prot · FU0973 · 1971-12-31 00:00:00 — Det för mig viktigaste, , då det gäUerkontakterna med personalorganisationerna är att slå fast, att berördapersonalgrupper , när tog initiativettill arbetet med att söka få fram ett sådant här förslag, har varit med iarbetet Man har fått ge synpunkter , man har sedan ändå fåttförslaget på remiss, och man har yttrat sig även i den delen. Jag kan dessutom tillägga att vid direkta kontakter ochuppvaktningar mför mig av - jag tror jag törs säga det all berörd personalsorganisationer har jag klart och entydigt låtit förstå, att i det ögonbUck viär klara över tidpunkten för en eventuell förändring skall de få underrättelseom detta alltså i så god tid att de inte på något vis skall känna sig ställdaåt sidan. Hen (): Genom det utredningsmaterial som jag tagitdel av vet jag mycket väl att personalen har varit med i behandUngen. Men detär inte den saken som närmast oroar personalen, utan denna ovisshet när intedepartementet och SJ:s ledning har tagit ställning. Det kan väl inte enbartvara detta att inte beredningen är klar, som departementschefen säger i sittsvar. Naturligtvis vore det både värdefullt och intressant att få veta denverkUga orsaken till att propositionen nu har uppskjutits. Det måste ha kommitin någonting i bUden som gör att både departementet och SJ:s ledning på dennapunkt intagit en så osäker ställning. Det vore också mycket värdefullt att få svar på en annanfråga. SJ:s ledning arbetar ju ungefär med den föresatsen att om det nu blirett sådant beslut att en omorganisation skaU ske, så skall den ske redan den 1januari 1972. Ett besked av departementschefen på den punkten om enomorganisation av SJ i varje fall inte kan genomföras tiU den vore också värdefullt för personalen. Överläggningen var härmed slutad. Ang. beräkningen av pension för statstjänstemän i vissafall §17 Ang. beräkningen av pension för statstjänstemän i vissa faU Herr statsrådet erhöU ordet för att besvara herrWerners i (m) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr183, och anförde: i har frågat mig om jagavser vidtaga sådana åtgärder att det blir möjligt för statsanstäUd personal,som under tjänstledighet med C-avdrag arbetar i internationeU, humanitärtjänst, att i pensionshänseende tUlgodoräkna sig tiden som åtgår för dennatiänst. 3 protokoll 1971. Ang. beräkningen av pension för statstjänstemän i vissafall Följande gäller för tillgodoräkning i pensionshänseende ide fall som åsyftar. Den som arbetar inom bilateral verksamhetunder SIDA:s förvaltning har pensionsgrundande anställning och får alltsåförfattningsenligt tillgodoräkna anställningstiden. Samma gäller för missionärsom arbetar inom mission. Tid för ledighet för arbete inom vissmultilateral verksamhet får under vissa förutsättningar tillgodoräknasförfattningsenligt tiU den del den ej överskjuter fyra är. Det behövsmedgivande av Kungl. Maj:t för att tid utöver skall få tUlgodoräknas.Sådant medgivande behövs också om tid för ledighet av här avsett slag skall fåtUlgodoräknas i andra faU än jag nu har nämnt. Utredningen angående meritvärdet av anställning inombiståndsverksamheten i , m. m., har enligt sina direktiv bl. a. att gåigenom och analysera gällande bestämmelser och praxis beträffande möjlighetenatt i pensionshänseende få tUlgodoräkna tid för anställning inombiståndsverksamheten i . Skulle utredningen därvid finna att nuvarandesystem inte fungerar tiUfredsställande, har den att lägga fram förslag tUl deändringar och kompletteringar som kan behövas. Jag är inte beredd att nu ta initiativ eUer görauttalanden som kan innebära ett föregripande av utredningens arbete. HerrWERNER i (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Statsrådet hänvisar tiU den utredning som håUer på att seöver det här systemet huruvida det behövs någon ändring eUer ej. Det äremellertid min förhoppning att statsrådet oberoende av om utredningen finnernuvarande system godtagbart tar initiativ till en lagändring. En sådan ärnämligen synnerligen nödvändig. Den personal det här gäller arbetar