prot · FU09135 · 1971-12-31 00:00:00 — §9 Ang. möjligheterna för äldre förvärvsarbetande att få förtidspension, m. m. Herrsoeialministern erhöll ordet för alt i ett sammanhang Ang. möjligheterna för äldre förvärvsarbetande att fäförtidspension, m. m. besvaradels herrar i Vlkmanshyttun (c), () oeh i Moru(fp) framställda Interpellationer, nr 126, 128 och 138, delsherr i Öskevik (c) I kammarens protokoll för intagnafråga, nr 280, och dels i (vpk) i kammarens protokollför Intagna fråga, nr 307, oeh anförde: , herrFredriksson och har ställt Interpellationer mig omerfarenheterna av tillämpningen av den reform av förtidspensioneringen, sombeslöts vid riksdag. Samma ämne har tagits upp I enkla frågor avherrar och . I har även tagits upp frågan om att I tilläggsdirektiv gepensionsålders-kommittén I uppdrag att med förtur lägga fram förslag om ensänkning av den allmänna pensionsåldern . Jag avser att besvara InterpeUationerna oeh de enklafrågorna I ett sammanhang. Den reform av förtidspensioneringen som genomfördes underår 1970 Innefattade sådana lagändringar att det skapades väsentligt vidgadepenslonsmöjhgheter för äldre förvärvsarbetande. De medicinska kraven för rättUll förtidspension mildrades. Enligt de nya reglerna skall efter individuellprövning förtidspension kunna utgå till personer med tungt eller pressandearbete, som på grund av bristande krafter har svårt att orka med sinaarbetsuppgifter och därför önskar gå I pension. Särskild hänsyn skall tas tillsvårigheterna för dem som friställs på arbetsmarknaden att få annat lämpligtarbete. Utöver dessa ålgärder med sikte på den äldre arbetskraften skedde enviss uppmjukning av kraven för rätt till förtidspension I allmänhet. har I en redogörelse den 15 oktober1971 lagt fram vissa uppgifter om förtidspensioneringens omfattning under tidenden I JuU 1970 . Av redogörelsen framgår att antalet bevihadeansökningar om ny eller höjd förtidspension uppgått ca 51000, Jämfört med ea 29 000 närmast föregående år. Det Innebär en ökning . Ökningen har varit särskilt utpräglad I fråga om personer I åldern63-66 år, dvs. den grupp som reformen I första hand tog sikte på. Omkring 18000 personer I denna åldersgrupp har bevUjats ny eller höjd förtidspensionunder året mot ca 5 000 föregående år. Etl betydande antal förtidspensioner harbeviljats även under Innevarande budgetår. Kostnadsökningen till föhd av reformenkan enbart på folkpenslonsanslaget beräknas till ca /72. Därtill kommer kostnadernu för kommunala bostadstilläggoch de förmåner som utgår från ATP. redovisning av antalet beviljade ansökningarom ny eller höjd förtidspension visar att reformen haftgod effekt. har fortlöpande föht de nyabestämmelsernas tillämpning I praktiken. Jag vill här särskilt nämna denomfattande verksamhet med konferenser och annat löpande Informationsutbyte somverket har bedrivit. De åtgärder i detta hänseende som vidtogs iinledningsskedet för att föra ut de nya bestämmelserna I praktisk tillämpninghade Jag tillfälle att närmare redovisa I mitt svar på en Interpellation avherr andra kammaren . har Ihöst satt I gång en ny serie konferenser med försäkringskassornaspenslonsdelegatloner, som pågår . Jag vill framhålla att reformeringen avförtidspensioneringen för äldre förvärvsarbetande Innebar en genomgripandeförändring I lagstiftningen. I vissa avseenden kan man tala om ett nyttsynsätt. Vid pensionsbedömningen skall I medicinskt hänseende även tas hänsyntill åldersförändringarnas betydelse för arbetsförmågan, och dessa skaU ses IförhåUande de arbetsuppgifter som står buds på orten för den som sökerförtidspension. De arbetsmarknadsmässiga faktorerna får därför särskildbetydelse vid pensionsprövningen. Visar det sig att en äldre förvärvsarbetandepå grund av yrkesförsUtnlng Inte orkar hänga med I sitt arbete och att han Intekan få annat lämphgt arbete I anslutning till sin bostadsort skall han kunna fåpension. Jag vill understryka att avsikten är att åldersförändringarna ocharbetsförhållandena på detta sätt skall ställas I relation