prot · FU0997 · 1971-12-31 00:00:00 — AMS-arbetare i vissa åtgärder som kan leda tUl att AMS-arbetare får samma löne- och ' arbetsförhåUanden som övriga anstäUda vid privata och kommunala företag, då arbetenautförs gemensamt. Jagutgår från att med AMS-arbetare avser personer sysselsatta iberedskapsarbeten. Vid beredskapsarbeten utgår enhgt tiUämpligt"hängavtal" för beredskapsarbete de löner som gäller för den öppnaarbetsmarknaden enligt gäUande kollektivavtal. IaUt väsenthgt gäller sålunda samma löne- och arbetsförhåUanden för dem som avarbetsförmedUng anvisats beredskapsarbete som för ö-vriga anställda medmotsvarande arbetsuppgifter. HenHALLGREN (vpk): Det var inte speciellt den grappen jag hade tänkt på. Det gällerAMS-arbetare i största allmänhet som används i exempelvis anläggningsarbete ochbyggnadsarbete. Det förekommer ju i , och man kan konstatera att varkenlöne- eller arbetsförhållanden för dessa AMS-arbetare kan betecknas somtiUfredsstäUande. Jag skall ge ett exempel. Ettantal AMS-jobbare användes av för att anlägga engolfbana i utanför . Här använde man kommunensfastanställda anläggningsarbetare tUlsammans med AMS-arbetare, och det kundekonstateras att lönen för de fastanstäUda, som var avtalsenhg, var itimmen, medan AMS-jobbarna fick nöja sig med 8:23 , trots att derasarbetsprestationer var fuUt hkvärdiga med de fastanställdas. Det berodde på attde var byggnadsarbetare som hade utratlonaliserats från byggen. De varvisserligen I 5055-årsåldem, men arbetet kunde de i aUa fall precis Uka brasom de andra. Föratt de skall kunna existera och försöqa sina famUjer måste de gå tiUsocialhjälpen och begära understöd. Det har de också erhålht, för man kan inteexistera i på 8:23 om man har famUj, Närdet gäller den sanitära sidan, så är det ju hårresande att se hur man behandlarde här arbetarna. För de fastanställda kan man säga att det var relativt välordnat. De hade tidsenliga mat- och manskapsbodar, utmstade med både värme ochtvättmöjligheter, AMS-arbetama hade inte ett dugg sådant de fick göra sinanaturbehov i det fria och fick klä om i det fria. Manställer osökt frågan om inte arbetarskyddslagen gäller för AMS-jobbama. Det härstrider ju direkt mot 9 § arbetarskyddslagen. Vore det inte riktigareatt de företag som utnyttjar denna på undantag satta arbetarkategoriverkhgen betalade avtalsenliga löner? Det är möjhgtatt de gör det när det gäller beredskapsarbeten, men inte annars. Och hadeexempelvis idrottsnämnden i det här fallet 12 inte fått AMS-arbetare, så hade den ju måst ta andra arbetare ochbetala enligt gällande avtal. Jagtycker att man borde ta krafttag för att ordna det här på ett helt annat sätt.Man kan Inte bara tala om jämlikhet man måste också I praktiken visa att manmenar något med det, och det gör man inte i det här fallet. Jag har redogjort för de principer som gäller. Om det har förekommitsådana fall som refererats här av frågeställaren jag har naturhgtvis inteanledning att ifrågasätta riktigheten i det måste detta bero på att det rörtsig om en grupp speciellt svårplacerad arbetskraft, närmast jämförlig med demsom går I skyddad verksamhet eUer I arklvarbete, som kanske temporärt kan havarit placerad på en arbetsuppgift som åtminstone utåt tett sig hkvärdlg med dearbetsuppgifter som har utförts av byggnadsarbetare i vanhg ordning. Fördenna typ av arbetare, som närmast arbetar i skyddad verksamhet, har vi ju ettspeciellt a-vtal, och det anknyter i viss mån tiU den kommunala lönesättingen.Det kan naturligtvis tänkas vara ett sådant fall som åsyftas. Men ehest ärprinciperna de som jag här redogjort för. Jag förstår väl att det på grund avsärskilda omständigheter kan uppkomma situationer där det framstår somorättfärdigt att den ene har en lön som är så väsenthgt mycket lägre än denandres fastän de kan uppfattas utföra samma arbete. Men principen ärsjälvfallet den jag här redogjort för när det gäller vanliga beredskapsarbeten det är dock tydligen inte sådana som här avses utan något helt annat - ochdet är