i enskUd internationellhumanitär tjänst, en verksamhet som ofta beröms i denna kammare vid vårau-landsdebatter. Man är emeUertid inte beredd att ge dessa personer ipensionshänseende jämlika förmåner i förhållande tUl dem som har offentligtuppdrag, t. ex. i SIDA. Det finns ingen konsekvens därvidlag. Här talar vi ofta om svårigheterna att finna lämpUgamänniskor för u-landshjälp, men om de diskrimineras pä detta sätt är detnaturligtvis inte lätt att stimulera de rätta människorna till tjänstgöring.Det är inte, som statsrådet säger, bara missionärer i som är undantagna, utan enligt kungl. brev av 1970 gäller det ävenpräster vUka fungerar i organisationer som har anknytning tUl ,alltså också och liknande. Jag kan ta ett konkret exempel. Jag vet att statsrådetinte har anledning att gå in på enskUda faU, men jag vill likväl belysa vad jagåsyftar med ett exempel som klart ger vid handen hur tokig nuvarande ordningär. Det gäller en konsulent som heter och somarbetat på länsarbetsnämnden i . Han tjänstgjorde somdirektor för det största sjukhuset i , -ett flyktingsjukhus utanför - som drivs dels av , dels av specieUa Palestinaorgan Därhar han alltså tjänstgjort som sjukhuschef , men de tre åren ansågsinte av Kungl. vara meriterande nog för att tillgodoräknas honom ens ipensionshänseende som arbetsförmedlare. Jag har besökt den mannen i , ochhar iakttagit att han verkligen gjort en banbrytande insats där nere bådeorganisatoriskt och administrativt och inte minst personalpolitiskt. En godbyggherre visade han sig också vara. Men svenska statens tack blev treförlorade pensionsår. Och det här är bara ett i raden av exempel. Jag vUlframhålla att detta ärende inte bara gäUer enskilda människor utan hela saken -u-landsbi-ståndet i enskUd regi. Ang. beräkningen av pension för statstjänstemän i vissafall Jag har, som i mycketriktigt anmärkte, ingen anledning att gå in på konkreta faU. Det skall jag integöra. Jag vill bara genmäla att jag tycker att inteskall tala om diskriminering i det här fallet, ty det anser jag faktiskt inteatt det är fråga om. Av vad sade i sin replik kan jag förstå atthan intresserar sig mycket för den bilaterala verksamhet som bedrivs av organmed anknytning till missionen, och därför viU jag lämna några kompletterandeupplysningar på den punkten. Jag vUl först gärna ånya erinra om vad jag sade i mittsvar, nämligen att den som arbetar inom mission harpensionsgrundande anställning hos dess missionsstyrelse och får alltsåtillgodoräkna anstäUningstiden som tiänsteår enligt statligapensionsbestämmelser. Den som är anstäUd för arbete inom enskilt organsmissionsverksamhet har inte något statligt pensionsskydd underanställningstiden. Det har han ju inte om han verkar i heller. Inteheller har han någon författningsenUg rätt att tillgodoräkna efteråtergång tUl statlig tjänst, som han eventuellt varit ledig från. Maj:t behövs för att tiden skall kunna tUlgodoräknas. Det finns alltsåmöjligheter till sådan tillgodoräkning efter särskild prövning. Enligt vad jag inhämtat harutredningen om meritvärdet av anstäUning inom biståndsverksamheten i ,m. m., som jag åberopade i mitt svar särskUt tagit upp frågan om praxisbeträffande tjänsteårsberäkning för arbetstagare inom enskUda organsbiståndsverksamhet. Det är alltså precis det som efterlyser. skall syssla med och tar upp gäUer sålunda både missionens organoch icke konfessionella organ. - Jag tycker, , att vi får väl ge osstill tåls och se vad utredningen kommer fram tUl, innan vi definitivt tarståndpunkt. HerrWERNER i (m): Jag skaU visst ge mig till tåls men . Jag viU bara replikera statsrådets ord om diskriminering.Man kan ju kaUa det vad man vUl, herr statsråd, men om man genom tre ickegodkända tjänsteår förlorar av pensionen livet ut, så är det väländå ett väldigt avbräck. Sedantänker jag visst inte bara på missionärer och präster. Ang. tillgodoräknandet av praktikarbete vid tillträdetill vissa utbildningar de hardessa förmåner, men det finns ju så många som inte är präster eller missionäreroch fungerar