prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Det skulle verkUgen vara för bedrövligt om I dagbeslöt sig för att upphäva lagen om fluoridering av dricksvattnet. Karies är ensjukdom som medför lidande av olika slag för stora delar av befolkningen, ochdet är oomtvistligt att tillsats av fluor tlU dricksvattnet, som för övrigtalltid Innehåller fluor i viss mängd, medför en stark nedgång ikariesfrekvensen. är ett gift, säger man, som vi skall avstå från atttvångsmedicinera. Ja, men nästan allt i vår natur är gift om det konsumeras Iför stora mängder, och hela den medicinska vetenskapen bygger på bruket avgifter i sin strävan att minska hdande och skapa hälsa åt sjuka. På mångaställen I vår värld håUer det rena och klara källvattnet, som man sagt här, såhöga haher av fluor att dagens motståndare av vetenskapligt anpassadfluoridering av dricksvatten skuhe förfasa sig. Skall man I sådana regioneravfluorldera dricksvattnet och är I så faU Inte detta också en attack mot denpersonliga integriteten? har Inte något sådant krav rests, men det skulle Ioch för sig vara ett logiskt krav från dem som går tiU storms mot vidareförsöksmöjhgheter när det gäher fluorlderlng av vatten. Är man på det klara medatt mer än 500 000 Invånare I vårt land och hundratals mUjoner människor Ivärlden för övrigt lever i områden där naturenseget vatten håller högre fluorhalt än den som vi avser att standardiseravårt dricksvatten med? Förvisso har ingen medlclnerlng ett så omfattande,betryggande experimentunderlag som fluorlderlngen har . Skall vi verkligenmed berått mod avstå från att försöka åstadkomma förbättrad hälsa åt storadelar av vår befolkning, när den moderna vetenskapen ger oss klartecken?Tvivlare kommer alltid att finnas I alla frågor, men det är sällsynt att en såstor, kompakt och kvahficerad vetenskaplig expertis som i detta faU förefinnssäger ja. Det finns bara en enda väg till en bättre tandhälsa,och det är fluorlderlng av dricksvatten. All annan medlcinering med fluor ärosäker och otillförlltllg. Skulle någon I sitt hushåll vUja undvika fluorlderatvatten kan han utan avskräckande kostnader faktiskt för bara några få kronor i varuhusen inköpa ett kalkfUter att sätta på tappningskranarna i hushållet.Det är fullt möjligt att på det viset bevara sig från en Icke önskadmedlcinering. Med tanke på att utredning kommer Inomkort tycker jag att det är praktiskt taget självklart att man måste sägaja till utskottsmajoritetens krav på ett bibehållande av vår lag omfluoridering. Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten HenLEVIN (fp): Vare sig det är populärt eUer Inte måste det välkonstateras att flertalet såväl södergående som norrgående tåg nu är utomräckhåll, och kammarens ledamöter har därför tillfälle att tränga In i denIntressanta och speciella fluorproblematlken och engagera sig I debatten. Om socialutskottets betänkande nr 35 hade mynnat ut I enhemställan om införande av en ny lag om tUlstånd för kommunerna att försevattenlednlngsvattnet med en dos fluor skulle det enligt min mening havarit avsevärt lättare att ta ställning. Men gäher det en existerande lagsom ännu inte ens har tiUämpats och vars upphovsmän uppenbarUgen haft de alhabästa avsikter. för lagens tUlkomst hade man I huvudsakundersökningar av amerikanska odontologer, i första hand undersökningarna iGrand Rapids och Muskegon att tillgå. Eftersom tydligen samtUgaforskningsresultat Indikerade en klar kariesreduktlon hos de försöksobjekt somtillförts fluor genom vattenlednlngsvattnet förefaUer det mig, som IntetiUhörde 1962, mycket naturligt att Kungl. Maj:t och båda kamrarnamed stor majoritet den gången vUle möjliggöra en fortsättning av denförsöksverksamhet i som hade avbrutits genomregeringsrättens Intressanta och ofta citerade utslag. Departementschefen var, om Inte entusiastisk, så docksynnerligen positiv och sträckte sig enhgt vissa bedömare - bl. a. denframstående socialdemokratiske