naturligtvis angeläget att man försöker undvika att sådana härsituationer uppkommer. Ang.löne- och arbetsförhållandena för AMS-arbetare i vissa faU HenHALLGREN (vpk): Jag viU inte tolka statsrådet så att han menar att de arbetare det härgäller skulle vara av så mycket sämre kvalitet och så svårplacerade, att de ärjämförbara med personer som placeras på skyddade verkstäder. Så är det inte,utan här är det arbetare som tidigare i hela sitt hv har sysslat med hårtarbete och som föhakthgen passar tUl det jobb som de nu har blivit tUldelade,Men ändå är det så stor skiUnad på arbets- och löneförhållandena. De fast anställda kommunalarbetama har själva sagt:De utför precis samma arbete som vi och är fullt hkvärdiga med oss,Kommunalarbetama tycker att det är egendomligt att de andra arbetama skall haså dåliga löner och framför allt att deras sanitära förhållanden är så mycketsämre. Det är ju en diskriminering. Såsom fråga var formtderad är det mycket svårt för migatt här gå in på detahema. Men jag är tacksam om jag får uppgifterna i dettakonkreta faU, så skall jag självfallet försöka följa upp frågan. Eller kan HenHallgren kanske återkomma med t, ex, en interpeUation i frågan, då möjhgheterkan ges att bättre precisera de omständigheter som förehgger i detta fall. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Ang. omyndigssjukanmälan m, m. Ang.omyndigs sjukanmälan m. m. Herr socialministern erhöU ordet för att besvarahen i (c) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 249, tiU herr justitieministern, och anförde: i har frågat justitieministem om han vlUmedverka till ändrade regler när det gäller omyndigs sjukanmälan och lyftandeav sjukpenning så att man får samma regler som vid förtidspension. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Närdet gäller allmän pension har särskilda bestämmelser beträffande omyndigautfärdats i anslutning tUl lagen om allmän försäkring, Bestämmelsema Innebäratt ansökan om pension skall undertecknas av förmyndaren eller avbarnavårdsman, om sådan har förordnats. Likaledes gäller att pensionenutbetalas tUl förmyndaren, om Inte annat har bestämts I det särskilda fallet. Särskildabestämmelser finns däremot Inte I fråga om sjukanmälan och lyftande avsjukpenning för omyndig. Eftersom sjukpenning tiU sin natur är en ersättningför bortfaU av inkomst av förvärvsarbete tillämpas här de allmänna reglerna iföräldrabalken om omyndig som har inkomst av förvärvsarbete. Reglema innebäratt en omyndig själv råder över vad han genom eget arbete förvärvat efter dethan fyllt , om Inte förmyndaren med samtycke av överförmyndaren harbestämt annat. Om en förmyndare har anledning anta att den omyndige kommar attmissbruka rätten till sjukpenning, har han således möjlighet att förhindradetta genom att hos begära att sjukpenningen utbetalas tiUförmyndaren. Hen i (c): Jag ber att fåtacka för svaret på min enkla fråga. AnledningentUl min fråga har varit att jag för sedan blev uppmärksammad på ettförhållande som jag anser vara mindre tUlfredsstäUande, EnUgt gällande reglerfår person som är omyndigförklarad på grand av rättens beslut lyfta ochutkvittera honom tUlkommande sjukpenning utan förmyndares godkännande ochvetskap. Detta förhållande kan skapa vissa problem för den omyndigesförmyndare. Det är inte alldeles säkert att den omyndige har förmåga att rättförvalta den sjukersättning han erhåller från sjukkassan. Enligt mm meningborde det vara så att sjukpenningen automatiskt utkvitterades av förmyndaren,och därest förmyndaren anser skäl föreligga härtUl skall han ha möjlighet attge den omyndige rätt att med fullmakt lyfta sin sjukpenning. Närdet gäller förtidspension skall pensionen däremot i princip utbetalas tiUförmyndaren. Om denne överlämnat åt den pensionsberätti-gade att själv förfogaöver sin pension, skall dock pensionen enligt försäkringsdomstolens dom den 26september 1968 utbetalas tUl den omyndigförklarade. Nusäger socialministem, att om förmyndaren har anledning anta att den omyndigekommer att