varandra I varjeenskilt fall. Därav föher att utredningen om sökandens hälsotillstånd alltidmåste bedömas mot bakgrunden av de arbetsmarknadsmässiga förhållandena.Sökandens arbetsförhållanden under de .senare åren av hans yrkesverksamma tidmåste med I bilden. Penslonsdelegatlonen har att se till att tillräckligutredning för en sådan bedömning finns I ärendet. Det kan därvid ibland krävaskompletterande utredning. Enligt vad jag Inhämtat tar vidde nu pågående konferenserna med penslonsdelegallonerna särskilt upp de härnämnda frågorna. Från departementets sida kominer vi även fortsättningsvisatt tillsammans med uppmärksamt följa tillämpningen avförtidspensionsreformen. Jag vill också erinra om att pensionsålders-kommittén- som är parlamentariskt sammansatt - enligt sina direktiv har uppgift attfölja upp verkningarna av reformen. har I sin Interpellationäven tagit upp frågan om utfärdande av tilläggsdirektiv tillpenslonsålderskommlttén, som skulle gå ut på att kommittén med förtur skullelägga fram förslag om sänkning av den allmänna pensionsåldern UU 65 år.Pensionsålders-kommittén hur fått i uppdrag att pröva hela frågan om-denframtida pensionsåldern och även frågan om standardsäkringen inom pensionssystemet.Med hänsyn till det samband som I samhäUsekonomiskt hänseende föreligger mellande olika frågor som Ingår I utredningsuppdraget har I direktiven angetts attutredningsresultatet bör redovisas i ett sammanhang. Någon anledning attfrångå denna uppfattning har Jag Inte. Jag vill I samband härmed oekså erinraom att årets centrala avtalsuppgörelse mellan LO och SAF bl. Innefattar enöverenskommelse om särskild tilläggspension . Ang. möjUghetema för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension, m. m. HenLARSSON I Öskevik (c): Jag lackar statsrådet för svaret påmin fräga. Eftersom i på grund av sjukdom Inte kan Ang. möjligheterna för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension, m. m. närvarahar jag även att framföra ett tack för svaret på hans interpellation. Jag hade frågat socialministern om han anser attbestämmelserna om vidgade möjligheter till förtidspension är tUlräckligtgenerösa. Något konkret svar på denna fråga har jag Inte kunnat utläsa av vadsocialministern nu har sagt. Möjligen kan man av uttalandet, att departementetäven fortsättningsvis tillsammans med uppmärksamt skallfölja tillämpningen av förtidspensionsreformen, dra den slutsatsen attstatsrådet anser att nuvarande bestämmelser är tlU fyllest. När förslaget om vidgad rätt till förtidspension biföllsav hälsades detta med tillfredsställelse. Det parti som Jagrepresenterar såg åtgärden som en klar förbättring, främst för personer I hårtkroppsarbete, och som en etapp på vägen ett mera rättvist pensionssystem.Att reglerna för erhållande av förtidspension nu har kommit I bhckpunkten genomatt försäkrlngsdomstolen har avslagit ansökningar om förtidspension äregentligen inte överraskande. Vae ätgärd av typen riktade och behovsprövadesociala förmåner - villkoren må sedan vara hur generösa som helst - skapargränsdragnlngsproblem. Detta gäller alldeles speciellt den medicinskaprövningen. Jag klandrar Inte våra utmärkta läkare, men de är ocksä Individersom självklart har olika uppfattningar, vilka kan leda till ohka bedömningar Ivissa fall. Medicinska bedömningar är Inte lätta. VUken Inverkan har t. ex.reumatiska smärtor eller ryggbesvär på en persons förmåga att arbeta? På det sociala området måste vi självklart arbeta både medriktade behovsprövade åtgärder och med generella trygghetsåtgärder. Frågan ärom avvägningen mellan dessa båda former av social omvårdnad är tiktig ochför framtiden. Vid den avvägningen får man ta hänsyn ekonomiska ochpersonella resurser. Riktade behovsprövade ålgärder är dyrare oeh merapersonalkrävande. Följden härav blir alt vi bör salsa härdare på generellagrundtrygghetsätgärder för att få siörre resurser adekvat hjälp åt demänniskor som ända inte klarar sig. Jag är medveten om att man här måste göraen bedömning pä område för