyn tlU detta i sina faktiska beslut och i sitt agerande. Det är bl.a. denna tankegång som Ugger bakom den bestämmelsen man har när det gällervUctigare delar av lagstiftningen som exempelvis grundlagarna, nämhgen att beslutinte skaU kunna fattas utan folkets meUankomst i ett meUanUggande val. Ettbeslut bUr inte gUtigt förrän det underställts folket. Det är just ett återfaUpå folksuveränitetstanken, att den valde har skyldighet att i samband medbeslut på något vis träda i relation tih sina vähare, på ett meningsfyUt sättinhämta deras uppfattning och inte agera på någon sorts inblankofuUmakt. Det ärsignifikativt att det just i kraft av detta tredje stycke i KonstitutioneU prövning av anslutning tiU EEC 2 protokoU 1971. Meddelande ang. besvarande av interpellationer, m. m. regeringsformens81 § alltså är möjligt att vidta mycket vittgående reella förändringar I desuveränitetsrättigheter som finns fastslagna I våra grundlagar. Det är mycketlättare att vidta vittgående sådana förändringar än att ändra ett aldrig sålitet avsnitt I redan nu gällande grundlag. Detta tredje stycke avser just attförhindra att EEC-frågan får en sådan karaktär att representanterna ställs tillett effektivt ansvar för sitt beslut. Det avser att förhindra att en kampanjinför en folkomröstning förs just med EEC-frågan såsom huvudtema. Detta faktumtycker jag är utomordentligt misstänkt: hade man behövt driva igenomdenna speciella förändring av 81 §, om man inte just var ute efter att föraEEC-frågan över huvudet på folket? Hen (s); Får jag konstatera att menaratt man i strid mot gällande grundlag skaU vidta beslutande folkomröstningar. Sedan är det självklart att en riksdagsman håUer kontaktmed sin valkrets. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på blfaU tiUdels utskottets hemstäUan, dels motionen nr 2, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 62 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt motionen nr 2. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Då herrSvensson I begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; §8 Meddelande ang. besvarande av interpellationer, m. m. TiU kammarens ledamöter har utdelats en förteckning överobesvarade interpellationer . Det i denna sammanstäUningredovisade antalet 72 är det högsta som någonsin förekommit. Som jämförelsekan nämnas att andra kammaren hade 39 obesvarade Interpellationer I mitten avnovember . Även det antal enkla frågor som framställs ärhögt. Det bUr därför ofrånkomligt att företa vissa justeringar i den vid höstsessionens början upprättade tidplanenför att bereda erforderlig tid för besvarande av interpeUationer och enklafrågor. Kammarens arbetsplenum , torsdagen den 18november, inleds med en frågestund. Därvid besvaras så många av de 22föreliggande frågorna som medhinnes . Därefter upptas tUl slutligtavgörande de utskottsbetänkanden som är uppförda som en gång bordlagda pådagens föredragningsUsta. Sedan dessa ärenden slutbehandlats besvarasåterstående enkla frågor och tio interpeUationer. Avsikten är att sammanträdet,som planenUgt börjar kl, 14,00, skall fortsättas utan middagsuppehåll. anordnas såsom tidigare meddelatsett bordläggningsplenum kl, 15.00. Det är min förhoppning att någrainterpellationssvar skall kunna lämnas även vid det sammanträdet. Att döma averhåUna uppgifter om bordläggning av utskottsbetänkanden bUr det sannoUkt intenödvändigt att anordna arbetsplenum mer än den 24november. Sammanträdena kl. 14,00 och fredagen den 26november kl. 10,00 skulle i så faU kunna helt ägnas åt besvarande av enklafrågor och interpeUationer, Kammarens bordläggnlngsplenum tisdagen den 30november börjar kl, 15.00, dvs. tidigare än vad som angivits I denpreliminära