missbraka rätten till sjukpenning har han möjhghet att förhindradetta genom att hos begära, att sjukpenningen utbetalas tUlförmyndaren. Jag tycker för min del att det skullevara mera önskvärt med tiUskapande av Ukartade bestämmelser för Nr 97 Om säkrare arbetsförhållanden vid arbete i fartyg lyftandeav sjukpenning och förtidspension. De praktiska erfarenhetema talar för vilket framgår inte minst av de samtal som jag haft både med försäkringskassefolkoch förmyndare att både sjukpenning och förtidspension skall lyftas ochutk-vitteras av förmyndaren. Givetvis skall förmyndaren ha rätt att i den månhan finner lämphgt ge den omyndige fullmakt att utkvittera pengama. Hen socialministem ASPLING: Det kan självfaUet förekomma att en omyndigperson har förvärvsarbete och försörjnlngsphkt och att det då vid sjukdomsfaUInträffar ett inkomstbortfall, som måste kompenseras med sjukpenning. Sedan är det en annan sak om en omyndig uppenbartmissbrakar rätten tlU sjukpenning. Då är det självklart att förmyndaren skallIngripa, och detta ger, , bestämmelserna utrymme för. Jag har haftanledning att i mitt svar fästa uppmärksamheten på detta. i (c): Jag ber att få tacka socialministem för detkompletterande svaret. Vid en viss försäkringskassa riktades kritik mot att enförmyndare hade utk-vitterat sjukpenning. Denna kritik anser jag vara obefogad,men faktum kvarstår dock att det enligt min mening skulle vara fördelaktigt Omhkartade bestämmelser gällde för utkvittering av sjukpenning ochförtidspension. Förtidspensionen är också en ersättning för förloradarbetsinkomst. Överläggningen var härmed slutad. §9 Om säkrare arbetsförhållanden vid arbete i fartyg Herr socialministern erhöll ordet för att besvarafm (vpk) i kammarens protokoll för Intagna fråga, nr 259,och anförde: har frågat mig viUca åtgärder jagavser att vidta I syfte att skapa säkrarearbetsförhållanden vid arbete ombord i fartyg, särskilt när det gällerreparationsarbeten. Arbetarskyddslagens och arbetarskyddskungörelsens allmännabestämmelser och skydd mot ohälsa och olycksfall gäller för arbete ombord påfartyg, I den mån sådant arbete inte är att hänföra tiU skeppstjänst.Arbetarskyddsstyrelsen har meddelat särskilda anvisningar rörande skydd motyrkesfara vid vissa arbeten på fartyg med tankar för oha m, m. Anvisningarnatar speciellt sikte på risker för antändning, explosion och förgiftning. Bl, a,krävs s. k. arbetscertifikat innan arbete får sättas i gång i farhg närhet avutrymme där oha eller gas kan ha samlats, Arbetscertifikat utfärdas avbesiktningsman som godkänts av arbetarskyddsstyrelsen. Det skall ange attarbetsplatsen på fartyget är så fri från gas och gasbUdande oherester att detunder föreliggande förhåUanden inte är fara Om säkrare arbetsförhållanden vid arbete i fartyg förantändning, explosion eller förgiftning. Dessutom skaU certlfikatet ange attarbetet i fråga är tillåtet. Anvisningarna innehåller också regler om fömyadgasundersökning och om fortlöpande kontrollundersökning. Gränsvärden förgashalten i luft finns angivna, Anvismngama är under revision,varvid man strävar efter att åstadkomma enhethga regler för de nordiskaländerna. När det gäller den tragiska dödsolyckan som inträffadepå ett varv i tUlsattes en undersökningskommislon för attklarlägga orsakssammanhanget. Kommissionen står under ledning avyrkesinspektionen och består vidare av representanter för bl, a, varvet,och polisen. Bland varvsrepresentanterna ingår företrädare förarbetstagamas fackhga organisation. När resiUtatet av undersökningen föreliggerblir det anledning att Ingående pröva frågan om skyddsåtgär-dena vid sådanavarvsarbeten som det här är fråga om. Fra (vpk): Jag viU tacka socialministern för svaret påmin enkla fråga. Det är alltid tragiskt när olyckor Inträffar i arbetet,och tyvän finns det väl ingenting som kan garantera helt olycksfriaarbetsplatser. Men efter den olycka vid varvet i som det talas om Isvaret och som jag avsåg i min fråga bör man göra det yttersta för attundersöka om det finns