statsvetaren - i 1962 årsproposition längre än vad det remitterade ärendet gällde. EnUgt Gustafssonhade den medicinska expertisen gett departementschefen ett finger. Men, sägerGustafsson, tog hela handen. Alltnog, även andra lagutskottet Intog en positiv attitydoch åberopade att en praktiskt taget enhällig svensk expertis hade förklaratatt inte Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten ens en mycket långvarig och daglig fluorkonsumtion i de nuaktuella mängderna kunde förväntas medföra hälsorisker. Under sådana förhållanden och med tanke på att det måsteanses vara tUl fullo bevisat att karies, som onekUgen är en svår folksjukdomoch som både vållar enskUda hdande och förorsakar samhället ekonomiskaförluster, effektivt kunde bekämpas med fluor, har Jag svårt att förstå dem somden gången motsatte sig lagstiftningen. är emellertid utgångspunkten del-vis en annan.Visserligen gäller väl ännu den meningen att fluor är synnerligen effektivt sommedel I kampen mot karies, men däremot förefaller inte experterna vara så enigaom eller säkra på - vUket fallet var 1962, åtminstone enligt andralagutskottets tolkning av expertisen att hälsorisker Inte kan finnas Ibakgrunden. Då man läser andra lagutskottets avstyrkande utlåtande av1968 över en motion liknande den vi behandlar kan man Inte undgåIntrycket atl själva tonen I utlåtandet är en annan jag skuUe vilja säga merreserverad än 1962, även om utskottet I sak stod klart fast vid 1962 årsståndpunkt. Samma omdöme anser jag vara berättigat då det gäUersocialutskottets verslon av modell . Det faktum att experimenten iNorrköping Inte har fullföhts och att de städer som senare sökt och fåtttUlstånd tiU vattenfluoridering Inte har presterat de av socialstyrelseninfordrade utredningarna om hur man har tänkt sig att gå tUl väga kan välförmodas ha sått vissa frön av tvivel också i deras sinnen som tUlhörutskottets majoritet. Utskottets ordförandes, , Inlägg utgör engod Illustration tUl detta antagande. Hans en smula raljanta kommentarerbeträffande eskimåkvinnorna kunde inte dölja att han motiverade sin egenståndpunkt med resonemanget, att eftersom ingen har utnyttjat lagen och dessmöjligheter behöver den Inte heller avskaffas. Det tycker jag Inte var någotsärskilt övertygande resonemang. Hur det än må vara med dessa funderingar om hurutskottsmajoriteten har reagerat inför det faktum att en enig expertis knappastlängre kan åberopas för en lagstiftning, som möjliggör tvångsmatning, om man nukan använda det uttrycket om just vatten, så Intar I alla faU utskottet denståndpunkten att det Inte har visats några hållbara skäl för att nu avskaffalagen och därmed omöjliggöra vidare experiment i vårt land. Och det måstemedges, att man här står inför ett svårt awägnlngsproblem. Det är naturligtvis svårt att ha någon bestämd mening omorsakerna tUl att , , , , och deövriga städer som har fått Kungl. Maj:ts principiella klarsignal inte, trotsatt de har haft god tid pä sig, har brytt sig om att fuUfölja saken genom attinför redovisa på vilket sätt de uppställda villkoren skullekunna uppfyllas för deras del. Jag har dock personligen den uppfattningen attdet kan bero på att sympatierna för den massvacclne-rlng mot karies, som detegentligen är fråga om, svalnar betydligt på det lokala planet, när det bhrbekant utanför en relativt hten krets av pohtiker, kanskebegränsad till drätselkammarens ledamöter, vad det egentligen är fråga om. Från min hemstad. , har jag -vissa erfarenheter av hur ett tyckte sig I lagen av 1962 ha funnit ett utmärkt medel att komplettera skoltandvården med. VI vet aUa att det är ettbekymmer för våra kommunalmän att skoltandvårdens resurser Inte viU räcka till.Vad kan då vara naturligare än att man just i en skolstyrelse fascineras av denlösning av problemet med barnens karies som här fanns till hands och som avstatsmakterna sanktionerats, för att inte säga rent av rekommenderats. uttaladesig