prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — Själva det förhåUandet, att dessa åtgärder mte Innebärnågot avgörande ingripande I vad som på det vedertagna regionalpohtiskaspråket kaUas den spontana utveckhngen, är i mångt och mycket orsaken tUl detvister och problem som detta förslag har skapat. När man mte kan kontroUera huvudströmmarna avinvesteringar, utan är hänvisad tiU att acceptera det privatkapitahstiskanäringsUvets koncentrationsprocess, kan verkan av ett sådant åtgärdsprogram ett sådant utflyttningsprogram bara bh margmeU och mte medföra någon avgörandeändring i utveckhngen. Man påverkar därigenom inte på något sätt processen somsådan; däremot påverkar man i bästa faU takten i processen. Att detta skuUe bryta den pågående utveckUngen är som sagten Ulusion. När det gäUer bedömningen av den frågan råder väl här knappastnågon enighet, därför att vi kommunister härvidlag har en helt annan syn. VIbetraktar förslaget om utflyttning som en margineU åtgärd, som inte kommer attbryta den koncentrationsutveckUng som är föratsedd och Om -vUken aUa övrigapartier ändå egentUgen är ense, trots aUt tal om decentraUsering här iriksdagen. har väl denna strävan att dämpakoncentrationseffekterna och utflyttningseffektema ute i landsorten ochspecieUt I skogslänen medfört att den stathga sektom på bekostnad av vissaandra rimhga bedömningar fått bh något av experimentdjur, något av pohtisktmedel där det riktiga i Och för sig skuUe ha varit att styrainvesteringsströmmarna på en vida mer generell basis och kanske i första handstyra sådana investeringar, som är OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet mindreflyttningskänshga än många av de administrativa verksamheterna trots aUt är. Jag tror också att man skall slå fast att det föreUggandeförslaget Inte I nämnvärd grad kommer att påverka storstädernas tUlväxt. VItror från kommunistiskt håll att det är en felbedömning när man säger att det ären kraftfuU åtgärd för att dämpa storstadstUlväxten. Inflyttningen tUlstorstädema är mångdubbelt större än vad denna utflyttning kommer att vara.Dessutom är inflyttningsprocessen -vida mer kontinuerhg än den anlagda och iviss mån konstlade utflyttningsprocessen. Storstädernas mycket inflytelserikaoch mäktiga ledande kommunalpoUtiker - Inte mmst har synnerhgenambitiösa planer som de inte tänker låta hejdas av utflyttningen av ett i detstora hela relativt htet antal arbetstiUfäUen inom den statUgaadministrationen. Men det är trots aUt klart att bakom utflyttningen Uggeren strävan att försöka dämpa de såväl av pohtiska som av sociala-ekonomiskaskäl ogynnsamma föhderna bland folk ute i landet och även I storstäderna avkoncentrationsprocessen som sådan. I avsaknad av medel som har möjhggjort enstyrning av investeringsschemat som helhet har man kastat fram förslaget, sominnebär att man företar en tvångslokahserlng även i den motsatta riktningen,bortsett från den tvångsförflyttning och den tvångslokahserlng I stort sompågår i motsatt riktning och som överträffar utlokaliseringen. Därför har manockså fått den situationen att man ute I landet I brist på möjligheter attpåverka Investeringsschemat i stort fortfarande i många regioner befinner sigi ett mycket besvärhgt läge. Det har medverkat tUl att både den här debattenoch hela diskussionen kring utflyttningsfrågan bhvit något av en huggsexa, därbygdepohtiska synpunkter har fått brytas mot varandra, där man slagits omfördelar och försökt att ta dem från varandra på ett sätt som varit ägnat attfördunkla det större regionalpohtiska sammanhanget och det stöne grundproblem,varav detta är en del. Just på grund av det tvångsläge som vållas av attkoncentrationsprocessen i stort trots aUt fortskrider har det I många faUbhvit en konflikt meUan det rent lokahseringspohtiska intresset och detfunktloneUa intresse, som bl. a. de ohka verken ansett sig böra föra fram ochrepresentera. Vissa delar av förslaget har från vissa synpunkter bhvit funktloneUtolämphga därför att