bättre former av förebyggande åtgärder. Det är därförsom jag är särskilt glad över sista meningen i socialministerns svar där mansäger ifrån att man ingående skall pröva frågan när utredningen hunnit bh klar. Jag skall ta upp bara en sak jag hinner tyvän inte mertrots att aspektema på den här olyckan är oerhört många. Det gäUer frågan omreservutgång, EnUgt dagens tidningar har det I går hållits sjöförklaring iGöteborgs tingsrätt. Därvid framkom att en nödutgång från maskin-mmmet varspärrad av durkplattor. Det kände man till. Det finns 23 lejdare att komma nedoch upp på; man sysselsatte ca 50 man i detta maskinrum. Det hade föreslagitsatt ingångshål i bordläggningen skuUe tas upp i sidan tiU maskinrummet, men dettUläts inte. Jag anser för min del att det är en mycket grov underlåtenhetssyndatt ett sådant ingångshål inte togs upp i bordläggningen innan reparationenpåböriades. Då hade man fått dels bättre ventUation, dels bättreevakueringsmöjligheter när olyckan inträffade. Det borde därför finnas lämplig föreskrift om dylikareservutgångar vid sådana arbeten. Vid nybyggnad av fartyg finns det, av mångaanledningar, alltid ett ingångshål i bordläggningen tUl maskinrammet, och detär det som nästan sist sätts ihop när båten är klar. En sådan anordning måstefinnas också vid reparationer. Jag anser det vara en huvudfråga att man omgående, innanohka utredningar arbetsmlhöutrednlngen osv, är klara, kompletterarskyddsbestämmelsema med föreskrifter om reservutgångar; det finns säkerligeninte någon säkerhetstjänst på något varv som skulle våga vägra att ta upp ettsådant Ingångshål om föreskrifter och normer fanns. Frågan om reservutgång måste ju avgöras från faU tiU fall,men jag tycker att det oviUkorhgen måste finnas föreskrifter. höra om statsrådet beredd att omgående ta upp en sådan fråga ur arbetarskyddssynpunkt och ävenden fråga som gäller medbestämmanderätten för arbetamas arbetarskyddsfrågor. AUa krafter har satts in för att utreda Göteborgskatastrofens orsaker.Resultatet av undersökningen måste uppenbarhgen awaktas innan man kan dra någraslutsatser om de åtgärder som kan komma att påfordras, FörhåUer det sig så attfru har kännedom om några betydelsefulla fakta i saken är det angelägetatt fra delger dessa. Ang.användningen av fenoxisyror i jordbruket FruRYDING (vpk): Jag betvivlar inte alls att alla krafter har satts In för att klara uppanledningen tUl olyckan. Men det tar tid. Enhgt sjöförklaringen står uppgiftermot varandra, och det kommer väl kanske aldrig någonsin att skapas klarhet omdet hela. Jag förstår att man måste awakta resultatet. Men enligt samstämmigauppgifter från många ohka håU är just frågan om en reservutgång en huvudfråga.Därför tycker jag att man inte behöver awakta så förfärligt . Under tidenman awaktar kan en ny tragisk olycka hända om det vill sig Ula, Därför skullejag vUja ha omedelbara åtgärder. Genomde förbindelser jag har med varvsarbetama I har jag fått många ohkauppgifter, många ohka tips och många goda uppslag. Givetvis är jag liksom ävenstatsrådet mycket angelägen om att aUtlng kommer fram för att underlättaförebyggandet av olyckor I fortsättningen. Ingenting får nämligen underlåtasnär det gäller att hindra sådana här tragiska olyckor. Inte minst när detgäller jäktet och ackordshetsen. Överläggningen varhärmed slutad. § 10 Ang. användningenav fenoxisyror i jordbruket Herr socialministem ASPLING erhöll ordet för attbesvara hen (vpk) i kammarens protokoll för Intagnafråga, nr 264, tUl hen jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbmksministern om han har för avsikt attlåta utreda riskema med eUer eventuellt förbjuda MCPA och övriga fenoxisyror ijordbmket med en årlig förbmkning på . Frågan har överlämnats tUl migför besvarande. Sedanvissa farhågor framkommit om användningen av fenoxisyra-preparat tillkalladegiftnämnden en särskild expertgmpp med uppgift att undersökavilka faror som kunde vara förenade med preparaten. a. av expertgrappens rapport beslöt glftnämmnden den 4 mars 1971om