prot · FU0990 · 1971-12-31 00:00:00 — Steget mot att man nu skaU få ett merasjälvständigt utvärderingsinstrument ett gammalt krav inte minst frånmoderata samUngspartiet markeras av den möjUghet nu skallfå att i ärenden rörande forskning och utveckhng kunna delegerabeslutanderätten tUl nämnden. Jag menar att denna delegation bör användasflitigt och detta inte bara för utläggande av forsknings- och utvärderingsuppdragoch hknande utan också för redovisningen av det material som kommer in medanledning av fuUgörandet av dyhka uppdrag. Resultaten skaU redovisas offenthgtoch omgående det skaU nämnden se tUl så att en öppen och på sakmaterialgrundad debatt kring de här för samhäUet utomordentligt viktiga frågorna bUrmöjhg. Som positivt vad det gäller nämndens sammansättning kanman konstatera, att enhgt utskottets mening bör i nämnden beredas utrymme förparlamentariker. Det överensstämmer med meningen i motionen 1266 från moderathåll. Parlamentariker är ju i eminent grad, för att citera propositionen än engång, företrädare för samhäUsintressen. Även om tUlskapandet av en särskUd , a.utvärdering av skolans arbete visserUgen otUlräckUg för skoldebattens akutasituation; jag återkommer strax därtlU utgör en positiv del av propositionen,så kan detta kanske inte döha det faktum att den i vissa avseenden är htetmager. Vi är - det får vi aUtså inte bortse från och glömma barahalvvägs eUer något sådant mot målsättningen att tlU den pedagogiskaforskningen och utbildningen avsätta av driftkostnaderna. Om jag Intemissminner mig har föreslagit någonting på 26 miljoner, ochdet blev i propositionen endast 20 mUjoner kronor. Även om den hårdanedskärningen tUlskrlvs det kärva ekonomiska kUmatet och det får man onekhgenta hänsyn tlU hoppas man att hen och departementet i fortsättningen änmera skall inse den utomordentliga betydelse som måste fästas vid fuUföhandeteUer uppföhandet av våra utbUdnlngsreformer, och de är ju ganska många. Det finns trots aUt i Kungl, Maj:ts förslag tillskott tUlforskning och forskningstjänster det skaU givetvis erkännas, och detta fårman vara tacksam för men det är inte särskUt mycket. Det får ändå sinotvetydiga betydelse med hänsyn tUl att området är ganska underutvecklat. Och jag är helt överens med om att detständigt ökade behovet av kunskap om Internationella utbildningsfrågormotiverar en särskUd professur i internationell pedagogik, men jag anser förmin del att det borde ha slagit igenom också i namnet på den professur somTorsten Husen skaU bh förste Innehavare av. Även om Husens efterträdare somInnehavare av den föreslagna professuren bör ägna sig åt forskning i sådana härfrågor och bör vara specieUt meriterad härför så skaU det vara är jagmedveten om att vissa garantier kan skapas för att detta kommer att ske även påett annat sätt än det jag har talat om här, så det behöver vi kanske inte vara särskUtoense om. Vad däremot beträffar en ny vetenskapUg utbUdning Iämnesmetodik, så föreslås på grundval av vissa tankar som framförts avpedagogikutredningen har varit mne på det också att en ämnesmetodiskforskarutbUdning som leder fram tUl doktorsexamen vid samhällsvetenskapligfakultet skall komma tiU stånd. Den examen avses ge behörighet och här är välen springande punkt för lektorstjänst i gymnasieskolan. Enhgt denprincipskiss som utförts av utredningen och som redovisas i propositionen skuUesjälva ämnesutbildnmgen inom den här forskarutblldrungen bh, som jag måstebedöma det, otUlräckhg endast ca 4,5 terminer. Därför måste en förskjutningtUl förmån för ämnesutbildnlngen ske i relationen meUan å ena sidan pedagogikoch metodik och å andra sidan undervisningsämnet. Därvid skulle emeUertid det är den andra sidan av saken en högst oförmånhg effekt uppstå på det redan i förslaget relativt begränsadeutrymmet för pedagogiska och metodiska studier före avhandlingsarbetet.Föredragande statsrådet ansluter sig tUl pedagogikutredningensförslag men anser att relationerna mellan ämnesstudier, pedagogik ochämnesmetodik bör kunna växla beroende