det lokaUseringspohtiska momentet har fått väga över. Manhar varit angelägen om att soulagera bygder som man vet av andra skäl och pågrund av processen I dess helhet befinner sig i ett svårt läge. VI har från kommunistiskt håU framfört denna grundläggandekritik I motionen och också i reservationen 11, tUl vUken jag härmed vUl yrkablfaU. TUl vår kritik hör väl också en del av vad som redan haranförts här, nämUgen att den lokaUseringspoUtiska effekten av utflyttningen Idess första omgång har bh-vit mindre än vad den annars skuUe ha kunnat bh genomden i vissa avseenden något diskutabla geografiska fördelningen. När manpresenterar ett program för utlokalisering av vissa verksamheter och närsituationen är den att det specieUt är norra som har behov avlokahseringspohtiska insatser, då måste naturhgtvis ganska många förvånas över detgör väl även de norrländska riksdagsmännen av aUa poUtiska färger att ungefären tredjedel av de utlokahserade arbetstiUfäUena hamnar I en region somvisserhgen delvis har haft vissa strakturella problem men vars problem ändå ärsmå jämförda med dem som finns inom stödområdet och där dimensionen påarbetslöshetsproblemet och avfolkningsproblemet inte aUs är vad den är momskogslänen. Jag syftar här på den mycket stora utlokahseringen tUlÖstergötland, där ändå såväl som I de regionalpohtiskaplanerna och i den faktiska utveckhngen har kunnat räkna med en positiv befolknlngs-ochnäringsUvsutveckhng även utan denna typ av utlokalisering. Det är väl också ensmula otiUfredsstäUande att det egentUga bara har fått ca en tredjedelav de utlokaliserade arbetstiUfäUena och att hälften av dem har gått tlU södra skogslänen samt att skogslänen totalt - och de båda övrigaskogslänen - har fått bara ungefär hälften av arbetstiUfäUena. Från vårt håUviU vi understryka att det är angeläget att dessa skevheter kan rättas tUl iden fortsatta utlokahsering som förutsätts komma tUl stånd. Närvi har uttalat denna kritik har den inte stridit mot den positivagrandlnstäUning tiU utflyttningsåtgärder som vi i princip utifrån vårregionalpohtiska grundsyn aUtld måste ha. I det sammanhanget vlU jag därtUl riktaen hel del kritik mot de två stora pohtiska blocken här i för detsätt på vUket de har närmat sig detta förslag. Jag viU rikta kritik mot denborgerhga oppositionen, som ju ofta öch mycket i regionalpohtiska debattertalar om decentrahsering men som här enhgt vår mening på ett mycketopportunistiskt sätt har -visat sig beredd att utnyttja och pohtiskt segla upppå en häftig opinion mot utflyttningsförslaget. Det är en opinion som man ioch för sig kan ha förståelse för mot den praktiska bakgrand som har förelegat,men där en pohtisk anknytning från riksdagspartiers sida tUl den opinionen ändåhar varit ägnad att misskreditera själva grundtanken I förslaget. Dethar faktiskt t. o. m. förekommit en borgerhg motion som går ut på att man skuUeuppskjuta hela denna utlokahsering, att man skulle fortsätta att utreda ochaUtså inte få utlokaUseringen tUl stånd Uka snabbt. Därigenom skuUe det dröjaännu längre. På det sättet skuUe det bh sämre möjligheter att motverka dennedgångsprocess och den avfolkningsprocess som sker i stora delar av landet.Det går ju inte så att säga att förespråka decentralism i en partiavdelning IÖstersund eUer och sedan sitta I och säga, att här vlU vi inteha någon utflyttning utan här vUl vi ha ett uppskov och här är vi motståndaretlU utflyttning på vissa håU. Det där är en form av poUtisk opportunism somvisar att man inte så mycket bryr sig om den djupare delen av hela dennaproblematik. Decentrahsmresonemangen är aUtför ofta ett medel att vinna tUlfälUgavaltaktiska fördelar. Mendet finns också anledning att rikta kritik mot regeringen och ledningen momsocialdemokratin, som ju i rätt stor utsträckning, såvitt vi förstår, har sigsjälva att skyUa för den skarpa kritik som har kommit både från den borgerhgaoppositionen och från de anstäUdas sida. Nog har det varit åtskilhgt avklumpighet och klantlghet