område i vad mån det kan vara skäl I att ersätta enform av sociala irygghetsåtgärder med en annan. När det gäller del område somvi i dug diskuterar finner vi starka skäl tala för ändrad fördelning av riktadeoeh generella åtgärder. Det är klart otillfredsställande att hälften av vårt landsförvärvsarbetande är garanterade pension , medan andra hälften-företrädesvis personer sysselsatta I fysiskt pressande arbete - är garanteradepension först . De som pensioneras har I regeldessutom de lägsta Inkomsterna och den längsta arbetstiden. Även om det Inte framgår av socialministerns svar vågarjag tro utt av de människor som sökt förtidspension på grundval av fattade beslut är åldersgrupperna är mest företrädda. De trepensionssökande som fick avslag genom försäkrlngsdomstolen var enligt uppgiftsamtliga . Det är ett känt faktum att svårigheten att erhålla arbeletilltar med åldern. Förhållandena kan givetvis växla lokalt, men I mitt hemlänredovisas kontinuerligt de ojämförligt högsta arbetslöshets- Med hänsyn bl. a. de skäl som jag här angivit anser viInom att den generella grundtryggheten bör vidgas tUl att omfattaåldersgrupperna är genom sänkt pensionsålder. hade I sin InterpellationIfrågasatt tilläggsdirektiv till penslonsålderskommlttén, gällande attkommittén i förtur skuUe lägga fram förslag om sänkning av den allmännapensionsåldern. Statsrådet menar I sitt svar att det Inte finns anledning attge några sådana direktiv. Från min utgångspunkt är detta ställningstagande givetvisbeklagligt, men jag Inskränker mig nu att fråga: När beräknar statsrådetatt kommittén kan vara färdig med sitt arbete? Ang. möjUgheterna för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension, m. m. HenFREDRIKSSON (s); Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min InterpeUaUon, Anledning den är att ett par inycketuppmärksammade utslag I försäkrlngsdomstolen refererades Ipressen. Det gäller två 65-årlga män, som av sina respektive försäkringskassortillerkänts förtidspension enligt den nya lag som trädde I kraft den 1 juh1970, I det ena fallet var det en gruvarbetare som blivitarbetslös därför att den gruva, där han var anställd, upphörde med driften. Detandra fallet gäUde en småbrukare som vid sidan om jordbruket arbetat I skogen.Han saknade möjlighet att fortsätta med detta och kunde alltså Inte försörjasig. Gruvarbetaren - för att nu fortsätta med detta exempel -hade fått arbetslöshetsunderstöd och omställnlngsbldrag samt varitföremal för arbetsvårdande åtgärder utan resultat. beslut underställdesriksförsäkringsverket för prövning. Verket underkände kassans beslut. Ärendetfördes vidare till försäkrlngsdomstolen, som med älta röster mot sex, alltsåmed knapp majoritet, fastställde beslut. Det är ganska naturhgt att Jag, när ärendet refererades Ipressen, blev upprörd, eftersom jag ansåg att försäkringsdomstolen inte tagithänsyn tUl vad avsåg med reformen. Den nya lagens syfte är, som kammarens ledamöter välkänner till, att göra det lättare för äldre arbetstagare, som Inte längre orkarmed ,sltt arbete eller som förlorat sitt arbete genom företagsnedläggelse, attfå pension. När vi behandlade lagförslaget I andra lagutskottet var vienligt min mening också av den samstämmiga uppfattningen, att den medicinskaprövningen i dylika fall skulle bil av närmast formeU och kontrollerande natur.Den borde enligt vår mening Inte fä den betydelsen, att den skulle ta över denrent arbetsmarknadsmässiga prövningen. Vid behandlingen I framgickklart och tydligt att ansåg att lagen skulle tillämpas generöst. Så kom dä del här utslaget I försäkrlngsdomstolen, där demedicinska synpunkterna tydligen fått spela en alltför avgörande roll. Derelaterade fallen är enligt min mening klara typfall, där pension bordebevUjas, om man följt Intentioner. Det är klart och tydligt attvederböran- Ang. möjligheterna för äldre förvärvsarbetande att fäförtidspension, m. m. de pågrund av hög ålder 65 är - och förslitning I tungt arbete Inte rimligen medframgång kunde omskolas. Inte heUer kan det anses rimligt att de skulle återgåtill sltl gamla yrke, om nu den möjligheten förelegat. De arbetsmarknadsmässigaförhållanden som andra lagutskottet syftade pä I det utlåtande Jag erinratom och som departementschefen I sitt svar också talat om var alltså uppfyllda.