prot · FU09149 · 1971-12-31 00:00:00 — Fler representanter för de anstäUda har kommit in i de samhäUsägdaföretagens styrelser. De anställda har fått direktrepresentation i styrelser.Detta har emellertid väckt mindre uppmärksamhet än att de anställda i harfått observatörer i . Man mäter, som industriministern sade,inte med hka mått. Statsföretagens förhandhngsorganisa-tion har bUdats ochbörjat sin verksamhet. Vissa formuleringar i årsredovisningen har dock enhgt minuppfattning tyvärr varit missledande. De har gett den förestäUningen attStatsföretag pä regeringens order haft stora utgifter för lokaUseringsprojekt.Sanningen är att Statsföretag inte lagt ut ett enda öre. I samtUga faU, iStigen i där SaxyUe-Kilsund viUe lägga ned spinneriet och stäUa 150man utan arbete, i och VUhelmina har regeringen på intet sättekonomiskt utnyttjat Statsföretag. Regeringen har accepterat de offerter somStatsföretag givit. Och en enhällig riksdag har accepterat offerterna. DärtiU kommer all insatserna i och Vilhelminaöver huvud taget inte ingår i 1970-års bokslut och att insatserna i Stigen iDalsland ser ut att ge positivt resultat. UtveckUngen i det företag somSaxyUe-Kilsund skulle lägga ned har varit god. Man har redanåteranställt de arbetare som friställdes då vi övertog företaget, ochytterligare anstäUningar kan göras . Det är inte minst sådana insatser som är väsentUga, ävenom de i ett större sammanhang kan betraktas som småsaker. De har stor betydelseför de människor som berörs och för den bygd där dessa människor skapar sittuppehäUe. Nog borde Statsföretag, vars industrier i har fuUsysselsättning, nu kunna göra vissa insatser i t. ex. norra , där denprivata industrin sviktar. Att långsiktigt strukturera verksamheten inomStatsföretagsgruppen, herr talman, och därvid ta hänsyn tiU desamhäUsekonomiska faktorerna är en väsentlig uppgift för Statsföretag. Det är med beklagande jag måste konstatera attStatsföretag ännu inte fått någon mer konkret målsättning - det har andratalare också gjort, men jag kanske har en annan målsättning i tankarna - ochatt man äimu inte följt de riktlinjer för organisationen som uppdrogs i denutredning som föregick rUcsdagens beslut om Statsföretag. Det är emellertid medtiUfredsställelse jag ser i proposition 139 att målresonemangel är uppe tiUdiskussion i industridepartementet och att man aUtså kan vänta resultat. Det är egentUgen inte någon större företagarkonst att medvinstmaxi-meringsprincipen som gloriöst mål öka lönsamhetpå sikt. Det är bara att söka avveckla eUer på annat sätt avhända sig deföretag där det finns svårigheter. Moderater och Uberaler skulle hälsa en sådanutveckling med tUlfredsställelse. Men det vore enhgt mitt sätt att se attspringa ifrån det krav på ägaransvar och företagaransvar som de anstäUda ochväljarna har rätt att stäUa. EnUgt min uppfattning kom Statsföretag tiU för attlösa väsentUga problem, inte för att avskaffa dem. I proposition 139 föreslår Kungl. altSvenska utveckUngsaktiebolaget skaU skUjas från Statsföretag. Aktierna skaUöverföras liU fonden för statens aktier. Detta är ett förslag som går emotriksdagens tidigare fattade beslut i denna fråga, och det är därför jag harmotionerat emot det. Min motion har väckt ett visst uppseende i pressen.Svenska Dagbladet, som i andra sammanhang är en förhåUandevis seriös tidning,talar om Ebberöds bank och stäUer patetiskt frågan: "Kan man rimligenbehålla en koncern, i vUken några få företag ständigt skaU hålla förlustenheterunder armarna? " Ja, svaret beror på vilken samhäUsinstäUning man har. Omenheten har stor betydelse för koncernen som helhet och för människorna och omde negativa samhällsekonomiska konsekvenserna skulle bli stora vid ennedläggning, då skall man behåUa enheten. Just det har sagts här om NJA i dag.Man skaU även behålla enheten om det finns en möjhghet att skapalönsamhet. 