på ämnets art. Ingen anvisning ges dockom hur detta skaU kunna ske på ett sätt som tUlfredsstäUer både kravet påtilhäckUga ämnesstudier för behörighet som lektor vid gymnasieskolan och kravetpå erforderhga pedagogiska och metodiska studier för en doktorsexamen ipedagogik. Eftersom inte heller pedagogikutredningen i sin på denna punktganska summariska behandhng har beaktat detta problem - och jag menar att detverkligen är ett problem borde egenthgen förnyade överväganden göras och nyttförslag framläggas. Den akuta problematiken vars huvudpunkt - jag nämnde detnyss -är kopplingen meUan den nya ämnesmetodiska forskarutbUdnhigen ochbehörigheten för lektorstjänst vid gymnasieskolan kan emellertid också lösas,åtminstone hjälphgt, på det sätt som anges i reservationen 2. Frågan ombehörighet eUer ej för sådan lektorstjänst håUes tUls vidare öppen. Myckettalar för att doktorsexamen i pedagogik med ämnesmetodisk Inriktning avseendevisst ämne mte kommer att ge samma undervisningsunderlag ochundervisnhigsskickhghet i Ifrågavarande ämne som gällande meritermgsväg ochmeriteringskrav. För vissa andra verksamhetsområden är den nya ämnesmetodiskadoktorsexamen måhända lämpligare. Ja, jag tror t. o. m. att den kan vara det,utan att här ta upp tiden med att specificera varför det kan förhåUa sig så. Jag vUlmed detta yrka bifall tUl reservationen 2. Som jag tidigare nämnde kan en reorganiserlng av dennuvarande tUl anknutna och försöksverksamhet på trohgen bh en lämpliglösning av frågan om utvärdering av skolans arbete. Den akuta situation somskoldebatten har råkat In I - och där den otvivelaktigt nu befinner sig manmåste vara döv och bhnd, om man Inte lägger märke tUl det är präglad av storovisshet och motstridiga uppgifter om skolans kvahtets-problem. Och densituationen kräver snabbare åtgärder för att någon klarhet skall kunna skapas.Därför har vi i en motion föreslagit att en kommission tUlsattes med uppgiftatt framlägga en redovisning av de faktiska uppgifter som går att fåfram om undervisningsresultaten i , och gymnasiet.Fackskolan försvinner ju nu m i gymnasiet, men den har givit vissa resultat som kan undersökas. Pedagogisk utbildning och forskning Pedagogisk utbildning och forskning Kommissionensuppgift skaU aUtså vara av rent klarläggande karaktär. Inte I första hand attpresentera förslag tUl åtgärder; de kan relativt snabbt framkomma sedan pågrundval härav. Och för att garantera ett objektivt undersökningsresultat detär det vi är ute efter bör kommissionen få parlamentarisk sammansättning. Meddet ges i aUa fall en hel del garantier för objektivitet i de ohka bedömningarsom görs. Klart är emellertid att kommissionen skaU få anUta expertis. Det ärså självklart att det egenthgen inte behöver sägas. Jag ber med detta att få yrka bifaU tUl reservationen 1. Slutomdömet rörande propositionen om pedagogisk utbUdningoch forskning kan, som jag ser det, inte bh översvaUande berömmande.Propositionen rymmer en myckenhet ord och en myckenhet tankar som i positivanda slår fast nödvändigheten av pedagogisk forskning och utveckhng. Men åandra sidan får man akta sig för att låta detta, hur välformulerat det än kanvara, undanskymma det faktiska resultatet, nämhgen att insatsen ändå icke är såsärdeles stor och sannerhgen inte revolutionerande. SkaU orden och tankarnakunna bh verkhghet av högre dignitet, fordras det nog större krafttag av bådeekonomiskt och organisatoriskt slag. Det är möjUgt att samhällsekonomin IntetUlåter detta, men då bUr det heUer mga krafttag. Man kan väl slå fast att färdvägen så att säga måste varaatt mer skall satsas på forskning och utveckling. Samråd och samarbete med denpraktiska under-visningens män och kvinnor är nödvändiga och självfaUet heltnaturhga. Propositionen talar om en fortlöpande kontakt meUanutbildningsforskningen och det praktiska arbetet mom utbildningsväsendet somoundgänghg, och det är aUdeles riktigt. Detta har det viU jag säga lärareoch skoUedare vetat . Att det änthgen gått upp också förUtbUdningsdepartementet och att