Återstår alltså hälsotillståndet. Det kan väl hända att dessa män Inte hadesvårare krämpor än vad som normalt följer med åldrandet, men uppenbart är attIngen av dem ansågs lämpUg vare sig för skogs- eller för gruvarbete. Tydligt är att hälsotillståndet hos männen fått spela denavgörande rollen. Enligt min uppfattning har domstolen fäst större vikt vidhälsotillståndet än vad lagstlftarana egentligen menat. Tolkningen ärsäkerligen Juridiskt oantastlig, om man läser lagen efter dess bokstav, men nogförefaller det lekmannen som om majoriteten I försäkrlngsdomstolen hängett sigåt alltför stor bokstavsträldom. Det kan också tilläggas att i mänga fall, kanske de allraflesta som prövas I försäkringsdomstolen, har domstolen varit oense I slnubeslut. Detta tycker Jag tyder på att lagen är oklar, I varje fall när detgäller vUken betydelse hälsotillståndet skall tillmätas. Man kan också befaraatt de nu fällda utslagen blir prejudicerande. Tydligt är att nägot bör görasför att få fram en prövning som bättre följer lagstiftarnas Intentioner. Detbhr kanske nödvändigt att förtydliga eller pä annat sätt ändra lagen, mendärtill blir det kanske tillfälle att återkomma I fortsättningen. Jag tackarän en gång för svaret. HerrJONSSON I (fp): Jag ber ocksä att få tacka socialministernför svaret på min Interpellation. Som framgår av svaret är det flerainterpellanter som tagit upp samma fråga, nämligen den reform avförtidspensioneringen som beslöt 1970. interpellation har Jag framhållit att denna reformvar angelägen. VI hade från rest krav på ändradevillkor för förtidspensionering. a. föreslogs i en partimotion 1967 enskyndsam utredning av möjligheterna till alt ge förtidspension åt äldrepersoner efter arbetsmarknadskrllerier. Riksdagsbehandlingen av regeringens proposition nr 66 är1970 visade även att det rådde en betydande enighet om behovet av en ändradlagstiftning. Av socialministerns svar framgår också alt en väsentlig ökning avantalet beviljade förtidspensioner ägt rum sedan lagen trädde I kraft, och dettyder på alt det här fanns ett stort inneboende behov av denna reform. De generellt hållna reglerna har tyvärr gett anledningtill skilda tolkningar när det gäller den medicinska prövningen avvederbörandes arbetsförmåga. Även om denna skulle tillmätas mindre betydelse Iförhallande till arbetsmarknadsmässiga kriterier, såsom vederbörandesmöjligheter att fä ett passande arbete, sä har i några uppmärksammade fall denmedicinska prövningen blivit avgörande oeh lett till avslag Iförsäkrlngsdomstolen på ansökan om förtidspension. Det Ifrågusuttes vidriksdagsbehandlingen, bl.u. i en motion från sida, om den medicinskaprövningen över huvud taget skulle vara nödvändig I de fall därarbetsmarknadsmässiga kriterier klart pekade på omöjligheten för en äldreperson att erhålla ett lämpUgt arbete på orten. fasthålles vid vad andra lagutskottet skrev I sittbetänkande: Utskottet finner det riktigt att det alltjämt i principupprätthålles ett krav på medicinsk prövning för att erhålla förtidspension,även om prövningen Inte behöver bil mera djupgående. Man överlåter åt deprövande myndigheterna att utforma de nya bestämmelserna för att de skallmotsvara syftet med reformen. Genom det fall som särskilt uppmärksammats och som denföregående talaren här redogjorde för och där försäkrlngsdomstolen som sistaInstans sagt nej till förtidspension har uppstått en viss oklarhet omInnebörden av de gällande bestämmelserna. Som jag framhållit I minInterpellation är det därför nödvändigt att klarare fastslå vilka krav som börstäUas för att en äldre person, som av arbetsmarknadsmässiga skäl Inte kan fåarbete, skall erhåUa förtidspension och betydelsen av den medicinska prövningeni sådana fall. Jag frågade därför I InterpeUationen