inte i missionssammanhang direkt utan t. ex. i frivilligaorganisationers rent humanitära uppgifter. De, menar jag, har inte fått någonordentlig jämlikhet. Det finns präster som kommer ut i humanitärt arbete ochfår uppgifter som är mycket avvikande i förhållande till dem som de har ihemlandet. Sådant är förhållandet ofta också för lekmän. Jag hyser emellertid samma förhoppning som statsrådet, attvi skall kunna få dessa frågor klarlagda och framför allt få en ändring tillstånd, till sakens fromma. Överläggningen var härmed slutad. § 18 Ang. tiUgodoräknandet av praktikarbete vidtillträde tiU vissa utbildningar Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara () i kammarens protokoU för den 22 aprilintagna fråga, nr 202, och anförde: har frågat chefen förutbildningsdepartementet, om han är redo att ta initiativ till sådana åtgärderatt reglerna för tiUträdesansökan till vissa utbildningar, exempelvisförskoUärarutbild-nlng, blir så utformade att det bUr möjUgt för deinträdessökande att för behörighet åberopa även sådant praktikarbete somfullgörs meUan ansökningstidens utgång och utbildningens början, ide fall är särskilt lång. Enligt fastställd ärendefördelningankommer det på mig att besvara frågan. En genomgång av inträdeshandlingarrörande praktikarbete kräver enligt vad jag erfarit mycket större insatser avintagningsmyndigheten än en granskning av skolbetyg. Det är dessutom angelägetatt de sökande i så god tid som möjligt får kännedom om resultatet aavintagningen. Det skulle därför kräva betydande arbetsinsatser att tiUmötesgåherr önskemål som det skulle leda till attintagningsbesluten skulle försenas på ett olyckligt sätt. Jag vill dessutomtillägga att olägenheten för den enskilde har minskats genom att intagning tillförskoUärarutbildning numera sker två gånger i stäUet för tidigare en gång perläsår. HenTURESSON (m): Jag ber att fåtacka statsrådet för detta svar. Jag kan inte hålla med statsrådet om att en genomgång avinträdeshandlingarna rörande praktikarbete i de fall som jag här avsett skullekunna vara särskUt betungande. Det gäller fyra månaders handledd praktik i ettsammanhang. Det tycker jag inte kan vara så besvärligt. Vad som föranlett mig att ställa denna fråga är några fallsom jag såg på nära håll för någon vecka sedan. Det gällde vuxenstuderande somi vår bUr klara med sin skola och som skulle vilja söka tUl den kurs förutbildning tiU förskoUärare som börjar . De kan inte få fyra månadershandledd praktik före , då ansökningstiden går ut, men de kanfå det tUl dess vårterminen böriar omkring . Här skyller man nu på ansökningshandungarnasdatabehandling, och det är ännu ett exempel på att datorn håUer på att bU vårherre. Även om man anser att det här rör sig om en liten sak och att fråganinte är aktuell för så förskräckUgt många människor, så förefaller ändå denregel som här finns mycket onödig. Det kan inte vara någon svårighet med attden som sänder in sina ansökningshandlingar lämnar intyg omatt praktik är påbörjad och att det i databehandlingen görs en särskildmarkering för dem. Sedan får de innan vårterminen börjar förete ett Uityg omatt praktUctiden är fullgjord. Det är en mycket enkel operation. Den ordning som gäller uppfattas naturligtvis av deberörda som ett uttryck för en Utet petrifierad byråkrati, och det är ju inteprecis vad man väntar sig av ett verk som sorterar under ett ungt och tUl synesofördärvat statsråd. Jag tycker att man skuUe göra en översyn av nu gällandeordning och försöka tillgodose de mycket rimliga krav på mänsklig behandlingsom jag här har talat för. Ang. tillgodoräknandet av praktikarbete vid tillträdetiU vissa utbildningar Tyvärr sorterar inte detta ärende underutbUdningsmi-nister , utan det sorterar under mig. Men bortsettfrån det vUl jag säga till att vi har verkligen mycket nogaprövat denna sak. Det är nämligen inte första gången vi ställs inför det härproblemet, utan det har många sökande rest hos oss. Vi har också haft mycketnoggranna och ingående överläggningar med de ansvariga för intagningen, inteminst