man nu givit uttryck åt det är, tycker jag, enframgång för fältets arbetare, och dem skulle jag vilja gratulera tUl denframgången. Jag kan också kosta på mig en gratulation tlUUtbUdningsdepartementet och , HenGUSTAFSSON i (s): betänkande nr 12, somkammaren nu behandlar, kan i stort sett föras tUlbaka på delspedagogikutredningens betänkande, som avlämnades i aprU 1970, dels densärproposition nr 1971, som Kungl, Maj:t med anledning härav lade framden . Dessutom tar man i betänkandet upp vissa frågor omlärarhögskolorna och de samhäUsvetenskapUga fakulteterna. Eftersom utskottet ärenigt i sina förslag utom på två punkter, skaU jag fatta mig relativt kort omde punkter där enighet förehgger men stanna något längre Inför de tvåreservationerna. , som fick sina dhektiv 1967, hade tUlhuvuduppgift att framlägga förslag om samordning och arbetsfördelning mellanpedagogiska institutioner vid lärarhögskolor och universitet. Utredningen föreslår nu också att man på studieorternabildar Institutionsgrupper för pedagogik. Dessa institutionsgrupper skall pårespektive orter ha hand om vissa gemensamma angelägenheter. De mestbetydelsefuUa av dessa är forskrUng, forskaratbUdning, studieplaner samt Sedan kan man också, om man vUl, ta hand om andraangelägenheter, alltefter de lokala förhåUandena, För att ytterUgare främja samordningen föreslås att manvid nyplanering av pedagogiska Institutioner vid universitet och lärarhögskolabör eftersträva gemensamma lokaler. Vidare föreslår man bestämmelser om ömsesidigtjänstgöringsskyldighet för personal vid respektive institutioner. Utöverdessa förslag framlägger utredningen också förslag om nya forskartjänster, omämnesmetodisk forskarutbUdrung, om de pedagogiska Institutionernasservicefunktioner och om dokumentation i pedagogik. Propositionen biträder i sin tur i aUt väsentUgtpedagogikutredningen när det gäller samordrungsförslagen,institutionsgruppernas arbetsuppgifter, ämnesmetodisk forskarutbUdning ochdokumentation i pedagogik. I övrigt InnehåUer propositionen bl. a. förslag ominordnande av i i den samhällsvetenskapligafakulteten vid och, såsom berörts av tidigare talare,förslag om en reorganlsation av utveckhngsarbetr, ochförsöksverksamhet inom , som innebär bl. a. en ändrad ochbreddad sammansättning och möjUgheter tUl beslutsrätt i vissa ärenden, såsom detidigare talarna också varit inne på, föreslår enhäUigt bifaU tUlpropositionen i vad avser samordning av de pedagogiska institutionerna viduniversitet och lärarhögskola. Likaså tillstyrks enhäUigt blfaU tUlpropositionens förslag om dokumentation I pedagogik, om iGöteborg inordning i , om reorganlsation av utveckhngsarbete och försöksverksamhet, om försöksverksamhetmed ämnesmetodisk forskarutbildning samt om inrättande av professurer ochövriga tjänster. I sistnämnda avseende föreslår emeUertid utskottet dessutom, aUtsåutöver propositionen, att Kungl. bemyndigas inrätta en professur ipedagogik vid fr. o. m. den I juU 1972. Om två ting, herr tahnan, har oenighet uppstått iutskottet, vilket framgår av reservationerna och tidigare anföranden. Det första gäUer förslaget om att tUlsätta enparlamentarisk kommission, vilket berört, för att snarastframlägga faktiska uppgifter angående undervisnmgsresultaten i grundskola ochgymnasieskola, som det heter i reservationen. Bakom den reservationen stårrepresentanterna för moderata samhngspartiet ensamma. De övriga fyra partiernahar avstyrkt det förslaget. Utskottets motiv för att avstyrka förslaget om enparlamentarisk kommission är att det anses vara och denreorganiserade nämndens uppgift att skaffa fram fakta om undervisningsresultaten,I detta instämmer även moderata samhngspartiets representanter när det, som manuttrycker sig i motion nr 1266, gäller "på ". UppenbarUgenskUjer man här å ena sidan på vad man kallar "" och åandra sidan vad man kaUar "". För utvärderingar på längre siktaccepterar man således den reorganiserade nämnden, men för en, som man säger,redovisning av "faktiska uppgifter angående undervisningsresultatet"kräver