1 den tidigare diskussionen om Statsföretag försökte manframlona en bild av mig som en ekonomiskt oansvarig person i motsats till enannan person. Jag skulle endast ta hänsyn tiU poUtiska motiv. Bilden kanske harmodifierats något, men principresonemanget kan endast de personer föra somlever i den okompUcerade värld där vinstmaxuneringsprincipen inte betraktas somett politiskt ställningstagande. Verkligheten är inte bara svart och vitt, inteens i ett privat näringshv. Enhgt Svenska Dagbladets egna principer borde ju tidningensnarast läggas ner. Det torde vara svårt att se någon lönsamhet i det företagetvare sig på kort eller på lång sikt. Tidningens kunniga medarbetare påhandelssidorna kanske kan hjälpa tUl med analysen. Man kanske också av de här experterna kunde få reda på attprivata koncemer ibland verkUgen måste ha tid på sig för att skapa lönsamhet iaUa sina enheter och att UtveckUngsbolaget tiUkom sä sent som 1968. Detta är enkort tid för ett utveckhngsbolag för att nå lönsamhet. Man kunde få reda på attriksdagen var medveten om risktagandel, då beslutet om Utvecklingsbolagetfattades. Man kanske även skulle kunna få reda på att förlustriskerna inte bUrmindre om Utvecklingsbolaget lämnar Statsföretag, snarare tvärtom. Man kanskekunde få reda på att det föreUgger risk för ett oekonomiskt dubbelarbete. Attstaten först skaU överlåta Utvecklingsbolaget tUl Statsföretag och sedan köpa dettaförlustföretag tiUbaka det är detta som borde kaUas Ebberöds bank. har i sitt belänkande intenågot alt invända emot överflyttningen av Utveckhngsbolaget, trots att ingaskäl givits för en sådan förflyttning som inte var kända , dåriksdagen tog ställning tiU Utveckhngsbolagets placering under Statsföretag.Man kan inte jämföra Utveckhngsbolaget med styrelsen för teknisk utveckUng det är inget aktiebolag. Atomenergi kom heUer inte dit därför att Asea-Atominte Ugger under Statsföretag. Den sohda majoriteten av socialdemokrater, centerpartister och De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. kommunisterskulle aUtså nu ha ändrat uppfattning från den tidpunkt då man beslöt ensamordning av de statUga företagen. Jag tror att man behöver denna samordning. Jag har för övrigt, herr talman, i motionen 1577 ingåendemotiverat mitt ställningstagande, som är helt i överensstämmelse med riksdagenstidigare Unje. Jag behöver därför inte utveckla mina skäl på nytt. Det äremeUertid med stor tUlfredsställelse jag noterar att utskottet funnit att denlösning som jag anger i min motion på Utvecklingsbolagets akuta ekonomiskaproblem utan tvivel är möjlig att genomföra. Jag ber kammarens ledamöteruppmärksamma detta. Ingenting motsäger att det är en rätt placering vi harfått. Som vi har hört har det varit ett stort inflöde av förslag. Det ärsjälvklart att ett statUgt företag inte producerar bara för andra statUgaföretag. malm går inte enbart tiU statUga järnverk. ASSl:s massa gårheUer inte enbart tiU statUga förädlingsindustrier. Som industriministern sadeär det naturligt att man har ett stathgt UtveckUngsbolag när det finnsprivatägda, och att det då skaU Ugga inom koncernen och stå till förfogande.Jag tror det ger den valfrihet som uppfinnare och andra behöver. Den lösning som jag föreslår har därtiU den fördelen attden kräver mindre anslagsbevUjning av och ingen garantiförbindelse på12 mUjoner kronor. ger den UtveckUngsbolaget mer irörelsemedel än den väg som Kungl. Jag viU understryka att det förslag, som reservanterna imoderata samUngspartiet framför, på intet sätt uppfyller det krav man har rättatt ställa. Deras förslag är ett sätt att ekonomiskt försvaga UtveckUngsbolaget. skuUe jag bara yrka bifaU tiU min motion, men för attgöra det formellt riktigt skaU jag läsa upp yrkandet här. a) med bifaU tiUmotionen 1971:1577 i ifrågavarande del och i anledning av motionen 1971:1576avslår propositionen 1971:139 såvitt den gäUer anslag tiU förvärv och teckningav aktier i utvecklingsaktiebolaget, b) med bifaU tUlmotionen 1971:1577 i ifrågavarande del och i anledning av motionen 1971:1576avslår propositionen 1971:139 såvitt den gäUer bemyndigande att ställa garantiför lån tiU Svenska