I tämligen allmänna ordalag positivt men förordade dock en närmareundersökning om alternativa metoder av kariesprofylaktlsk karaktär. Bakom dennabrasklapp spårar man enligt min uppfattning en normal, mänsklig misstro motmanipulationer med dricksvattnet, och med vatten över huvud taget. remissvar helt rutinmässigt hade refererats i ortspressen,kunde man registrera ohka opinionsyttringar, främst i form avtidningsinsändare. En och annan lokalt välkänd och allmänt respekterad poUtikerskrev tidningsartiklar. Journalister började ställa frågor, och en tUltagandevaksamhet, för att Inte säga misstänksamhet, kunde noteras. De kommunalainstanserna visade I det läget Ingen lust att forcera ärendet. Bordläggning föhdepå bordläggning. Ungefär så kan jag tänka mig att frågan har utvecklats även Iandra städer. 1 beslöt drätselkammaren - efter att ha awaktatungefär - att föha hälsovårdsnämndens råd om att Införskaffa ettexpertutlåtande. Det förelåg , aUtså efter det frågan hadeväckts. Så gick ärendet tiUbaka skolstyrelsen, som uttalade att"den Inte hade något att erinra mot fluoridering av vattenlednlngsvattnetI men ansåg, att en sådan åtgärd ej längre kunde betraktas såsomerforderlig". Motiveringen var att "tandhälsovårdsprogrammettillförts nya och betydligt ökade resurser och mera effektivabehandlingsmetoder som visat sig ge gynnsamma resultat". Hälsovårdsnämndenuttalade för sin del att frågan nu borde skjutas , ochdrätselkammaren beslutade enhälligt att avstyrka förslaget om fluorlderlng. Jag har redogjort för själva handläggningen avärendet I en medelstor svensk stad endast för att illustrera, hur känslig heladenna fråga är och hur gärna en styrelse retirerar I ett sådant lägeså snart ett godtagbart skäl föreligger, dvs. det expertutlåtande vilketJag strax skall be att få återkomma. 1 hade frågan en alldeles speciell betydelse bl. a.på grund av att sjukvårdsstyrelsen I är Lunds vattenleverantör hade Intagit en motsatt ståndpunkt. Detta aktuahserade för övrigt de juridiskaaspekterna och föranledde statsvetaren , som Jag Inledningsvisrefererade till, att ställa frågan, om lundaborna skulle helt avstängas Ifrånvatten, om de Inte vill acceptera en Inblandning av natrlumfluorid. tror jag väl att vi skaU finna en bra lösning på dethär problemet I samförstånd med våra vänner och grannar I . Men I principhar naturligtvis rätt då han påpekar vilka konsekvenser ettsådant tillstånd för skulle kunna få för Lunds del. Han menar attdetta är ett ytterligare skäl mot lagen. Det expertutlåtande som låg tiU grund för beslutet i Lundhade skrivits av den kände forskaren och överläkaren vid yrkesmedicinska Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten Upphävande av lagen om tillsättning av fluor tiU vattenledningsvatten Han bemödar sig om att ge en så bred bas som möjhgt förlekmännens bedömning och redogör därför Inledningsvis för tandens byggnad,varefter han skildrar de två dominerande landsjukdomarna karies och paradontossamt klarlägger deras utbredning och omfattning. Efter att sedan Ingående hauppehållit sig vid sjukdomarnas förebyggande genom kosthygieniska ochmunhygieniska åtgärder jämte medlkamentell fluorbehandhng går han sedan överUll att analysera frågan om fluorlderlng av kommunalt vatten med syfte altminska frekvensen av karies. Av analysen framgår att en sådan åtgärd endast kananses som en komplettering och Icke som någon universallösnlng. Tejning gör sedanen lång sammanfattning och kommer med ett kortfattat förslag. Sammanfattningsvis konstaterar att läget påtandvårdsfronten är katastrofalt föhd av de båda tidigare nämndafolksjukdomarna. Han påpekar att båda börjar I mycket tidig barnaålder ochframhåUer att den svenska kosttraditionen här spelar en avgörande roll. Eftersom jag Inte har någon möjlighet att redovisasamtliga Tejnlngs ståndpunkter genom att citera hela utlåtandet är det kanskeInte korrekt att anföra lösryckta citat, och jag skall