man en parlamentarisk kommission. Det kan ju inte vara detparlamentariska som skUjer, ty även den reorganiserade Pedagogisk utbildning och forskning Pedagogisk utbildning och forskning nämndenskaU enhgt utskottets mening ha ett starkt parlamentariskt Inslag. Men om numoderata samlingspartiet med uttrycket "faktiska uppgifter angåendeundervisningsresultatet" menar någon form av utvärdering, vUket manrimhgen borde mena, så tar ju en sådan sin tid, och en parlamentariskkommission kan knappast komma i gång tidigare och snabbare genomföra arbetet änden reorganiserade nämnden. Båda organen har vidare att vända sig tUl i stortsett samma krets av forskare som skall göra arbetet, om kompetensen skaU hållaspå en någorlunda försvarbar nivå. Återstår således bara att förklara moderatasamUngspartiets ståndpunkt med att man vUl ha en enklare form av utvärderingsom det går fortare att göra, men en sådan kan ju hka väl göras genom denreorganiserade nämnden var inne på att den skulle habeteendevetenskaphg expertis om nu sådana enklare kartläggningar verkUgen kantUlföra skoldebatten det större djup i det här avseendet som . För övrigt kan man ju ermra om att har låtitinitiera en rad forskningsprojekt som bl. a. innebär just utvärderingar avskolans verksamhet på en rad viktiga områden. Jag utgår från att med det starka intresse för kvahtet sommoderata samlingspartiets representanter har när det gäller vår utbUdning, såviU man också vad beträffar utvärderingar eUer kartläggningar avutbildnings-resultat värna om kvaUteten. KvaUtativt goda undersökningar på dethär området är mödosamma och tar tid. Låt mig så övergå tUl den andra reservationen. Den gällerämnesmetodisk forskarutbildning och är gemensam för ,och moderata samlingspartiets representanter. Frågan om ämnesmetodisk forskarutbUdning är gammal. Redan1946 års skolkommisslon behandlade den. togs den upp av 1960 årslärarutbUdningssakkunniga som kom med ett förslag, vUket dock inte genomfördes.Pedagogikutredningen hade att enhgt sina direktiv pröva frågan och har lagtfram ett förslag, som Innebär att man efter den grundläggande utbUdningen skaUkunna få en fyraårig ämnesmetodisk forskarutbUdning. Den skaU bestå av ca 50poäng pedagogik och metodik, ca 30 poängs studier i ett visst ämne samt ca 80 poängsavhandlingsarbete. Förskjutningar i poängtalen skaU kunna ske beroende påämnets art. Denna utbUdning skaU ge behörighet tUl tjänst som gymnasielektor iämnet i fråga. Propositionen ansluter sig tUl utredningen och föreslårförsöksverksamhet I ett begränsat antal ämnen det sistnämnda bör kanskepoängteras. Utskottet biträder propositionen i denna punkt. Även reservanternabiträder förslaget om försöksverksamhet men är tveksamma huruvidalektorsbehörighet skaU ges i ämnet i fråga. Man förordar i stället ettdispensförfarande. Det har länge varit ett önskemål att man skuUe få en sådanhär ämnesmetodisk forskarutbUdning, SkuUe den nu inte kunna leda tilllektorsbehörighet, torde den inte komma att locka särskilt många kvahficeradepersoner, vilket jag tycker är ett skäl för att inte gå dispensvägen. Sedan är det klart att detta är en alternativ väg tUllektorsbehörighet. Att den medför kortare ämnesstudier än vad den vanhgaförskämt- bUdnlngengör finns det ingen anledning att sticka under stol med. Men då får man ju vägadetta mot de fördelar det innebär att få personer med de pedagogisk-metodiskamomenten i utbUdningen bättre tiUgodosedda. Dessutom kan man på tal om kvaUteti ämnesstudierna erinra om att i botten, dvs. i grundutbUdningen, harvederbörande ändå 60 poäng eUer 3 betyg, som det tidigare hette, i ämnet. TUldetta läggs ytterUgare 30 poäng i ämnesstudier, DärtUl kommer ettavhandUngsarbete på 80 poäng eUer , vUket rimUgen måste innehålla en heldel av ämnesstudier. Det skaU medges att det bUr en differens här meUan s, k.vanUga lektorer och dessa ämnesmetodiska lektorer, men det är en differens påen, om jag så får uttrycka mig, rätt hög nivå, och där betyder sådana härdifferenser relativt sett mindre. Jag