utveckUngsaktiebolaget, c) med bifaU tiUmotionen 1971:1577 i ifrågavarande del tiU Kapitaltillskott till StatsföretagAB för nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget på tUläggsstat 1tiU riksstaten för /72 under fonden för statens aktier anvisarett investeruigsanslag av samt beslutar att aktierna skaUtecknas till en överkurs på , d) avslår motionen 1971:1576 i vad avser utredning omSvenska utveckUngsaktiebolaget. Här skulle jag sluta, men det har inträffatnågonting i debatten som jag är ytterst tacksam för. talade om enviss brewäxling mellan och mig. Och det har varit aUdelessjälvklart att jag i den debatt som har förekommit inte velat gå i någon som helstpolemik i tidningar, då JK haft ärendet under utredning. Men förhåUandet ärföljande: I skrivelse tiU JK omtalarindustridepartementet vissa ekonomiska transaktioner som gjorts av förenadefabriksverken FFV. Industridepartementet önskade främst få klarlagt gränsemaför ett affärsdrivande verks handlande, och det var tre punkter som berördes: Lån tiU Ka-FaKyl. Borgensförbindelseför United StirUng. FFV har i sitt yttrande hänvisat tiU att verket i varjefråga antingen fått Kungl. Maj:ts och beslut i ärendet eUerhaftkontakt med vederbörande departement. Man anser sig i sistnämnda faU ha anmältfrågorna och därmed ha fått ett underhandsgodkännande. I detta sammanhang har FFV i sitt yttrande särskUtframhålUt min ställning som statssekreterare först i försvarsdepartementet ochsenare i industridepartementet och hänvisat tiU de kontakter FFV:s generaldirektörhaft med mig. FFV har även dokumenterat dessa kontakter genom att delge delsviss underhandskorrespondens tUl generaldirektör från mig, dels enförtroUg PM tiU vissa statsråd av och ett sammandrag av ett samtalsom jag haft med generaldirektör med kommentarer tiUdetta samtal. Det är en självklarhet att det ständigt och jämtförekommer underhandskontakter meUan departement och myndigheter och att sådanakontakter i stor utsträckning sker meUan ifrågavarande statssekreterare ochgeneraldirektör. I sitt yttrande tycks FFV genom sin framstäUning vilja gedet intrycket, att underhandskontakter även ägt rum i de tre faU som föranlettindustridepartementets skrivelse till JK. Så är emellertid inte förhållandet,och den dokumentation som FFV lämnat visar heUer inte på existensen av sådanakontakter. Det kan vem som helst som läser JK:s yttrande avgöra. Den nämnda PM:en daterar sig från ochutgör en del av underlaget för regeringens beslut i SMT-ärendet. PM:n grundadesig på sakuppgifter från FFV, varför verkets generaldirektör enhgt min uppfattningborde få del av sammanställningen. Sammandraget av mitt samtal medgeneraldirektör med kommentarer översändes tiU denne bl. a. för att fåbekräftat sammandragets riktighet. SMT-affären var av stor betydelse. Jag vill erinra om att 1968 hade beslutat attlägga ned centrala flygverkstaden i , vilket berörde 900 människor.Statsutskottet hade i samband med nedläggningsbeslutet mycket starkt uttalatatt aUt skuUe göras för att skaffa ersättningssysselsättning. Det är självklartatt aUa ansträngningar gjordes för att uppfyUa vad beslutat. Dessa ansträngningar resulterade i att FFV den 19 juni1968 föreslog förvärv av mekaniska verkstad, Thörns och AldeUs. Kungl.Maj:t gav i beslut FFV i uppdrag att förvärva dessa bolag somsedermera bildade SMT. Därefterpågick förhandUngar med säljarna av dessa bolag tiU dess De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. köpeavtalingicks beträffande mekaniska verkstad och AldeUs ochbeträffande Thöms . Hert återgav här ett brev somär daterat den 9 juh 1968 och således skrivet efter det att regeringen hadefattat sitt beslut i förvärvsfrågan . kundesjälvfaUet inte veta när KungL Maj:t hade fattat sitt beslut, men brevetgrundar sig aUtså på regeringsbeslutet. Det hade uppstått en del svårigheter iförhandlingarna, och brevet understryker angelägenheten av att förhandhngarnamed samthga tre företag slutförs i enUghet med regeringens intentioner och attuppkomna svårigheter