när det gäller förskoUärarutbUdnmgen. Det är ju en utbildning somexpanderar, det är en utbildning som är populär. Vi hade senast 5 000 sökandemed mycket varierande, förkunskaper. Det har tyvärr visat sig att det inte gåratt ge sådana till synes enkla och rediga anvisningar som antyddeatt man borde kunna ge och som även vi när vi började överläggningen tyckte varrimliga. All erfarenhet visar att ansökningarna just när det gäller detpraktiska arbetet i väldigt många fall är ofuUständiga, och i rättssäkerhetensnamn måste då intagningsmyndigheten komplettera och kontrollera de enskilda; omde sökande,Mnte minst de som inte kommer in, skall få känslan att det hela hargått rätt tUl; den känslan hänger ju på att uppgifterna är riktiga. Därför ärdet tyvärr nödvändigt att det när det gäller just den typ av förkunskaper sompraktiken ger göra själva granskningen i mycket hög grad , och det tarlång tid. Jag kan försäkra och kammaren att de som gör dennagranskning verkligen inte är några representanter för den petrifieradebyråkratin, vad det nu är, utan det är mycket starkt kännande enskUdamänniskor. Överläggningen var härmed slutad. § 19 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1451 till jordbruksutskottet och nr 1452 tiU skatteutskottet. § 20 Föredrogs, men bordlades åter kulturutskottetsbetänkande nr 10 samt näringsutskottets betänkanden nr 13 och 14. § 21Anslag till radio- och TV-verksamhet m. m. Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 8 i anledning avKungl, Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda framställningar om anslag /72 till radio- och TV-verksamhet m. m, jämte motioner. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. hade i propositionen1971:1, bUaga 10 (punkt I;B 2, s. 419436 i utdrag av statsrådsprotokollet överutbUdningsärenden för ) dels berett tUlfälle attyttra sig i anledning av vad i statsrådsprotokoUet anförts rörande rundradionsfortsatta utveckling samt den allmänna mottagaravgiften, dels föreslagitriksdagen att tUl Rundradioanläggningar för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1 dennapunkt hade behandlats dels motionen 1971:39 av m. fl., varihemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle anhåUa att enparlamentarisk utredning skuUe tUlsättas med uppgift att klarlägga hur en ökadfrihet och konkurrens i etermedia skulle åstadkommas och Radioslångsiktiga finansieringsproblem bringas under kontroll, dels motionen 1971:64 av herrar i ochEriksson i Bäckmora, dels motionen 1971:65 av herrar i ochEriksson i Bäckmora, vari hemstäUts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:tskuUe anhålla om en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag attaUsidigt utreda möjligheterna tUl finansiering utöver licensavgifter avSveriges Radios verksamhet samt att lägga fram de förslag utredningen föranleddesenast till riksdag, dels motionen 1971:66 av herrar i ochEriksson i Bäckmora, dels motionen 1971:68 av herrar i SundsvaU ochNUsson i , vari hemstäUts att, om uttalade sig för den iproposition 1971:1 förordade höjningen fr. o. m. den 1 juU 1971 av den aUmännamottagningsavgiften för TV från till per kvartal, riksdagenäven uttalade sig för en avgiftsdifferentiering innebärande att från höjningenundantogs personer boende inom områden, som den 1 juli1971 ej skulle komma att ha fuUgoda mottagningsförhållanden Nr 73 för TV2, delsmotionen 1971:192 av herrar och i , dels motionen1971:363 av , vari hemställts att skuUe avslå Kungl.Maj:ts förslag om höjning av den aUmänna mottagaravgiften för innehav avradio- och televisionsapparat, dels motionen 1971:797 av m. fl.,dels motionen 197 1:801 av i m. fl., dels motionen 1971:802 av i , dels motionen 1971:806 av herrJohansson i Skärstad m. fl., dels motionen 1971:816 av fröken m.fl., dels motionen 1971:818 av herrar i Lane-Herrestad ochGustafsson i , dels motionen 1971:829 av herrar och , varihemställts att i skrivelse tUl Kungl. .skulle anhåUa om skyndsamutredning av frågan om den framtida finansieringen av Radiosverksamhet, dels motionen 1971:831 av herrar och iVikmanshyttan, vari hemställts att rUcsdagen beslutade uttala attbesparingsåtgärder av olika slag genomfördes vid i sådanomfattning att Ucenshöjning f. n. ej behövde genomföras, dels motionen 1971:836 av , vari yrkats attrUcsdagen i skrivelse till Kungl. hemställde om en parlamentariskutredning rörande programverksamhet, organisation och framtidafinansiering samt begärde förslag om inrättandet av ett programråd vid SverigesRadio enligt i motionen angivna riktlinjer. 