när det gäUde att förbereda de anstäUda och diskuteramed dem om denna utlokahsering. OmlokaUseringav viss statlig verksamhet OmlokaUseringav viss statlig verksamhet Det räcker inte när manändå skaU vidta åtgärder som innebär tvång och tryck på tusentals människor,som innebär en radikal förändring av deras anställnings- ochförsörjningssituation där de tvingas tUl ställningstaganden som de annarskanske inte räknat med. Det duger inte när man skaU vidta så omfattandeåtgärder att bara nöja sig med ett snävt och formalbyråkratisktremissförfarande där ett mycket htet antal I regel ett htet antal chefer förövrigt bara får tUlfäUe att framföra sina synpunkter och de bredare skiktenav personalen lämnas utanför. Detsättet att driva hela saken har ju gjort att utflyttningen som sådan har bhvitpohtiskt rrusskredlterad och föranlett en negativ reaktion som med engrundhgare förberedelse i mer demokratisk anda säkerhgen kunde ha und-vlklts.Man ser här aUtför mycket av den anda som präglar exempelvis och mångaandra statsföretags personalpohtik. Det är de 31 tesernas anda som talat ur dehär flyttningsdekreten gentemot personalen. Detär väl också angeläget att stryka under att det räcker Inte att bara tala omatt man skaU lösa frågan med förhandlingar, ty de vanUga fackUgaförhandlingarna borde rimhgtvis ha breddats och kombinerats också medandra samrådsåtgärder där personalens bredare skikt hade komnut tUl tals på ettmer dhekt sätt. Det går heUer inte att tala om att man , när utflyttningenkommer att beslutas, skaU ta upp förhandhngar om detaher, ty det innebär ju låter personalorganisationerna och de anstäUda förhandla under tvång. Detär inte förhandlingar. Det är i själva verket att öva press på mänruskor. SammanfattningsvisviU jag här säga att vi kommer att rösta för vår reservation nr 11. Vpk kommerockså att rösta för den reservation som förordar en lokalisering utavmyntverket tiU . är ju inget administrativt företag utanegenthgen ett produktionsföretag. Det kriterium som vanhgen har sagts skolagäUa för utflyttning av administrativa enheter och verk tUI specieUalokaUseringsorter av särskUt kvahficerad klass och särskild storlek anser viknappast vara tUlämpUgt i detta faU. Därför finner vi att de lokaUseringspoUtiskaoch sysselsätt-ningspohtiska argumenten som i det här faUet aUmänt talar mycketstarkt för bör få slå igenom. Jag-vUl tUl sist också få konstatera att vi är i det läget att ingen utav de tvåstora pohtiska blocken här i har någon verkUg lösning på detreglonpohtiska problemet. Det hänför sig tiU att inget av dem kan tänka sig attvare sig i grund förändra eUer att någorlunda kraftfuUt gripa in för attkontroUera investeringsströmmama inom det privata näringshvet. De står alltsåi detta avseende egenthgen på samma grund. Därav följer också den pohtiskavinkhng som de i rätt hög grad har haft på denna fråga. Den ena sidan har velatexploatera en tjänstemannaopinion poUtiskt. Den andra sidan har varitIntresserad av att genomdriva de här åtgärdema av pohtiska skäl och har där ien beklämmande grad struntat i samma opinion. Frånvårt håU vUl vi deklarera att vi anser att tvångsförflyttning är en belastningi vUken riktning den än går. VI anser inte att det är det riktiga sättet omman skaU diskutera i vidare mening att lösa problemet med den regionalaobalansen genom att först tillåta en påtvingad och av deflyttande i regel icke önskad förflyttning från stora regioner I landet hi tUlstorstäderna och sedan försöka att medicinera bort en hten fraktion avverkningarna härav genom att förorda en ny tvångsförflyttning. Vi ser detta somen reflex av ett system av pohtiska gmpperingar, som har valt att agera pohtiskthelt utifrån en underkastelse under den pågående kapltahstiska koncentrationenoch också med accepterande av den auktoritära personalpohtik och den maktlöshetför de flesta löneanstäUda som är ett kännetecknande drag i ett system meddenna struktur. OmlokaUseringav viss statlig verksamhet Hen (): Utskottets värderade