planen. Slutligen kommer de bordläggningsplena, som utsatts och , att bötia redan kl,11.00 för att bereda tUlfäUe till InterpeUations- och frågesvar. Jag har lämnat detta meddelande för att kammarensledamöter redan nu skah vara medvetna om att spörsmål under återstoden avsessionen i stor utsträckning kommer att besvaras . Kartläggning av mångsyssleriet i politiken § 9Kartläggning av mångsyssleriet i politiken Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 63 med anledning av motioner om kartläggning av mångsyssleriet ipohtiken, I detta betänkande behandlades motionen 1971:86 av m, fl, (fp), vari underpunkt 3 hemställts, att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde att enkartläggning gjordes av "mångsyssleriets" omfattning och verkningar isvensk poUtik samt motionen 1971:287 av (), vari yrkats attrUcsdagen i skrivelse tUl Kungl. Maj;t hemstäUde om en kartläggning avomfattning och verkningar av mångsyssleriet i svensk poUtik. Utskottet hemställde att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:86,' såvitt avsåg hemställan punkt 3, samt motionen1971:287. Reservation hade avgivits av herrarAhlmark (fp) och i (fp), vUka ansett att utskottet borthemstäUa, att rUcsdagen med bifall tUl motionen 1971:86 såvitt avsåghemstäUan punkt 3, samt motionen 1971:287 i skrivelse tUl Kungl, Maj;t begärdeatt Kartläggning av mångsyssleriet i politiken enkompletterande kartläggning, sammanställning och analys gjordes av"mångsyssleriets" omfattning och verkningar i svensk politik. Hen (): Det här är som ett rUcsdagsutskott vill atten motion om kartläggning av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svenskpoUtik skaU avslås. Det är synd att skaU vara så konservativ, Itidningarna får vi gång på gång läsa om pohtiska mångsysslare, män ellerkvinnor, som tagit på sig - eller lastats på -orimUgt många uppdrag. Och så frågar tidningarna allmänheten: Hinner de med alltdetta? Kan de sätta sig in i frågorna när de har så mycket att styra och ställamed? Får de tid tlU kontakter med väljarna? BUr de Inte alltför beroende avexpertema? Är det rimhgt att makten koncentreras på så få händer? Det är bra att sådana frågor stäUs. Visst bhr mångapoUtiker hrlterade över de här artiklarna, och -visst finns det småfel i dem.Naturligtvis kan man diskutera den grad av samordning som behövs i pohtiken.Ändå tror jag att frågan om mångsyssleriet kommer att tas upp ännu oftare iframtiden än hittUls. En del av de skälen har vi sammanfattat I folkpartietsnärdemokratimotion nr 86 . De tas upp utförligare i min egen motion nr 287.Vi diskuterade dem i andra kammaren föna året -då var det aUmännaberedningsutskottet som sade nej till förslag. Den här gången är det alltså somavstyrker motionerna. Man menar att de utredningar som gjorts är tUlräckliga,Jag har gått igenom det mesta av matetialet. Det innehåUer i huvudsak enuppräkning av en del uppdrag som vissa politiker har, men analysen av sådanasiffror och fakta saknas nästan helt. De frågor som vi hberaler har ställt gångpå gång och som vi vUl ha kartlagda och belysta får vi inte svar pä i deundersökningar som utskottet hänvisar tUl, Jag vUl därför upprepa defrågestäUningar vi anser vara viktiga: Hur fördelar poUtiker sin tid mellan oUka uppdrag ikommun, landsting, riksdag, parti, organisationer i övrigt och andraengagemang? Hur mycket hinner pohtiker föha med i den aktueUafacklitteraturen och i debatten om de frågor de själva skaU vara med ochbesluta om? Är pohtiker och partier I regel medvetna om riskerna medmångsyssleriet? Vad gör man för att fördela uppdragen på fler personer? VUket slag av uppdragskoncentration har ett positivt värdefrån samordningssynpunkt och för ömsesidiga impulser? Hur mycket tid