temporärt förbud mot användning av vissa fenoxisyrapreparat iskogar, längs vägar m. m. Vad beträffar användningen av fenoxisyror somogräsbekämpningsmedel i jordbraks- Ang.användningen av fenoxisyror i jordbmket grödor gäller de villkorsom meddelas i samband med registreringen av respektive preparat. Dessa villkorInnefattar t, ex. föreskrifter om dosering och erforderhga skyddsåtgärder. Ettfortsatt utredningsarbete beträffande fenoxisyror pågår genom giftnämndensförsorg. Då resultatet härav föreligger kommer giftnämnden att ta upp fråganom olika fenoxlsyrors användning till fömyad prövning. (vpk): Först vill jagframföra mitt tack till herr socialministern för svaret på min enkla fråga. Flerafakta talar för att förbudet borde utvidgas tUl att omfatta allanvändning av preparat av typ fenoxisyror, MCPA och andra fenoxisyror används Inom jordbraket vaqe år, MCPAplus 2,4D och övriga preparat av fenoxlsyretyp säljs enbart iVärmland för användning inom jordbruket. Dentotala herbicidförbrukningen i uppskattas till . Avdenna förbmkning berörs, enhgt uppgift, endast av det partiellaförbudet av . Förbudet berör sålunda endast en bråkdel av den totalaförbrakningen av fenoxisyror inom landet. Förbudetbaserar sig också på en vetenskaphg undersökningsrapport som tUlkommit understark tidspress och enbart omfattar 2,4,5T och 2,4D. Uppgifterna ärbristfälliga och ytterligare forskning måste tiU innan säkra slutsatser kandras. Motiveringen för begränsningen av förbudet tiU 2,4,5T och 2,4D är ocksåanmärkningsvärd. Man säger sig -vilja skona allmänheten som använder sig avallemansrätten! Deca MCPA som sprutas ut Inom svenskt jordbruk håller på attutrota fälthare och rapphöns. Kan man då utan vidare antaga att sådan fortsatthantering skulle vara ofarhg för människan? Somen röd träd genom fenoxirapporten går forskarnas påpekande att det finns såohyggligt htet konkret forskning på området och att det därför är svårt attfatta beslut eller ge rekommendationer. Man har här följt Unjen att hellre friaän fälla. Men borde man inte i stäUet göra precis tvärtom? JagviU, herr talman, i anledning av dessa farhågor som förs fram av en upplyst ochintresserad allmänhet I soclalminlstems egen valkrets stäUa några följdfrågortill statsrådet: 1, VUken bevisföring skaU myndighetema grunda sinabeslut på? Skall ett preparat bevisas skadligt för att sedan kunna förbjudaseUer skaU ett preparat bevisas oskadligt för att sedan bli tUlåtligt? 2, Kan statsrådet ge lugnande besked tih de människor och det rör sig om intresserade och upplysta sådana som framför aUvarhgabetänkligheter i fråga om användning av de ovan nämnda mängdernafenoxisyrepreparat inom jordbmket? 3, Om statsrådet ej kan ge ett sådant lugnande beskedsom verkar övertygande kan vi då förvänta att regeringen kommer att i en snarframtid införa ett utvidgat förbud, som kommer att omfatta aU eller praktiskttaget all användning av herbicider som ej är bevisat oskadligal Jag har i många sammanhang haft anledning förklara att giftnämnden ärbeslutande instans i dessa frågor. Låg mig tUlägga att hen bör kännatiU att i giftnämnden sitter även representanter för . Detutredningsarbete som hen fråga gäUde pågår redan Inom ramen förgiftnämndens verksamhet. Den fråga tar upp är med andra ordredan under behandling. Dethär är en frågestund. ställde en rad följdfrågor. Tidenmedger inte att jag tar upp dem, men låt mig bara säga att även dessa frågorsjälvfallet prövas när giftnämnden nu har att ta stäUning tiU de härspörsmålen. Ang.användningen av fenoxisyror i jordbmket Hen (vpk): I slutet av socialministerns fortsatta svar på min fråga och även islutet av det skrifthga svar som jag har fått sägs det att utredning pågår. Jaghemställer då att man allvarligt prövar de betänkligheter som här harframkommit. Det får inte bh så, att man väntar med att vidta åtgärder tiUs detredan inträffat en katastrof. Jag anser det vara bättre att man stämmer redan ibäcken och att man använder den omvända bevisföring som jag talade om i