prot · FU09109 · 1971-12-31 00:00:00 — Men hänvisning tUl det anförda anhåUer jag om kammarenstiUstånd att tUl hen jordbraksmlnistem få stäUa föhande frågor: Anser statsrådet att stämbandsoperationer strider motlagrummet i lag om djurskydd , att "djur skall behandlas väloch såvitt möjligt skyddas mot hdande"? Om så är faUet, vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtagaför att dessa operationer skaU bringas att upphöra? Denna anhållan bordlades. § 12 Inteirpellation ru- 167 om sysselsättningsfrämjandeåtgärder för universitets- och högskoleutbildade Ordet lämnades på begäran tUl Hen (), som yttrade: har tiUströmningen tUluniversiteten och högskoloma ökat mycket kraftigt. var antalet nyinskrivna vid de högre utbUdningsanstalterna cirka 7 000 . /71 uppgick antalet nyinskrivna tUl drygt 27 000, -vilket Innebär att en fyrdubbUng ägt rum . Som en följd härav har också antalet examinerade starkt ökat. Inom de s, k. fria fakulteterna vid universiteten har antalet århgen examinerade mer än fyrdubblats, medan ökningen vid de spanade utbUdnlngshnjema Innebär en dryg fördubbhng. Den kraftigaste ökningen uppvisar de humanistiska och samhällsveten- skaphga fakulteterna. Denna tendens kommer i varje fall under de båda närmaste läsåren att bestå och antalet årUgen utexaminerade således att 84 kraftigt öka. Bara från de humanistiska och samhäUsvetenskaphga fakulteternakommer inom de två närmaste åren att examineras mer än Nr 109 15 000 personer. skedde tlU en början en ökning avefterfrågan på högutbildad arbetskraft, som i stort settsvarade mot det ökade utbudet. har antalet nyexaminerade frånuniversitet och högskolor överstigit efterfrågeökrungen på sådan arbetskraft.Procentandelen arbetssökande bland de nyexaminerade visar en svag ökning,vilket I absoluttal Innebär en stöne ökning med hänsyn tUl det ökade antaletutexaminerade. Den aktueUa arbetslösheten bland de högutbUdade är svår attexakt fastställa genom att beräkningarna baseras på olika metoder, men dentorde uppgå tUl minst 2 000, Utöver den arbetslöshet som registreras i form avarbetslösa bland arbetssökande vid arbetsförmedlingarna finns på detta områdeen betydande dold arbetslöshet, som yttrar sig I att de nyexaminerade antingenfortsätter studier utöver grundexamen utan att dessa studier är erforderhga föravsedd yrkesverksamhet eller helt upphör med sina studier utan att övergå tillyrkesverksamhet; det senare är särskUt vanligt bland nyexanunerade kvinnor,DärtUl kommer att ett antal av de arbetssökande som uppger sig ha arbete,sysselsätts Inom I förhåUande tUl utbUdningen helt Inadekvat verksamhet. Arbetsmarknadssituationen för de eftergymnasialt utbUdadeär således starkt oroande, och problemen kommer att förvärras iframtiden; kulmen nås sannohkt 1972/73, Förutom de åtgärder avutbildnlngspohtlsk karaktär, som detta kan föranleda, krävs uppenbarligen nuspeciella arbetsmarknadsåtgärder. Härvid kan först nämnas behovet av att erhåUafuUständig och adekvat kunskap om arbetsmarknadssituationen. Dessa kunskapermåste sedan på ett effektivt sätt överföras till arbetstagare, arbetsgivare ochstuderande på de aktuella områdena. Därutöver måste speciella åtgärder vidtas för attunderlätta utträdet på arbetsmarknaden för nyexaminerade med högre utbUdning. Degenerella arbetsmarknadspoUtiska åtgärderna är ju i -vissa faU icke relevantaför dessa grupper. Bland speciella åtgärder, som ofta åberopats frän deberördas sida, kan nämnas en organiserad praktiktjänstgöring i samhäUeUg regiunder ferietid samt en av samhäUet organiserad introduktionstjänstgöring förnyexaminerade inom både privat och offentlig verksamhet. Arbetsmarknadsverketsnuvarande akademikerförmedlare och prak-tikförmedhngar utgör ensamhäUsorganlsation, tUl vilken sådana här speciella åtgärder för dehögutbUdade skuUe kunna knytas. Det är uppenbart att åtgärder av det slag somhär har efterlysts bör vidtas med det snaraste. Med hänvisning till vad som här anförts anhåUer jag omkammarens tUlstånd att tiU herr statsrådet få stäUa föhande fråga: VUka ytterligare åtgärder planeras för att komma tiU rättamed den stigande arbetslösheten bland de universitets- och högskoleutbildade? Denna anhåUan bordlades. Nr 109 § 13 Interpellation nr 168 ang,stöd åt flskare vid ostkusten 15 oktober1971 