1. att i anledning av motionerna 1971:363 och1971:8-31 såvitt nu var i fråga som sin mening gav Kungl. till känna vad utskottet anfört om rationaliserings- och besparingsåtgärder m. m. vid , 2. att skulle avslå motionen 1971:68 omavgiftsdifferenti ering, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:192, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:802 om slopande av avgiften för radioapparater itaxibUar, 5. att ianledning av vad i statsrådsprotokollet härvidlag anförts samt med avslag åmotionerna 1971:363 och 1971:831 såvitt nu var i fråga som sin mening gavKungl. tUl känna vad utskottet anfört rörande rundradions fortsattautveckUng samt den allmänna mottagaravgiften, 6. att riksdagentiU Rundradioanläggningar för /72 anvisade ettinvesteringsanslag av , 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1971 ;64 om utredning angående befrielse eUer reduktioni fråga om mottagaravgifter m. m., 8. att ianledning av motionerna 1971:39, 1971:65, 1971:829 och 1971:836, samtligamotioner såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadutskottet anfört om de långsiktiga planerings- och finansiermgsfrågorna vidSveriges Radio, Ang.utredning om kostnadsutvecklingen vid 9. att skulle avslå motionen 1971:39 i vad denavsåg en parlamentarisk utredning om hur en ökad frihet och konkurrens i etermedia skulle åstadkommas, a. skulle avslå motionen 1971:836 i vad den avsåg en parlamentarisk utredning om programverksamhet och organisation, b. skulle avslå motionen 1971:836 i vad den avsåg förslagom inrättandet av ett programråd, 11. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:806 om utredning angående möjligheterna att i störreutsträckning än bereda de stora folkrörelserna inflytande överradio- och televisionsverksamheten inom , 12. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:818 om utvidgad religiös programverksamhet i televisionen, 13. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:66 om utredning angående möjligheten att förse oUkaprogram med textremsor m. m., 14. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:797 om tilläggsdirektiv tUl radioutredning, 15. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:801 om den fortsatta decentraUseringen av SverigesRadios verksamhet, 16. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:816 om effekten vid radiosändaren i ochÖsthammar. 1. av i Agnasoch (båda m), som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1971:39 såvitt nu vari fråga hos Kungl. Maj;t skulle anhåUa om tUlsättande av en parlamentariskutredning med uppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens ietermedia skulle åstadkommas, 2. av och fruFraenkel (båda fp), som ansett att utskottet under 10 bort hemställa, att a. med bifaU till motionen1971:836 såvitt nu var i fråga i skrivelse till Kungl. Maj:t hemstäUde om en parlamentarisk utredning rörande programverksamhet och organisation, b. med bifall tiU motionen1971:836 såvitt nu var i fråga i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemstäUde om förslag om inrättandet av ett programråd vid . Vid denna punkt hade avgivits särskUda yttranden dels av iAgnas (m), dels av och fröken (båda c). Herr utbildningsministern , som meddelat att han isamband med behandlingen av denna punkt ämnade besvara () den 12januari framställda interpeUation, nr 7, angående utredning omkostnadsutvecklingen vid , erhöU ordet och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt uppdra åt en för ändamålet tUlsatt parlamentarisk utredning att