om behovet av ettklarläggande och om statsrådet ville medverka tUl en lagändring, alternativtsådana anvisningar och rekommendationer, att den äldre arbetskraftensmöjligheter att erhålla förtidspension Inte försvåras genom en strikttiUämpnlng av kravet på medicinsk prövning. När jag nu tackar för svaret, frågar jag om man skalltolka detta så, att statsrådet anser att nuvarande lag är fyllest för attmedge en lösning I enhghet med syftet med reformen. Om så är fallet, anserstatsrådet då att det inte är nödvändigt med en ändring av den gäUande lagenför att lösa de problem som kan uppstå genom nuvarande tlllämpnlngspraxls? Statsrådet hänvisar tlU de pågåendeInformationskonferenserna som anordnar medförsäkringskassornas penslonsdelegatloner och där frågor kringförtidspensioneringen särskilt tas upp till behandling. I svaret på interpeUationen understryks bl. a., att vidpensionsbedömningen skall I medicinskt hänseende även tas; hänsyn Ullåldersförändringarnas betydelse för arbetsförmågan och att dessa skall ses iförhållande till de arbetsuppgifter som står till buds på orten. 1 varjeenskilt fall skall detta ställas I relation tlU vartannat. Kommer då det somstatsrådet har preciserat och understrukit i sitt svar att ligga tlU grund ochvara vägledande för de Informationer penslonsdelegallonerna somriksförsäkringsverket meddelar? Kan man förvänta sig att det i fortsättningenblir en mer likartad behandling av ansökningar om förtidspension för äldrearbetstagare som av arbetsmarknadsmässiga skäl Inte kan fortsätta Iarbetslivet? var något inne på tanken, omförsäkringsdomstolens utslag kan komma att få prejudicerande betydelse Ifortsättningen. Det vore även av värde att få höra, om statsrådet har någonspecieU uppfattning om hur ansökningar av liknande slag kommer att behandlas ifortsättningen. Jag ber än en gång få tacka för det utförUga svaret på minInterpeUation. Ang. möjligheterna för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension, m. m. 8 protokoU 1971. Ang. möjUghetema för äldre förvärvsarbetande att fä förtidspension,m. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandUngar, Hen (vpk): Jag tackar socialministern för svaretpå min fråga. Av detsamma framgår tydligt att socialministern Inte anser attett förtydligande eller klargörande av lagtexten är nödvändigt. En fortlöpandekonferensverksamhet, bedriven av , skulle ge dennödvändiga klarheten. Då kan man fråga sig om konferenserna även skall omfattaden högsta Instansen, försäkrlngsdomstolen, eller om dess tidigare domar harvarit enligt lagens bokstav. I svaret pekas också på ökningen av antalet beviljadeförtidspensioner, men det ges inget klart besked I principfrågan. AnledningenUll interpellationema och de enkla frågorna är ju den nuvarande tillämpningenav lagen. Där finns det tydliga skillnader meUan vad socialministern här sägeroch vad som har sagts I . Socialministern menar attåldersförändringarna skall betraktas såsom medicinska skäl och ställas Irelation de arbetsuppgifter som står till buds på orten. Det skall också,enligt socialministern, tas hänsyn tUl dem som på grund av yrkesförsUtnlng Inteorkar hänga med I sitt arbete och inte kan få annat lämpligt arbete. Åldersförändringarnaoch arbetsförhållandena skall alltså då detta sätt ställas I relation tillvarandra. Det framgår emellertid inte klart av svaret om rentarbetsmarknadspohtiska skäl kan vara en orsak förtidspensionering. Mankonstaterar bara att en människa är utsliten, så till vida att han Inte ärlämplig för omskolning eller andra arbetsmarknadspolltlska åtgärder. Att detförhållandet att han också är arbetslös och det Inte finns något annat arbetepå orten skulle göra att han erhåller full förtidspension sägs det Inget om Isvaret. Däremot sades det en hel del om det I kammaren när detta lagförslagtogs. Utskottets ordförande har mycket tydligt förklarat, att omarbetsmarknadssituationen är sådan att vederbörande inte kan beredas nysysselsättning inom rimlig tid och har uppnått skall han Intebehöva omskolas