ordförande har redan redogjort för orsakerna tiUden hvhga debatt som ägt ram I den fråga som vi diskuterar liksom för hurutskottet arbetat osv., och tiU detta har jag ingenting att tUlägga. Jagåterkommer senare tUl den kritik av regeringens handläggning av frågan som hansedan gick in på. Jag vUl också understryka den öppna attityd som vi haft ochsom jag tror varit av värde för hela denna frågas behandling. VIstår inför en debatt som väl kommer att fortsätta In på kväUen, och jag kankonstatera att av de 41 talare som var anmälda var 9 socialdemokrater och 31borgerhga, som I många stycken kommer att tala om samma motioner och sammayrkanden. Jag tror att det hade varit tUl nytta för arbete, om manhade skurit ned det antal ledamöter som kommer att ta upp samma saker. Hu-vudfråganom utlokahsering av statUga verk och myndigheter har ju varit uppe förat här iriksdagen. Man skaU kanske I detta sammanhang påminna om denlokaliseringsutredning som tiUsattes 1957 och som framlade sitt betänkande1963. Det förslag som då förelåg Innebar att man skulle flytta ut 120 verksamhetsgrenarmed tillsammans 30 000 anstäUda. Man föhde en princip som Innebar att en storgrupp skuUe håUa samman mom ett begränsat område. Dessutom föreslogs en annanmindre utflyttningsgrupp Uksom en viss separat utflyttning. Remissinstansemavar mycket negativa, och någon proposition har inte kommit i denna fråga.Anmärkningsvärt är också att inget pohtiskt parti med ledrung av dennautredning har föreslagit att man skuUe fuUföha den här frågan. Närman på nytt drog upp debatten fick förstbyggnadsstyrelsen och fortiflkatlonsförvaltnlngen I uppdrag att fortlöpandeförsöka ta stäUning tUl planeringen av lokaler för stathg verksamhet och attöverväga lämphg lokahsering utanför . Detta skuUe göras isamråd med berörda myndigheter. Men 1969 kom tiUbaka och sadeatt man behövde ha en särskUd arbetsgrupp för att bereda frågan om lokaliseringav stathg verksamhet. Denna arbetsgrupp tiUsattes , och i maj 1970kom man med det betänkande som Ugger tUl grund för propositionen ochutskottets betänkande, och vi är väl redo att fatta ett beslut, somframstår som i viss mån historiskt och som Innebär att man försöker lokaUseraut ohka centrala verk och myndigheter från huvudstaden. Jaghar försökt att koUa upp om Uknande åtgärder har prövats i andra länder men harinte lyckats få några uppgifter om det. 2Riksdagens protokoU 1971. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet försök t.ex. i , men där har man begränsat sig till att flytta från , och det är väl inte vad vi menar med decentrahsering. Men det kanockså bero på den specieUa form av statsförvaltning vi har här i . Jag tror att det också är lämphgt att man nämner någrasiffror för att från böqan göra klart att detta mte ensamt kan avhjälpa denregionala obalansen. Utredningen konstaterade att av de drka 345 000statsanstäUda är , eUer 250 000, bosatta utanförStorstockholmsområdet, och av de ungefär 95 000 som är bosatta IStorstockholnisområdet är 44 000 sysselsatta med central verksamhet, 50 000 hartUl arbetsuppgift att sköta den statUga regionala och lokala verksamheten, ochdem finns det ju inga möjligheter att flytta ut, ty de måste ju ha smarbetsplats i det område som deras arbetsuppgifter har att göra med. De som kanvara aktueUa I den här lokaliseringsdebatten den sektor där staten kan göraen insats är ju de 44 000 i central verksamhet, av vilka redan nu 6 000föreslås bh utflyttade. En hel del motionärer har tagit upp frågan om att flyttaut delar av ett verk I StäUet för att flytta ut hela verket, med andra ord skuUe decentraUsera verksamheten. Det har utskottet mte tagit upp, bl. a,mot den bakgranden att man då skuUe få en annan regional obalans.Ledningsfunktionerna, de höga befattningarna, skuUe bU kvar i ,något som också ERU har påpekat I sitt remissutlåtande. Om den föreslagna utflyttningen kommer tUl stånd ochallting talar för det - bhr kvar I av helaantalet stathgt anstäUda som är sysselsatta med