heUer Inte göra det.Däremot anser jag mig kunna hävda, att Tejning menar atttandlossnlngssjukdom-en, som Icke påverkas av fluor, är ett minst hkaallvarligt problem som karies, att fluor har karaktär av gift men att dessförekomst I människokroppen närmast kan betraktas som en "naturligförorening", att fluorbehandling via vatten Icke har någon effekt påtandrötefrekvensen hos vuxna människor, att Inga belägg finns för att denaktuella fluorhalten I vatten skulle skada arvsmassan, men att det sistnämndagrundas på en medlclnalstatistlk som är så grov och osäker att det är tveksamtom den kan användas, att fluorbehandling I tablettform sannolikt är bättre ochsluthgen att synnerligen starka skäl bör föreligga. Innan man introducerarläkemedelsdlslrlbutlon via det allmänna vattenledningssystemet. Tejning slutar sitt råd till kommunens ansvariga med altrekommendera ett samordnat tandvårdsprogram, inriktat på kostrådgivning,fluorbehandling I tablettform av barn I förskoleåldern. Information tUl barnunder skolåren om värdet av munhyglenlsk ytbehandling med fluorhaltlg tandkrämoch Introduktion av rätt föda I skolbespisningen. Allra sist säger han attvattenfluorlderlng I detta sammanhang är av så ringa betydelse att den saknaraktualitet vid en awägning av de ekonomiska Insatserna. Jag tycker I det sammanhanget att här tillät sig tolka Tejning något fritt och på ett måhända alltfördrastiskt sätt. Eftersom det , fru talman, gäUer att ta ställning tUl etteventuellt avskaffande av en lag som Inte har hunnit tUlämpas, är det Inte lättför en lekman att bestämma sig. SåvUt jag förstår är det ställt utom aUt tvivelatt fluor är synnerligen effektivt och sannolikt det allra effektivaste medelsom finns emot karies. Utskottsmajoriteten har presterat god bevisning på denpunkten. står det dock hka klart att fluorlderlng avvattenlednlngsvattnet I princip får betraktas som en form avläkemedelsdistrlbutlon. vilket I och för sig är betänkhgt. DärtUl kommer att denmetoden Icke utgör någon patentlösning på kariesproblemet, vilket man möjligenalltför optimistiskt tänkt sig . Samma eller kanske bättreeffekt nås om fluorbehandling sätts in i tablettform och I rätt tid.Hälsorisker på lång sikt kan Inte heller helt uteslutas. gjorde en hänvisning tlU förhållandena i USAoch sade om Jag uppfattade honom rätt - att 7, 8 miljoner människor där underhela sitt Uv utsatts för påverkan av fluor. Det hade Inte medfört några andrakonsekvenser än att kariesfrekvensen hade gått ned. Jag vUl I det sammanhangetpåpeka att sin rapport har framhållit att man I harförsökt sig på en målinriktad behandling genom att anrika det vatten som tlllhandahåUesI skolorna för att på det sättet nå endast barn och ungdom. Jag tycker attdetta tyder på att man även i hyser vissa tvivel och försöker finnaalternativ. Mot den bakgrunden, fru talman, väher Jag att föhareservanterna. Vägledande för mig är att flertalet svenskar, om de vorenoggrant Informerade om vad det här egentligen är fråga om, skulle anse engenerell vattenfluorlderlng, mot vilken de Inte har någon praktisk möjlighetatt värja sig, vara stötande från rättssäkerhetssynpunkt och oförenhg med dethberala kravet på personlig Integritet. Därför yrkar Jag bifall Ullreservationen. Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten HenLUNDBERG (s): När jag lägger mig i den här debatten skaU jaggöra ett erkännande. hade jag tUltro att vi bakom beslutet hadevetenskaplig forskning och expertis. Därför medverkade jag tUl att vi fickdenna lagstiftning med sikte på att vi skulle få fram resultat under viss tidsförsöksverksamhet i . är Inte någon så ljusblå att han själv försöker göraen vetenskaplig analys eller sätta tilltro till de oUka uppgifter, som man frånforskningssynpunkt - och vetenskaplig synpunkt kräver I andra avseenden Innanman kan göra bestämda uttalanden. Genom att Inte tlUämpa lagen i praktiken harkommunerna givit en påminnelse om att denna inte