tycker att man kanske skall betona det Idetta sammanhang. Jag vUl med detta, hen talman, under konstaterande av enbetydande enighet Inom utskottet, yrka bUaU tUl utskottets förslag på aUapunkter. Pedagogisk utbildning och forskning Hen () kort genmäle; Jag vlU helt kort anlägga ett par synpunkterpå i anförande beträffande den ämnesmetodiskautbildningen. Utskottet framhåller attutbildningen skall ske försöksvis. Ja, det är bra. Vi tycker att det fhins skälför att denna försöksverksamhet kommer tUl stånd. Men frågan gäUer jubehörighetsreglerna för lektorstjänst. Vi menar att det är praktiskt tagetomöjligt att bedriva försöksverksamhet med behörighetsregler. Man vinnerIngenting på att redan nu ta ställning I den frågan. Vi menar att det är merapraktiskt att tlUämpa dispensförfarandet. VI tror Inte heUer att risken skuUevara särskUt stor för att det Inte skuUe gå att locka lämpUga forskarstuderandetlU denna form av forskarutbUdning, HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag tycker nog att utskottets ärade talesmannågot bagatelliserade betydelsen av djupare ämneskunskap för lektor i gymnasieskolan. Mindre kunskaper eUer bristande kunskaper kan inte på detstadiet i aUa fall uteslutande ersättas av vad man brakar kalla förämnesmetodik. Det vågar jag verkUgen påstå. Det är svagheten här attämneskunskaperna, behörigheten i själva ämnet, inger sådana farhågor. Har man igymnasieundervisningen upplevt hur lärare med svag ämnesteoretisk underbyggnadpå grund av detta faktiskt har råkat Ula ut och misslyckats, är man tveksam,omatt släppa fram en rad gymnasielektorer med den kompetens som en doktorsexameni ämnesmetodik skuUe Innebära, Vad beträffar den av oss föreslagna kommissionen är detriktigt som i sade, att vi med den avser att snabbarefå fram resultat än vad som är möjhgt med en nämnd Innan den bhr reorganiserad.VI tycker att den akuta skolsituationen nu är präglad av ovisshet ochmotstridiga uppgifter - faktiskt kämpande med varandra angående skolanskvahtetsproblem. Vi måste få klarhet på den punkten så snabbt som det överhuvud taget är möjligt och så objektivt som en Pedagogisk utbildning och forskning sådanundersökning kan göras. Vi anser att en kommission där den parlamentariskasammansättningen i och för sig Inte är det allra viktigaste, eftersom dennaockså kommer in i nämnden med hänsyn till tidsfaktorn och det akuta behovetkan vara den bästa lösningen. På , dvs. när vi får nämndenreorganiserad och den förhoppningsvis verkar ungefär på det sätt som jag villetolka propositionen på, är den nämnden naturUgtvis kontinuerUgt och på långsikt det lämpligaste utvärderingsinstrumentet. Jag menar att det bara är iakuta situationer som man kan påkalla en specieU kommission. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle; TUl hert -vill jag bara säga, attjag har en annan uppfattnmg än han om vad en dispensväg skulle medföra; Jagtror att det skuUe bh sämre rekrytering på den vägen. Där kanske åsikt står motåsikt jag skall inte gå in mera på detta. Däremot skuUe jag vilja fråga : Vad är detsom säger att en parlamentarisk kommission skuUe kunna komma i gång snabbare änden reorganiserade nämnden och starta sådana undersökningar, även om det ärenklare utvärderingar som är ute efter? Jag vUl erinra om paraUeUen kanske inte är helt korrekt,men nästan att tiUsattes I mitten ; jag vet inte denexakta tidpunkten. , - aUtså börjar mankomma i gång med projekt, som annonserats . Man kan beräkna att dettaprojekt i sm tur tar åtminstone , innan det bhr några resultat över huvudtaget. Efter de första prehminära resultaten dröjer det kanske ytterhgare ettår. Innan man får slutresultaten. Sådana undersökningar Innebär aUtså en långprocedur. Jag tror mte man vinner någonting på snabba kartläggningar som herrNordstrandh säger att han är ute efter, nämhgen för att få ett större djup påskoldebatten, få den bättre och mera hyfsad, få svar på frågor, få klarhet Ifrågor. Jag har svårt att tro att man kommer särskUt långt med sådana enklakartläggningar. Det