central verksamhet. Jag trorinte att vi bör räkna med att kunna flytta ut alla dessa. Därför vUl jagunderstryka vad även i var inne på, nämligen att denstathga utflyttningen är ett försök att initiera kooperativa företag såväl producent-som konsumentkooperativa och enskilda att följa efter, för att vi skaU kunnanå fram tUl en lösning av de två uppgifter vi har föresatt oss: en dämpning avtiUväxten i och en bättre regional balans i riket. Med tanke på det antal statsanstäUda som fmns är det nogklart att det måste göras en viss prioritering när det gäUer val av orter.Utskottet säger på s. 47 I betänkandet att -vid valet av orter måste"beaktas vissa för statsförvaltnmgen specieUa aspekter som begränsar möjhgheternaatt tiUgodose orter där regionalpohtiska Insatser äv detta slag i och för sigkunde vara motiverade". Det är nog ganska viktigt att man säger det. Jagåterkommer tUl denna aspekt när det gäUer förslaget att flytta mynt- ochjusteringsverket tUl , representanter har reserverat sig för bhalltUl den uppfattning som kommer tUl uttryck I motionen 1326, att ett stöne antalorter borde komma I fråga. Jag har redan talat om det begränsade antalet verkoch anstäUda. Dessutom måste man ju också I fortsättningen flytta ut verkgruppvis för att man skaU kunna få en verkUg effekt av utflyttningen. Jag trorockså det är viktigt att den region dit utflyttningen sker kan erbjuda endifferentierad arbetsmarknad, goda utblld- nlngsmöjUgheteroch en kvahficerad service. Vidare bör på dessa platser finnas resurser förplanering av utbyggnad av bostäder och kommunikationer. Annars harrmar man juI det läge som många motionärer tagit upp, nämhgen att medföljandefamUjemedlemmars möjhghet att erhåUa arbete bhr nästan obeflntUg. Reservanternahar tydhgen Inte tänkt på att om verk flyttas tUl orter medundersysselsättning, där medföhande famUje-medlemmar hite kan erbjudas arbete,så uppstår ett ännu stöne tryck på den arbetsmarknad som mte räckt tUl för attge sysselsättning åt dem som bott där redan tidigare. I detta sammanhang kanjag inte heUer underlåta att säga några ord om motionen 1326, där det förordasatt man skall medge att i propositionen föreslagna omlokahseringar av stathgaverksamheter I ökad möjhg utsträckning Inriktas på orter I aUmänna stödområdetoch andra regionalpohtiskt angelägna områden, i enhghet med vad I motionenanförts. Det är en centerpartimotion, och vad är det man anför imotiveringen? Jo, man vUl ha en ändring I det nu föreliggande förslaget så attt. ex. Hämösand ,, och skuUe kunnafå del av det nu föreUggande förslaget. Men man har Icke gjort någon uppföhningav detta yrkande. Borde man mte i utskottet och här i komma medförslag om att man skuUe plocka fram någon av dessa platser som ärföreslagna och placera utlokahserade verk på den? Jag tror att det är riktigtatt man inte vågar nämna någon, ty man ser detta i ett partipohtlskt taktisktsammanhang. I denna diskussion om lokahseringsorterna skaU jag be attfå ta upp den reservatlon som vi från socialdemokratiskt håU lagt fram när detgäUer mynt- och justeringsverkets mynt- och medahtUlverkiung, som ipropositionen föreslås lokahseras tUl , medan utskottets majoritetföreslår . Vi föreslår i reservationen 9 att man skaU lokalisera dennatiUverkning tUl . Vad som är anmärkningsvärt är att utskottsmajoriteten Intebestrider att en lokahsering tiU är att föredra ur företagsekonomisksynpunkt, men hkväl går man på . Det är ett ställningstagande som ärsärskUt anmärkningsvärt när det gäUer moderata samhngspartiets ledamöter , eftersom man I en partimotion uttalar att en brist i utredningen äratt hänsyn Inte tagits tUl de ekononuska aspekterna och att dessa Inte bhvitbelysta. Men när man har denna fråga belyst är man strax redo att nonchaleradetta och säger I stäUet att man kan bortse från det. Jag tror att det ärviktigt, det som man också är så gott som ense om i utskottet, att man inte kanlokalisera ut tUl aUa orter. I centerpartheser-vatlonen säger man också att manmåste