på så lösa grundersom skedde 1962 skall söka skapa Intryck av att den företräder vetenskap ochexpertis. Jag kommer att rösta med reservationen, därför attdet har inte kunnat presteras något som styrker att beslutet var rätt. Då säger man: Men du är ju från med naturligtfluor I vattnet. Ja, , skälet UU att man 1962 var så angelägen omatt finna en formel för att komma tUl rätta med problemen var de högatandvårdskostnaderna, som jag också som ordförande i hälso- ochsjukvårdsstyrelsen kunde konstatera. Men det finns Ingenting I det här aUmännatalet om fluor som säger att vi har en absolut säker grund för de påståendensom görs. Jag har med särskUt Intresse försökt tränga I både och , och jag har då stött på så mycketkvasivetenskap. Jag skulle vilja fråga utskottet; Kan man säga att bakomdet här med tandpasta med fluor inte finns en vetenskapsman med ekonomiskaintressen? När man skulle undersöka hur fluoren I tandpastan verkar, tror Upphävande av lagen om tillsättning av fluor till vattenledningsvatten jag detvar I 5 tandläkare som skuUe prova det hela. När åtta av dem sade att det härvar fel, så skildes de ifrån saken. Man måste fråga sig om det är styrda Intressen som liggerbakom hela denna diskussion. ; Man måste också säga att det Inte verkar varafråga om vetande eller forskning, utan om tro och ingenting annat. j Jag är fullt på det klara med tandsjukdomarnasskadeverkningar och jag skulle hälsa med speciellt stor glädje om vi I Upplandmed vår höga fluorhalt i dricksvattnet skulle ha kunnat säga att vi harpraktiska resultat av fluoren att visa på. Tyvärr är det inte på det sättet. Även borde försöka komma Ihåg att detta är enmycket allvarlig fråga för människor och för landsting. Tro är en sak, menvetande och vetenskap är någonting annat. När dessa odontologiska s. k.vetenskapsmän i och inkopplas jag skulle kunna ta exempel somär helt enkelt avskräckande - då blir det intressebetonat i allra högsta grad. I en sådan situation kommer jag att rösta medreservationen. Vi skall Icke ha en lagstiftning som ger möjligheter att beträdasådana vägar när det gäller hälsovården som denna lagstiftning ger antydan om.Det har varit intressant att här höra aUa olika vetenskapliga utläggningar. Menjag har suttit och frågat mig: Var I htteraturen finns det några vetenskapligabelägg för allt det här? Det är fråga om tro och Ingenting annat. Därför, fru talman, yrkar jag bifall tUl reservationen -inte därför att jag saknar Intresse för frågan, utan därför att det ärangeläget att rUcsdagen och vetenskapen håUer sig på en fast grund I sådana härfrågor. Det har redan varit tiUräckhgt med tro, och det har kostat ossåtskilliga mUjoner. VI skaU Inte offra mera på det. HerrTAKMAN (vpk): Jag måste behärska mig alldeles otroUgt föratt Inte göra en del Invändningar mot dem som har stött reservationen, medhänsyn tUl den markanta brist på vederhäftighet som har präglat vissapåståenden därvidlag. Men för att inte bli impopulär genom att nu dra i gång enny debatt här skah jag nöja mig med att bara yrka bifaU till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU Ulldels utskottets hemställan, dels reservationen av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 35 röstar ja, den det ejvill röstar nej, Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl. vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: Ang. statsbidrag tiU reningsverk för avfallsanläggning § 19 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 38 Ianledning av motion om Integration av socialvård och kriminalvård i frihet, m.m. Utskottets hemställan bifölls. § 20 Ang, statsbidrag till reningsverk föravfallsanläggning Herr jordbruksministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 3november Intagna fråga, m 344, och anförde: har frågat om jag anser orsakföreligga att låta reningsverk för avfallsanläggning omfattas avstatsbidragssystemet. Statsbidrag utgår dels tillavloppsreningsverk för rening av avloppsvatten från bostadsbebyggelse, dels Ullvatten- och luftvårdande åtgärder Inom Industrin. Inom ramen för sistnämndastöd kan bidrag utgå också för särskilda anläggningar för förstöring elleromhändertagande av avfall som avskUjs vid industrieU reningsanordning.Separata reningsverk för avfaUsanläggnlngar omfattas däremot inte av detnuvarande statsbidragssystemet. 