granskakostnadsutveckUngen och det framtida medelsbehovet vid . styrelse har nlett en omfattande översynav aUa verksamhetsgrenar inom företaget. Målsättningen för utredningsarbetet äratt försöka nedbringa kostnaderna och minska takten i kostnadsstegringarnautan att därför göra avkall på produktionens kvalitet och omfattning. Jagfinner det mot denna bakgrund inte påkallat att tUlsätta en Mtredning medlikartade uppgifter. För övrigt vill jag hänvisa till vad jag anfört i åretsstatsverksproposition vid behandlingen av vissa finansierings- ochplaneringsfrågor rörande radio- och televisionsverksamheten. Ang. utredning om kostnadsu tveckling-en vid SverigesRadio Jag vUl tacka för statsrådets korta och koncentreradesvar, och jag kan uttrycka mig nästan lika fåordigt. Jag kan göra det därföratt kulturutskottet har åstadkommit en samlande kompromiss som stryker underjust vad jag framhöU i interpeUationen, nämUgen att de långsiktiga planerings-och finansieringsfrågorna vid i allra högsta grad angårstatsmakterna. Rationaliseringsverksamheten vid är aUtså intebolagets ensak - det har för övrigt framgått av reaktionen över vad som nyUgensipprat ut från det pågående arbetet. Kort uttryckt, herr talman: har ett riksdagsbeslut omprogramverksamhetens innehåll. Det är som genom sina beslutfinansierar radioverksamheten. Det samband som alltså föreligger mellanstatsmakterna och radiobolaget på dessa områden borde ha motiverat denparlamentariska utredning som jag förordat. betraktar jag emellertidkompromissen i utskottet som ett fall framåt, och därmed får jag väl låta mignöja tills vidare i varje fall. Jag tackar än en gång för svaret. Jag är ense med om att vi skallta till vara aUa möjligheter till kostnadsbesparande ratlonaUseringar vidSveriges Radio - jag har tidigare uttalat det i flera sammanhang. Enigheten är kanske ändå inte total och det kan finnasanledning att ytterligare understryka det i detta sammanhang. Det sägs ofta att ekonomi ärutomordentligt svag och dålig. Jag delar inte den uppfattningen. De beräkningarsom gjorts visar att vi, med den mycket måttliga höjning som är aktueU, kanutgå från att efter en treårsperiod kommer att ha en betydandefondbehållning. DärtiU kommer att fördelen av besparingarna genom SverigesRadios egen översyn kan läggas till denna redan i förväg planeradefondbehållning. Det är alltså inte någon dålig ekonomi som Radionu har att redovisa, sett ur detta flerårsperspektiv. Jag kan inte heller underlåta, herr talman, att ocksåerinra om de påståenden som gjordes från moderat håll i valrörelsen, att viinom skulle ha en avgift på . Det förslag, som läggsfram och som enligt dessa beräkningar ger möjligheter tUl en betydande reservefter en treårsperiod, bygger på en avgift som är mindre än hälften av den somangavs från moderat håll. Självfallet är det inte heUer, som det också nämndes,fråga om några ackumulerade underskott på en miljard . När var så vänlig att vi hamnadehelt på samma ståndpunkt, har jag ändå kiUit ett behov av att göra denmarkeringen, att det kanske i grunden finns en skUlnad i vår uppfattning sombör redovisas när nu skaU diskutera denna fråga. () kort genmäle: Enigheten sträckte sig uppenbarligen inte sålångt som jag i min optimism trodde mig kunna konstatera. I varje faU räckteden inte till att låta herr statsrådet dra de rätta konsekvenserna av detutlåtande från kulturutskottet som ligger på bord. Utskottet"antyder" ju för att uttrycka sig försiktigt att det befinner sigpå den sida där jag står. Jag vUl bestämt deklarera att jag :Lnte ansluter mig tillstatsrådets mycket optimistiska uttalanden beträffande ekonomi.Det är möjligt att den blir bättre än vad man tror , men det förutsätter iså fall att vidtar alldeles särskUt kraftfulla åtgärder för attfå bukt med kostnadsutveckUngen. Jag har den uppfattningen att det skulle haunderlättats av att man haft en parlamentarisk utredning. har som bekantutskottet inte sagt definitivt nej till en sådan utredning utan tvärtom öppnatmöjligheter för en sådan något litet längre fram.