övervinns, inte minst för att tiUfredsstäUa de krav somriksdagen själv uppstäUt. Det är således helt klart att förvärven av de treföretagen skedde med Kungl. Maj:ts fulla vetskap, och detta har heUer inteifrågasatts, varför FFV:s yttrande i detta avseende helt saknar relevans. Det var efter detta som vissa lån bevUjades dels tiU SMT,dels tiU KA-FAKyL Dessutom lämnades en borgensförbindelse till United StirUng.De lämnade lånen har icke i något sammanhang tagits upp i departementet eUeromnämnts för mig och har heUer inte omnämnts i FFVs yttrande. Inte heUerborgensförbindelsen har tagits upp med departementet. Den har mig veterligtheUer aldrig omnämnts för mig. FFV har inte heller sagt detta i sitt yttrande.Existensen av denna borgensförbindelse kom till min kännedom först i slutet av1970. Jag kan också nämna att vid samtal med generaldirektören imars 1971 sade han klart ut att han icke har gjort detta, och det står också iJKs uttalande. Jag hade inte tänkt och har tidigare intehaft möjUgheter att säga vad jag nu sagt, och jag har inte heUer velat tala omdet i pressen, men jag är tacksam mot hert för att jag nu har fåttdetta tiUfäUe. kunde självfaUet inte veta att Kungl. Maj:t redanhade fattat beslut när jag skrev mitt brev. HertTURESSON (m) kort genmäle: sade att jag självfallet intekunde känna till de faktiska förhållanden som nu har informeratriksdagen om. Nej, det kunde jag naturligtvis inte, eftersom JK uppenbarligeninte heUer visste någonting. JK har ju påtalat det förhållande som jag tidigarei dag betecknade som ministerstyre och då bl. a. sagt följande; "Även omsamtycke under hand lämnats i förväg av någon deparlementstjänsteman, dånärmast statssekreteraren, är det emellertid av flera skäl uppenbart att ettsådant besked inte kan ersätta ett beslut av Kungl. och än mindre ettavgörande av ." Det är ganska uppseendeväckande om del förhåller sig pådet sätt som säger och jag kan inte bestrida det att Kungl.Majt innan "vännen " skrev sittprivatbrev tUl "Broder " hade fattat beslut om förvärvet. Jagfrågar mig än en gång: Varför visste inte JK det, när JK gjorde sin utredningoch tog ställning i frågan? Och varför gick det inte från statssekreteraren en korrektämbetsskrivelse till generaldirektören i förenade fabriksverken i stäUet fördet som jag tillätmig beteckna som Utet slarvigt privatbrev? Hur är del för övrigt med ettlikadant privatbrev av med följande förtroliga Tack förbrev om Ljungbers. Jag anser affären vara riktig. Du kan köpa. Menar att det förelåg ett formellt regeringsbeslut i enlighetmed regeringsformen också innan skrev det brevet? Varför iså faU uttrycka sig med orden: "Jag anser affären vara riktig. Det är ju en ganska uppseendeväckande form för ett som hert Olhedemenar officieUt besked från kanshhuset om ett regeringsbeslut. De statliga företagens verksamhet, m. m. () kort genmäle: citerar JK:s genereUauttalanden. Om man läser hela skriften skaU man finna att JK understryker attdet inte finns några som helst skrivelser som bekräftar detta. Jag skaU tala om för det hgger tiU med . Underhandskontakter mellan engeneraldirektör och verket kan naturligtvis ske per telefon eUer genom kortaskriflUga meddelanden. När jag av hade fåll presentationen avdetta projekt på sjukvårdsområdet bedömde jag det vara riktigt att köpa. Manhade dessutom angivit att det fanns vissa möjligheter att förläggatiUverkningen tiU . I brevet av sades det att del varen lämplighetsfråga, huruvida FFV direkt eUer SMT skuUe göra förvärvet. Nuinköptes, , av SMT efter beslut av dettaaktiebolags styrelse. Helt följdriktigt underställdes därför inte detta ärendedepartementet. Om FFV avsett all göra förvärvet skulle FFV ha inkommit med enformeU framställning tiU Kungl. Del är de riktiga förhållandena. HerrTURESSON (m) kort genmäle: Mot bakgrund av det bollande med dala ochbokstavsförkortningar som förekommer i detta ärende, den oklarhet somförehgger och de missuppfattningar som måhända också kan föreligga måste välmitt krav på en