ha en viss storleksordning på de orter det gäUer. Men så fort man kommer tUl ett konkret faU är man redo attlärrma dessa principer. Man hänvisar tUl riksdagsbesluten och 1970, menman kan inte ta detta som ett dhekt stäUningstagande för , ty det varju fråga om kompletterande utredningar. De är gjorda, och de talar förEskUstuna. Det bortser man också ifrån i detta sammanhang. Jag tror att man också skaU se på regioner. I dettaavseende är inte missgynnat. Ätt som dela uppGävleborgs OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet län i tvålandskap kan man väl inte göra. får en utlokaUsering av fyra verk och 920anstäUda. Det är I aUa faU nära en sjättedel av . Om den principsom man förordar i utskottets betänkande om att man skaU utflytta verk ochmyndigheter tUl orter av den storleksordning som har, är jagövertygad om, ärade kammarledamöter, att hade vi 56 motioner 1971 så kommer visäkert att få bortåt 200, ty detta måste Initiera varenda ort som anser att denbehöver en lokahsering att med hänvisning tUl vad man här beslutar komma med enmotion och kräva att man skaU få något av de mindre verken tUl sig. Ett annat fel I bedömningen tror jag är att man anser attEskUstuna har en sådan arbetsmarknad att det inte behövs någon stathglokahsering dit. Men jag skaU mte beröra det närmare, då jag vet att andratalare kommer att ta upp den frågan. Av de anföranden som hittiUs har håUits här framgår välganska klart att det är personalfrågorna som har tUldragit sig den störstauppmärksamheten. Detta framgår också av de partimotioner som har väckts ochäven I viss mån av reservationen 10. Jag viU göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attbörjan av reservationen 10 är densamma som utskottets inledning i det aktuellastycket. Där slås fast att "statsmakternas rätt att bestämma omförläggningen av stathg verksamhet Inte gäma kan sättas I fråga". DettavUl jag understryka, eftersom utskottets ordförande citerade de två sistameningama I denna reservatlon. Jag tycker det är viktigt att slå fast attutskottet är fuUständigt enigt om att det är ett pohtiskt beslut som vi skahfatta och att det är vi som pohtiker som måste ta ansvaret för detsamma. Om mantittar på de remissyttranden som kommit från verken finner man att det intefinns något verk där man fått Ihop mer än som är vilhga attflytta. Om de anställda skuUe bestämma huravida det skuUe bh någon utflyttningskuUe -vi aUtså aldrig ha fått en utflyttning tUl stånd från , ochdet hade väl inte varit vad reservanterna tänkt sig. Som tidigare påtalats har mgen I utskottet gått på avslagoch ny utredning. Även om sådana förslag kommer upp under debattens gång trorjag inte att de kommer att vmna någon större anslutning. Här kan jag Instämma ivad hen i sade om de borgerhga partiernas försök att fånga upppersonalens kritik mot utflyttningen. Vad jag nu har sagt Innebär Inte att jag anser att aUaföretagsdemokratiska krav är uppfyUda i denna fråga, och de kommer säkerhgenInte att bh det heUer. Men tala om för mig hur man skaU kunna nå det mål somman kanske själv stäUer upp I dessa frågor! I detta faU har dock deföretagsdemokratiska kraven tiUgodosetts i betydhgt större utsträckning än sombrukar ske i hela det privata näringshvet. De som i sina anföranden kritiserarförfarandet och de som I partimotioner tar upp frågan och skickar meden mängd brasklappar men trots aUt kommer fram tUl att propositionen skaUtiUstyrkas borde tänka på ett citat av Frödlng, som med en lätt travesteringlyder: Många har tyckt det är rätt det som gjordes. Det säges och menas att demskaU ej stenas som gjort vad de önskat men icke tordes. Men härkritiserar man aUtså hela förfarandet. Jag vUl hävda att fmns det någotsom bhvit orättvist bedömt I den aUmänna debatten är det propositionensbehandhng av personalfrågorna, som verkhgen är positiv. Och det är riktigt;samhäUet skaU försöka vara en bättre arbetsgivare än andra är. Vi talar i utskottsbetänkandet om de stathgatjänstemännens trygghet.