1 ett avlämnat betänkande har utredningen rörandeomhändertagande och behandling av kemiskt avfall föreslagit en viss utvidgningav det nuvarande bidragssystemet. Utredningen föreslår bl. a. att statsbidragskall kunna utgå till anläggningar för behandling av kemiskt avfaU. Vidbehandlingen av utredningens förslag kommer också frågan om statsbidrag tillsådana anläggningar som avses i fråga att prövas. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Hen NORRBYi (fp): På uppdrag av frågeställaren , som ärförhindrad att närvara, vUl jag tacka jordbruksministern för svaret på denenkla frågan. Svaret InnehåUer en mycket positiv avslutning. En av deallvarligaste källorna för vattenföroreningar är ju soptippar och avfaUsbehandllngsan-läggnlngar,som även sedan de upphört att användas kan förorena grund- ochytvatten. För miljömedvetna kommunalpohtiker har statsbidragsbestämmelserna förvattenföroreningsanläggningar länge framstått som inkonsekventa just genom attrening av pressvatten från soptippar Inte Innefattats. Ang. tillämpningen av bestämmelsema om strandskyddsområde Det bästa sättet att reducera vattenföroreningarna ärnaturligtvis att satsa på omvandhng av avfaUet tlU användbara restprodukter, t.ex. jordförbättrlngsniedel. Återanvändnlngsprlnclpen måste vara vägledande. Dethävdar t. ex. I sitt nyhgen antagna mUjöpoUtlska program. har en rad positiva besked kommitI avfallsfrågor. Utredningen om omhändertagande och behandhng av kemiskt avfaUhar efter ett snabbt arbete redovisat sina förslag, en folkpartimotion omavfallsforskning fick i går en mycket positiv behandling av och I dagförklarar sig jordbruksministern beredd att ta upp frågan om statsbidrag Ullreningsanläggningar I anslutning kommunala soptippar och andraavloppsreningsanläggningar. Jag tackar jordbruksministern än en gång förett positivt svar. Överläggningen var härmed slutad. § 21 Ang. tillämpningen av bestämmelsema omstrandskyddsområde ordet för att besvara (vpk) I kammarens protokoll för den3 november intagna fråga, nr 345, och anförde: har frågat om jag anser attomfattningen av beviljade dispenser från stadgandena I naturvårdslagens 15 § Ifråga om strandskyddsområde bör föranleda något Initiativ från min sida exempelvisangående riktlinjer för bestämmelsernas tiUämpnlng. Omfattningen av strandskyddsförordnanden varierar starktInom landet. För vissa län gäller sådana förordnanden generellt, medanförordnanden I andra län omfattar endast vissa områden. Detta medför givetvisatt antalet meddelade dispenser varierar från län UU län. Enhgt gjorda undersökningar bevUjade länsstyrelserna underår 1970 av de sökta dispenserna. Detta innebär dock inte attsökanden själv aUtld har kunnat bestämma var hans hus skall Ugga, utan ofta harefter överläggningar en acceptabel placering kunnat åstadkommas utan attsyftet med strandskyddsförordnandet har äventyrats. Detta förfarande har ävenrekommenderats av i anvisningar till länsstyrelserna. Härigenomhar också onödiga ersättningsfrågor kunnat undvikas. Den av mig tiUkalladenaturvårdskommittén kommer att behandla denna fråga I samband med översyn avnaturvårdslagen. Några ytterligare initiativ från min sida 1 frågan synes förnärvarande Inte påkallade. HenLORENTZON (vpk): Jag viU tacka jordbruksministern för svaret på min fråga.VI har här I landet en rad olika lagar som har till uppgift att dels skydda ochbevara den yttre mUJön för allvarliga skador, dels ge allmänheten möjlighet attutnyttja våra naturtUlgångar, antingen det nu gäller rekreation, bad,friluftshv eller annat.