parlamentarisk utredning för att vinna klarhet i förhållandenate sig utomordenthgt angeläget. Det är ju jag lämnadeinterpellationssvaren. Debatten har omfattat ett mycket brett register, menlåt mig bemöta talarna i den ordning jag besvarade deras interpellationer. Jag vill först till säga alt jag är förvånadöver att han är överraskad av mitt svar. stäUde från folkpartielskongress en fråga tUl mig av nästan exakt den ordalydelse som sedan återkommeri hans interpellation. Jag svarade via en pressekreterare om jaguppfattade del rätt hos att jag av skäl som jag anförde inte var beredd att tillkalla en sådan parlamentarisk utredning. De statliga företagens verksamhet, m. m. Vi har en granskning i vedertagen ordning av bl. a. de affärsdrivandeverken. Förte industriministern har med hänsyn lUl handläggningen av vissalånetransaktioner som här kommit upp till debatt överlämnat tUl JK att bedömaom dessa var av sådan karaktär att de kunde föranleda en anmärkning. JK harlämnat sitt besked. När det sägs att regeringen har kommit in i vissa av detransaktioner som har förevarit, så har vi ju den granskning av detkonstitutionella ansvar som vilar på regeringens ledamöter, och det bör väl fåbli den granskning som kan ske i . EUer underskattar herrDahlén både JK och ? Vi har för de statliga förelagens vidkommande enrevisionsgranskning som jag anfört i mitt svar. Några av revisorerna utses avriksgäldskonloret. Vi har dessutom gått längre genom att utse 18 riksdagsmänsom vid eUer i den ordning som Statsförelag bjudertiUfälle tUl får diskutera vad som försiggår inom de statliga förelagen. Dethar jag för min del det har jag sagt i mitt svar ansett varatUlfredsstäUande, och därför har jag heUer inte anledning att ändrauppfattning, inte ens när tar liU Utet starka ord, när han kommerupp i talarstolen. som jag svarade i en helt annan fråga harnaturligtvis rätt när han säger att visst måste del ligga ett ansvar på statenoch då också på de statliga företagen gentemot de kommuner i vUka dessaverksamheter är förlagda. Självfallet står möjhgheter tUl bistånd tiUlokaUseringar av företag eUer till andra åtgärder tiU förfogande, inte minst ide här kommunerna. Men drar upp en rad av exempel på åtgärder somskuUe kunna vidtas av statUga företag eUer av andra. Om jag minns rättåterfanns inget av dessa exempel i interpeUationen. De kommer för mig som nyasådana. Jag har därför svårt att gå in i en granskning av vad som kan vararimUgt av det som har sagt. Vad jag kan lova är, eftersom jag anseratt det finns all anledning att se på en del av de exempel som haranfört, all vi skaU göra del, och då också begära in vissa besked från demyndigheter och de institutioner, som skuUe kunna vara med om att vidtaåtgärder i den riktning som har talat om. Låt mig bara allmänt säga att jag har en mycket klar bildav situationen i hksom i , eftersom jag för något årsedan påtog mig ett uppdrag åt inrikesminister som innebar frågan omatt bygga upp servicesamhällen. Jag hade ju alldeles specieU anledning attdiskutera med kommunalmännen i GälUvare om de problem som man därhade. Jag tar upp det, därför att jag vUl kort säga, att jag tror att detviktigaste är differentieringen av näringshvet inom kommunerna i malmområdet,en differentiering som framför allt ger möjligheter tUl arbete åt kvtnnhgarbetskraft. Jag har vid åtskiUiga tiUfäUen påpekat, att en specieU utredning iGäUivare visade att det i kommunen fanns ca 2 300 kvinnor somönskade förvärvsarbete men inte kunde få något. Detta säger jag också därför att man i den debatt som harförevarit tidigare bl. a. har tagit upp några lokaUseringspoUtiska exempel.Herr Hovhammarslog sig för bröstet och sade, att han gladde sig över att han tiUsammans mednäringsutskottet i övrigt hade medverkat tUl ett slopande av projektet med enskidfabrik i . Jag skall inte frånta näringsutskottet ett glädjeämne. Attjag säger det i detta sammanhang beror på att vi, när vi var ute och sökte efterett rimligt lokaliseringsobjekt tiU GäUivare, hade framför