är min bestämda uppfattrung att den reorganiserade nämndenlika väl skulle kunna användas för detta, och därför tycker jag att denparlamentariska kommissionen är onödig. () kort genmäle: Exemplet med var nog, som antydde, inte det aUra bästa i den debatt som vi nu för. utredningen om skolans inre arbetsförhållanden haren blandning av uppgifter på kortare sikt och på mycket lång sikt. Jag menaratt den reorganiserade nämnden kommer att bh av hknande karaktär. Detta äringen kritik mot uppläggningen av vare sig eller den reorganiseradenämnden, utan det bara är så. Motiveringen för den specieUa kommissionen är således attden kan radikalt koncentrera sig på den snabba och kortsiktiga bedömningen här taget i bemärkelsen att den skaU ske snabbt av den akuta skolsituationen. HerrGUSTAFSSON i Barkaby (s) kort genmäle; Jag uppfattade Inte heUer som en kritik mot den reorganiserade nämnden och jag sade att det kanskeinte är helt bra att dra en paraUeU med , men det är nog inte en så dåUgparaUell i aUa faU. Man sysslar ändå med skolforsknlng på båda kanterna. Det äraUdeles klart att i finns en blandmng av kortsiktiga och långsiktigaprojekt, men så bhr det i aUa organ som skaU syssla med utvärdering. Vissasaker går kanske att utvärdera ganska snabbt, medan andra tar . Men jag tror inte att det finns någon möjhghet att på kortsikt få klarhet i de såvitt jag fattar det stora frågor som hen Nordstrandhtalar om. Det framgår av två motioner den tidigare och den nuaktueUa att man är ute efter att få klarhet I vissa saker och att få tUlstånd en bättre debatt, dvs, underlag för debatten och bättre kunskaper om hurskolan fungerar. Jag tror tyvärr inte att det fmns någon kort väg tUl detmålet, , Det är därför jag är skeptisk mot den parlamentariskakommissionen och jag bhr det kanske ännu htet mer när betonar,som han gör i fiera Inlägg, att det är de snabba rycken för att låna ettuttryck från annat håU som skuUe vara bra I det här sammanhanget. Jag trortyvärr Inte, , på snabba lösningar utan jag tror att dessa frågormåste ta tid. Vi får ge oss tiU tåls och använda den tid som fmns tUl att föraen så hygghg debatt som möjhgt på detta område. Vi är ändå inte helt renons påkunskaper och vi kanske kan använda dem på ett något hyggligare sätt än hittUlsi awaktan på att de mer långsiktiga undersökningarna bhr klara och då kan geunderlag för nya bedömningar. Pedagogisk utbildning och forskning HenWIKSTRÖM (fp): brakar vi i den här kammarenkomma in på läromedelsfrågor, av den anledningen att någon ledamothar uppmärksammat en lärobok som inte håUer måttet i något hänseende. Då brukarvi sä småningom ena oss om att vi inte skall debattera den saken, därför att viskaU awakta läromedelsutredningens betänkande. Jag har i ett särskUt yttrande, som är fogat tUl dettabetänkande, belyst hur orimhgt det nya avgiftssystem är som propositionenföreslår för praktisk prövning av läroböcker, systemläromedel ochsystem-hknande läromedel. Jag har bl a, påpekat att det nog måste tolkas så,att ett årskurstäckande studiematerial för t, ex, högstadiets no- och SO-ämnenom 2025 häften för arbetsområden, som tUlsammans ersätter de klassiska läroböckerna,nu skuUe belastas med I merkostnad bara därför att SÖregistrerar utprövningsverksamheten. Jag skuUe gäma viha stäUa ett par frågor tlU statsrådetMoberg mot bakgrund av detta. Den första frågan lyder: Anser statsrådet att denfördyring av läromedel som jag har påtalat I det särskUda yttrandet är lämpligmed tanke på risken för att kommunerna av ekonomiska skäl då kommer att föredrablUlgare och ej utprövade läromedel av lägre kvahtet? Den andra frågan är dennaturhga; Anser inte statsrådet att det Pedagogisk utbildning och forskning skuUekunna vara motiverat att awakta läromedelsutredningens betänkande mnan manbörjar tUlämpa ett sådant nytt avgiftssystem? Jag finner mte att den första av herrWikström påtalade konsekvensen behöver inträda. Om detta hanteras på rätt sättäven av läromedelsförlagen behöver det inte bh någon särskilt stor belastning.