Ordet lämnades på begäran till ------------------- Hen SCHÖTT (m), som yttrade: Omfattningen av skadoma på ålbottengamen isamband med septemberstormarna på ostkusten börjar nu kunna överbhckas. Stormenhade sin största styrka vid och uppmättes -vidÖlands norra udde. För många fiskare betydde stormen rena katastrofen, särskUtdärför att avsevärd del av ålfisketiden återstod. Skadornas omfattning inom län harfiskerikonsulenterna där beräknat tlU över 200 redskap eUer över 800 000kronor. Däri ingår då inte InkomstbortfaU på grund av utebhvet fiske. Då denutebhvna fångsten beräknats tlU chka , skuUe detta inkomstbortfall efter ett pris av ,/kg ha uppgått tUl . Skadorna och deras föhder är av sådan omfattning att stödi en eller annan form erfordras, 1970 var också ett dåhgt ålfiskeår, ochstormama åstadkom därtill stora avbräck. Någon återhämtlng haralltså Inte kunnat ske. Är 1969, då stormen förstörde fiskredskapen längs delarav ost-, syd- och , stäUde vissa medel till förfogande förbidrag till de svårast drabbade. Liknande hjälp bör sättas in även . Med stöd av vad här anförts hemstäUes om kammarenstillstånd att tUl herr jordbraksmlnistem få rikta föhande fråga: Har hen statsrådet för avsikt att vidta särskilda åtgärderför att hjälpa de fiskare efter ostkusten, som våUats svåra eknomiska avbräckgenom stormama ? Denna anhållan bordlades. § 14 Interpellation nr 169 ang. sjötrafiken tiU Ordet lämnades på begäran tiU HerrWENNERFORS (m), som yttrade; Lotsorganisationsutrednlngen föreslog 1968att lotsser-vlcen vid Landsorts, och lotsplatser skuUeindragas och att all lotsnlng i skulle koncentreras tUlleden StockholmSandhamn, Förslaget utsätts för en nedgörande remisskritik, ochriksdagens beslut föhde mte aUs utredningen i detta avseende. Trots detta beslut i för bara sedanarbetas det på ett projekt som indhekt Ugger i hnje medlotsorganlsa-tionsutrednlngens förslag att koncentrera aU trafik och lotsnlngtUl Sandhamnsleden, har nämligen I skrivelse tillsjöfartsverket begärt att leden StockholmSandhamn uppmuddras tUl samt att ledens bojar och prickar ersätts med bottenfasta fyrar och att leden försesmed förbättrad utrustning för radamavlgering. De naturvårdande myndigheterna avser att tankfartyg på 40 är absolut maximum för trafik i . Dessabåtai har ett djupgående på upp tUl , finns redan en 86 led som tlUåter ett djupgående av , nämhgen LandsortDalarö- leden.Sandhamn tUlater ett djupgående av . Det bör vidare nämnas att föreskrivit atttankfartyg över den en -viss storlek skall assisteras med bogserbåtunder hela infarten till , Detta måste ske genombogsering vid passage av trånga sund, t, ex. vid Aspö i Landsortsleden och vidRevengegrundet i Sandhamnsleden, Emellertid säger det sig självt att detohelastade tankfartygets kopphng tUl bogserbåt i oftast öppen sjö i trånga"90-graders"-passager i närheten av Revengegrundet är avsevärt merariskfylld än motsvarande manöver i oftast helt sjöstilla vatten iLandsortsleden strax söder om , Från sjösäkerhetssynpunkt talar mångaskäl för , som dessutom redan är så djup som krävs. VidaretUlkommer till Sandhamnsledens nackdel att den genomsnitthgt är blockerad av ismer än varannan vinter, T. o, m, extremt hårda vintrar kan däremot Landsortsledenhållas öppen, I hamnstyrelses skrivelse anförs som skäl atten containerterminal färdigställts i , De containerfartyg som anlöperStockholm har ett djupgående av . Järnvägsfärjornas djupgående är , och de nyhgen bestäUda Finlandsfärjomas djupgående tordeknappast överstiga . Icke något av dessa fartyg kräver fördjupning avSandhamnsleden, som tUlåter ett djupgående av . Man pekar också på de ständigt ökande sjöfartsavgifternaoch att bl, a. Införandet av lokal fyravgift skuUe försämra hamnenskonkurrensförmåga. Detta påpekande står dock mte i överensstämmelse medförhållandet att lotsavgiften I motsvarande grad sänkts. Dessutom har praktiskttaget varje tankfartyg av den storlek som avses I skrivelsen lots hela vägenfrån , Utöver alla de tungt vägande skäl som talar emot dettaprojekt tUlkommer kostnadsaspekten, Farledsfördjupnlngen, byggandet av bottenfastafyrar och förbättrad utrustning av radarnavigeringen kan beräknas kräva eninvestering på . Att genomföra en så kostnadskrävandeinvestering då en farled med det önskade djupgåendet redan finns är mtelämphgt. Vidare måste hänsyn tas till alla de skUda faktorer som är integreradei den synnerUgen komplexa frågan. Jag tänker härvid icke minst på sjösäkerhetsfrågorna,som i verksamhet aUtmer fått ge vika för snävaratlonahseringstekniska och värdeekonorruska faktorer, MöjUgen kan företrädareför anföra att de försöker uppfyUa kravet på"affärsdrift", I så faU bör den svenska sjösäkerhetspolitlkenomprövas. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstiUstånd att tiU herr kommunikationsministern få framställa föhande fråga: Anser hen statsrådet det är lämphgt att investera i enfarledsfördjupning av Sandhamnsleden i närLandsortDalarö-leden redan uppfyller de framförda kraven? Denna anhåUan bordlades, § 15 Anmäldes och bordlades Kungl. Majts proposition nr127 med förslag till lag om ändring i taxeringsförordningen(1956:623). Nr 109 § 16 Meddelande ang. enkla frågor 15 oktober1971 Meddelades att föhande enkla frågorframstäUts, nämligen Nr 299 Hen (vpk) tUl herr försvarsministern angåendemilitära studiebesök m, m, i och NATO-länder: Anser statsrådet ömsesidigt kadettutbyte och studiebesökfrån bhvande officerare från den svenska försvarsmakten och NATO-län-dersmilitära enheter lämpUga med hänsyn tUl roll som neutralt land? Nr 300 (vpk) tUl hen socialministem angåendesemesterersättningen för ledighet vid barnsbörd: Avser statsrådet att ta initiativ tUl ändring avbestämmelserna så att en kvinna som utnyttjar den laghga rätten tUl sexmånaders ledighet vid barnsbörd också får rätt tUl semesterersättning och Icke som endast ? Nr 301 (vpk) tUl hen utrikesministern ommedlemskap för Tyskademokratiska republiken i (): Hur ser utrikesministern på frågan om Tyska Demokratiska Repubhkens medlemskap i () och Sverigeshållning tUl detta lands ansökan om medlemskap? Nr 302 () tUl herr utrikesministemangående rätten för minderåriga bam att leva tUlsammans med sina föräldrar; Är regeringen beredd att vidtaga åtgärder för att påverkaenskilda medlemsländer i FN tUl en bättre efterlevnad av FN:s konvention om demänskhga rättighetema, speciellt när det gäller minderåriga bams rätt att levatillsammans med sina föräldrar? Nr 303 Fra andre vice talmannen () tillherr finansministem om inflationsskydd i skattesystemet genom indexreglering: Avser finansministern I nuvarande läge ompröva sinhistäUnlng till Inflationsskydd i skattesystemet genom indexreglering? Nr 304 Fru andre vice talmannen () tillherr finansnunistem angående tidpunkten för tillsättande av utredning omkostnadsfördelningen meUan stat och kommun; När avser finansministem tillsätta den av tiksdagenbeslutade utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun? Nr 305 Hen () tUl hen socialministern angåendebenämningen på stathga institutioner: Anser statsrådet att statliga institutioner börges namn efter regeringens ledamöter medan dessa är i aktiv politisk 88 verksamhet? Nr 306Herr Äomanui (fp) tUl hen handelsministem om betalning med rMr lUV check i detahhandeln: den medverka tUl att de som har checklön och andra checkkontonåter får möjlighet att betala med check i detahhandeln om godkändlegitimation uppvisas? Nr 307 Hen i (vpk) tUl herrsocialministem angående bestämmelsema om ut-vidgad rätt tUlförtidspensionering: Anser statsrådet att det finns anledning till förtydligande av gällandebestämmelser om utvidgad rätt till förtidspensionering så att syftet med1970 års riksdagsbeslut säkerstäUs? Nr 308 () tUl herr försvarsministern omkrigsplacering av reservofficer vid hemvärnsförband; VUl Försvarsministern klarlägga, huruvida en reservofficer(som på grand av sin levnadsålder ej längre är krigsplacerad vid fältförband)har möjlighet att med bibehåUande av reservofficersskapet kunna blikrigsplacerad på någon befattning vid lämphgt hemvämsförband på eher i närhetenav hemorten? Nr 309 () tUl herr finansministern angåendeåterbetalningen av överskjutande skatt; VUl hen Statsrådet, med hänsyn tUl rådande konjunkturläge, medverkatiU att återbetalningen av överskjutande skatt tidlgareläg- Nr 310 (vpk) tiU herr utrikesmlnlstem omInflytande för regeringen i fråga om statschefens utrikes resor; Anser utrikesministern att regeringen bör ha någotinflytande vid bestämmandet av målen för statschefens utrikes resor? § 17 Kammaren åtskildes ,21.