över har mångsysslarna för att hållakontakt med de väljare som de företräder? Gårutveckhngen mot mer eUer mindre mångsyssleri? Det finns många sådana frågor att stäha. Dem viU vi alltsåha belysning, analys och kompletterande kartläggning av, som det står ifolkpartiets reservation. Får jag göra frågan Utet mer konkret genom att dra fram enf, d. mångsysslare och hans uppdrag. Att han är socialdemokrat är mindreviktigt; alla partier syndar på det här området. Att han är från ärockså ganska hkglltlgt; det finns andra exempel från andra delar av landet.Att han nu lämnat den aktiva kommunalpohtiken är en j 128 fördel; min uppräkning som föher har aUtså Ingen partipolitisk syftning i , en aktuell situation. Och att kanske besitter en ovanhgt storarbetsförmåga är inte avgörande, eftersom det finns hknande, andra _ faU -och man måste ändå fråga sig, om det är rimligt att lägga så stor Kartläggning av makt på en enda person. De här uppdragen var, enhgt en artikel i avStaffan ThorseU poUtiken , då noterade för : ordförandei den socialdemokratiska stadsfuUmäktlgegruppens styrelse medlem avstadskoUegiets ekonomiska planeringsråd medlem av förhandUngskommlttén för markuppgörelse mellanstaden och kronan medlem avKSL;s finans- och ekonomiberedning medlem av kommittén för upprättande av förslag angåendeDanelii-fondens användning medlem avKSL;s förbundsfullmäktlge medlem avstyrelsen för kommunala medlem avstyrelsen för kommunala medlem avstyrelsen för AB S:t medlem avstyrelsen för AB Stockholmshem medlem avstyrelsen för AB Uret och Rektangeln medlem avstyrelsen för AB Stockholmsbyggen medlem avstyrelsen för AB HIBY medlem avstyrelsen för 21 Kartläggning av mångsyssleriet i poUtiken medlem avstyrelsen för AB större medlem avstyrelsen för AB Slamkryparen medlem avstyrelsen för AB Tordmulen medlem avstyrelsen för AB Åskslaget medlem avstyrelsen för stadshistoriska nämnden suppleanti socialdemokratiska partiets verkstäUande utskott medlem avpartistyrelsens kommunalpohtiska arbetsgrupp medlem av1968 års kapltalmarknadsutredning. Slut nu på listan med uppdrag förraåret. Det bhr enhgt den här artikeln sammanlagt 61 stycken. Jag upprepar: några uppgifter kan vara fel; andra uppdragkan ha utelämnats. Jag vUl alltså Inte komma åt någon viss person utan med ettkonkret faU belysa en viktig princip: är det rimligt att lägga så mycket på enenda person? Hur påverkar det politikens vitaUtet och maktens spridning i detsvenska samhäUet? Jag tycker inte det är rimligt. Det är fel att koncentreramycket makt tiU ett smalt skikt av människor. Mångsyssleri leder tUlmaktkoncentration. Sprider man uppdragen så sprider man också människorsansvar för samhällsutvecklingen, ger fler mer att säga tUl om. Mångsysslaren själv får svårt att sköta alla sina uppdrag.Han måste ständigt hasta till nästa möte, nästa fråga, nästa föredragning. Haneller hon får inte tUlräckligt med tid att fundera, stäUa följdfrågor,överbhcka, ta kontakter och tänka efter. Det är allvarligt . Pohtiker måste få tidatt tänka igenom alternativ och framtidsproblem. Man talar om framtidsforskning.Den visar hur angeläget det är att lägga perspektiv långt framåt på de beslutsom vi fattar . Den som sitter med näsan nätt och jämnt över högen avpromemorior och andra papperstravar I dag-för-dag-poUtl-ken blh lätt fånge hostekniker och tiänstemän. Han får Inte tid att tänka över konsekvenserna ochbegära fram alternativ. Han riskerar att bli ett hot mot det pohtiska livetsvitaUtet, Och skälet till att den risken nu ökar är naturligtvisbåde det att pohtik rymmer mycket mer än för bara och attutvecklingen går snabbare nu än . Problemen kan bh svårare,förutsättningarna för beslut på ett visst område förskjuts, statens och