mittförsta anförande, nämhgen att man skall bevisa att ett preparat är ofarligt föratt det skall bh tiUåtet i stället för tvärtom. JagviU också säga att det har framförts allvarhg kritik emot giftnämnden och har ifrågasatt dess opartiskhet. Kritik har riktats mot giftnämnden isamband med beslutet om 2,4, 5-T och 2,4-D. Man har allvarhgtifrågasatt, om giftnämnden har något intresse av eUer är beredd tUl attmotarbeta det kortsiktiga vinsttänkande som hgger bakom den stora användningenav främst herbicider i . säger, mer eUer mindre direkt, att han inte litar pågiftnämnden. Jag har redan sagt att giftnämnden är ett beslutande organ. Därsitter, som jag sade, även ledamöter av . Giftnämndensvilja att verkligen seriöst pröva dessa frågor kommer icke minst till uttryck idet förbud som utfärdades så sent som . Jag tycker det är orimUgt,, att I talarstolen här I utan någon som helstbevisföring Ifrågasätta giftnämndens opartiskhet. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs, men bordlades åter betänkande nr 39,skatteutskottets betänkanden nr 39 och 42, lagutskottets betänkande nr 13,utbildningsutskottets betänkande nr 21, jordbruksutskottets betänkanden nr3542 och 45 samt inrikesutskottets betänkanden nr 17-19. betänkanden nr 26-30 samtskatteutskottets betänkanden nr 37 och 40 föredrages och debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden framstäUes underden gemensamma överläggningen. Härefter föredrogs finansutskottets betänkanden: nr 26 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1971:108 omfortsatt tUlämpning av aUmänna prisregleringslagen (1956:236) jämte motioner, nr 27 ianledning av motioner rörande Investeringsfonderna, nr 28 i anledning av motioner rörande lättnader ikreditrestriktionerna för mindre och medelstora företag, nr 29 i anledning av motioner om parlamentariskbesparingsutredning m. m, och nr 30 i anledning av Kungl, Majts I propositionen 1971:115gjorda framstäUning rörande de allmänna riktlinjema för den ekonomiskapolitiken jämte motioner samt nr 37 i anledning av motioner om åtgärder vidbeskattningen i syfte att främja sparandet och nr 40 i anledning av Kungl, Majts proposition angående kompletteringav riksstatsförslaget för /72, m, m, jämte motioner. Hen (); Jag skah i all huvudsak uppehåUa mig vid näringslivets ochenkannerligen industrins investeringar. kommer sedan ätt talaom skatteproblemen och kommer bl, a, att något beröra de frågor somsammanhänger med priskontroU. När det gäller de fundamentala problemen i samband medIndustrins investeringar har jag vid ett par tidigare tiUfällen under debatteri år i karakteriserat regeringens instäUning på ungefär det härsättet: det finns två grundläggande misstag i regeringspolitiken. Det ena äratt det inte går att förena å ena sidan önskemål om och krav på tUlräckliginvesteringsoptimism och satsningsvilja inom den form av företagsamhet som vårtrelativa välstånd och relativt starka samhällsekonomi nu bygger på med, å andrasidan, en inställning som är tveksam eller del-vis fientUg tiU hela dennaföretagsforms framtid och utvecklingsmöjligheter. Här hjälper det inte medtigandet från de flesta regeringsledamötemas sida. Det behövs en vilhghet attpå ett positivt sätt delta i debatten, även om deltagandet skuUe leda till säger emot de egna extremisterna. Det andra misstaget är att de stimulanser som regeringenvih ge är otiUräckUga mot bakgrund av det aktuella läget när det gäUersysselsättningen och situationen inom näringslivet över huvud taget. Jag skallta ett par exempel på det. Jag viUgärna säga, herr talman, särskilt till utskottets ordförande, att det förmig har varit nästan obegripligt att det nu tett sig nödvändigt för såvälregeringen som dess utskottsmajoritet att etablera en motsättning kringinvesteringsfondemas användning. Däremot skulle det inte förvåna mig alls omfinansminister numera i vatie fall tyst för sig själv -beklagar atthans vänner i utskottet varit så tih den grad föhsamma gentemot regeringen, ivarje fah på den här punkten.