oss bl. a.möjhgheten till flyttning av det stathga tvälteriet från liU Gällivarejust för att klara en del av sysselsättningsproblemen för kvinnorna där uppe. Men om man skulle göra något sådant, skuUe man ju stäUaBoden inför svårigheter. Vi hade dock den uppfattningen att det ändå skullevara möjUgt alt lättare kunna klara en lokahsering tUl från MeUansverigeeUer än liU GäUivareMalmberget. Då förde vi diskussionen omskidfabriken. skaU jag försöka undvika att dra upp en mängd talare, som harspecialintressen på området. Jag lämnar bara en redovisning. Del fanns nämligen ett företag i , som hade enskidfabrik i en liten stad. 1 denna stad visste vi att skuUe etablera enföretagsverksamhet, som skuUe ge meUan 600 och 800sysselsättningsplatser. Del skuUe inte vara så farligt enligt vår uppfattningatt köpa in en del av det företag med skidfabrik som jag först nämnde ochflytta det från den UUa staden, som ändå skulle få ett utomordentUgt tUlskotl,upp tiU , där företaget så väl behövdes. Det uppstod en irriterad debatt i landet. Skäl fanns föroch skäl fanns mot. Tiden gick, och vi kom inte tiU någon uppgörelse med detföretag med vUket vi förhandlade. Vi bestämde oss för att slopadenna tanke. Men vad som har inträffat är enhgt de uppgifter somjag har fått att man i har bestämt sig för att bygga två nyaskidfabriker för den nordiska marknad på vUken vi hade tänkt få avsättning förde produkter som skuUe tiUverkas i . Detta är ett exempel på de svårigheter som man möter, närman skaU gripa sig an med lokaliseringsproblemen och försöka flyttasysselsättning från MeUansverige eUer till det som såväl behöver den. Men som sagt, , jag skall inte frånta herrHovhammar eller andra glädjeämnet, om det finns något. Om del kanske blir htetsmolk i bägaren sedan jag har talat om detta, missunnar jag inte någon det. , som var den som sedan kom i tur försvar, började raljant med att tala om att vad som har inträffat i Statsföretagär inte minst en omsättning av personer. Ja, , vi harnästan nått upp till moderata samlingspartiets ledarbyten. Om del nu var ettkvaUfikationstal som hert höU för nästa svängdörrsattraktion,skuUe jag nog, om jag var med bland dem som skulle välja, vara en Uten aningbetänksam inför . börjar med endeklaration och frågar sedan: Är det då verkhgen nödvändigt att tala omGölaverken? Vad är del för mening med att stäUa upp motUddevallavarvet och andra företag? Det är inte så man skaU driva en debatt ochdiskutera de här frågorna, säger inledningsvis. Men vadgör han sedan och vUken blir debaltekniken? Jo, han tar i De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. detalj uppen rad statliga verksamheter och riktar kritik mot en del förhållanden ochsaker som händer inom dessa företag. Han gör heUer inget försök tiU balanseringoch objektiv redovisning av vad de stathga företagen , , ,Tobaksbolaget och andra, som jag har nämnt ändock betyder försvenskt näringsUv. Jag tänker inte bemöta på var och enav dessa punkter. Jag har bara sagt att vi i del konjunkturläge där vi nubefinner oss må med hka mått mäta statliga, privata och kooperativa företag,med de svårigheter som inträffar inom varje ägarkategori, men också undersökahur vi skaU kunna hjälpa dem att komma ur svårigheterna. Vi är självfaUetberedda att från samhäUets sida lämna en medverkan till åtskUliga av de privataföretagen i form av hjälp lUl självhjälp för att klara dem ur svårigheterna ochåstadkomma en mera tryggad sysselsättning för alla dem som är anställda där.Jag kan försäkra att när jag är ute och talar medanstäUda i dessa förelag och med företagarna slår de sannerligen inte ifrån sigmed båda händerna, utan de är beredda att ingå i en saklig debatt och prövningav de åtgärder som kan vidtas. Jag redovisade i mitt inledande anförande att vi hargenomfört vissa branschundersökningar och alt andra pågår. Ur dessaundersökningar försöker vi hämta kunskaper om på vilket sätt \i skaU kunna gåin i åtskiUiga branscher för att hjälpa företagen ur deras bekymmersamma läge.