eller flytta från sin hemort. Dä har man förtidspensioneringatt ta . Jag tror Inte det är någon risk för att vad utskottetskrivit kommer att tillämpas på det sättet att den medicinska prövningen får såstor tyngd att den tar över den rent arbetsmarknadsmässiga prövningen, som Ioch för sig varit motivet för ändringsförslaget. En genomläsning av domstolens beslut och även beslut pålägre nivå I ärenden om förtidspensionering visar emellertid tydligt påförvirring. Pä lägre nivå går tolkningarna stick I stäv mot varandra, och manskjuter enbart In sig på de medicinska skälen. Det finns exempel på domar därhemställan om förtidspension I och för sig har bevUjats men där olika skäl haråberopats. En del har tagit fasta på medicinska skäl och så att sägaövervärderat dessa, medan andra har menat att de skälen Inte I och för sigvägde tUlräckligt tungt men att arbetsmarknadsskälen ändå skulle räcka till.Ansökningarna har bevihats, men det har skrivits särskilda yttranden av vUkadet tydligt framgår att det råder oklarhet om tolkningen av lagtexten. fall har också refererats vad som sades Iriksdagen. Enligt vad utskottets talesmän då anförde I respektive kamrar harflera penslonsfall som uppfyllt kriterierna blivit avslagna iförsäkrlngsdomstolen. De domarna är prejudicerande, och man undrar vad somkommer att hända om Inget förtydligande sker. Domstolens beslut ärutan appell trots att de går emot tolkning av utskotlsutlåtandet. Av protokollet framgår att det sammanhangethade farhågor för en urholkning av syftet med lagtexten. Hon var ganska ensamom åsikten I den kammaren då. fann Ingen anledning till orovid det tillfället. Domarna visar tydligt att de medicinska skälen dominerar;dock tycks bedömningen ha blivit förmånligare vad beträffar de rent medicinskaskälen för dem som gör ansökan. Anledningen till att den medicinska prövningen skullekvarstå var att arbetarna skulle skyddas mot onödiga avskedanden frånarbetsgivarnas sida, alltså att arbetsgivarna skulle undandra sig ansvaret förarbetarna om det blev en alltför förmånlig skrivning man kan för övrigt Ifrågasättanär de visat något större ansvar på den punkten. T. o. m. då I debatten att den medicinska prövningen hade bibehållits just föratt skydda arbetarna. Erfarenheten visar att det har blivit precis tvärtom. Vadsom behövs är en förbättring av lagtexten så att den ger klart besked om dearbetsmarknadspolltlska skälens betydelse vid bedömningen. Jag anser med andraord att ett förtydligande på den punkten Inte finns I socialministerns svar.Det krävs ett förtydligande från om vad regering ochriksdag egentligen har avsett med denna lagändring, som skulle Innebära vidgadrätt tUl förtidspension. Ang. möjUgheterna för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension, m. m. tog upp frågan omlagtUlämpningen, och det ger mig anledning att I min replik Inledningsvis nämnaatt redan när lade fram sitt förslag framhölls det bör se på åldersförändringarna på ett annat sätt . Om en arbetstagare har ett fysiskt tungt eller psykisktpressande arbete bör den omständigheten att han på grund av förshtning Intelängre orkar hänga med i arbetet vara en grund för förtidspension. 63-årsgränsen bör Inte uppfattas som en fast och undantagslös regel. Ett av de typfall som varit aktuella I debatten är justatt en person Inte längre orkar med sitt arbete. Enligt de nya reglerna skallvederbörande få pension, om han har för avsikt att lämna förvärvsUvet och villha förtidspension. Pensionen skall beviljas om Inte länsarbetsnämnden tämligenomgående kan bereda honom ett annat lämpligt arbete utan omskolning eller anseratt det finns goda utsikter att ordna ett sådant arbete. Ett annat av de aktueUa typfallen när det gäller äldrearbetskraft är att någon på grund av företagsnedläggelse eller dylikt har mistett arbete som han har kunnat sköta trots ett visst medicinskt handikapp. Omhan Inte kan få ett nytt arbete som han klarar, bhr han berättigad Ullförtidspension, såvida inte länsarbetsnämnden anser att det finns så goda