prot · FU0979 · 1971-12-31 00:00:00 — Dessa ibland tiotals temporära Invånare har väldock inte alla skaffning med sig för hela den tid de är på sitt fritidsområde tvärtom handlar de väl ganska mycket av olika varor och anlitar service osv.som ger ökade inkomster tUl medborgarna på orten och också ökarskatteunderlaget. Det kan alltså inte vara enbart nackdelar. I så fall skulleväl inte kommunerna, som sker, planera fritidsområden för att med dem lockatUl sig stora mängder turister. Då skulle man be bevara sig för att någonslog sig ned i fritidshus i bygden. Nej, det går inte till på det sättet. Hur som helst så kvarstår de tidigare motiveringarna, ochnya har tUlkommit. Vi har diskuterat dessa frågor ingående i utskottet, och dåhar ledamöterna där - vi har både ledamöter som äger fritidshus och ledamötersom inte äger sådana förklarat att kommunerna tar ut avgifter för vägar,elektrisk belysning, vatten osv. Där finns det sålunda möjligheter att ta inpengar. Och med den nya kommunblocksbUdningen förändrar sig problemet ganskamycket. Jag skall inte hålla något längre anförandeutan ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. HerrNORRBY i (fp): Utskottets ordförande ägnade sig här åt enstunds högläsning ur utskottets betänkande och påstod bl. a. att en nyhet för iår som påverkat utskottets ställningstagande är att taxeringsnivån har höjts.För att bevisa detta har man tUl utskottets betänkande fogat en kopia av denbilaga som fanns med tUl beviUningsutskottets utlåtande i Det var alltså inte något nytt , ! Sedan har den omständigheten att kommunalskatten intelängre är avdragsgUl vid den statliga beskattningen inte ett dugg medfritidsbosätt-ningskommunens intäkter att göra. Det är helt irrelevant när vidiskuterar denna sakfråga. Däremot påverkar det naturligtvis skattebetalarenssituation, men den är ju invävd i en skattereform och kan därför inte behandlassom ett särproblem. Kommunindelningsreformen har naturligtvis medfört vissaändringar, bl. a. den att de större kommuner i vilka fritidsbebyggelse nu oftaingår får större resurser, och då ställer fritidsbyggaren också större anspråkpå den service kommunen lämnar. Men sedan skriver utskottet att fritidsbyggarenofta bor permanent i samma kommun i vilken fritidshuset ligger, och då är ordetofta verkligen ett löst uttryck. Erfarenheterna från två stora nybUdadekommuner i pekar inte alls i den riktning som . Sedan talade om att servicenäringarna ivärdkommunen får ett uppsving. Ja, visst får de det - under säsong. Och desäsongproblem som dessa serviceföretag har är av sådan storleksordning att destarkt påverkar lönsamheten. Den som bor i en kommun med mycket omfattandefritidsbebyggelse vet vilka serviceförsämringar som toppbelastningen sommartidinnebär. Jag kan inte se att utskottets ordförande haranfört några väsentliga synpunkter utöver dem som finns i utskottsbetänkandet,och jag vidhåller att jag tycker att de synpunkterna är ganska dåligtunderbyggda. Vad utskottets ordförande här sade jävar enligt min mening inteden uppfattningen. Fördelning av kommunalskatt mellan hemortskommun ochfritidskommun m. m. HerrKOMSTEDT (m): Jag tycker inte att det var några specielltstarka argument som utskottets ordförande här anförde. Den som argumenterar såvet ingenting om kommunernas sammansättning. 1 den del av landet som jag kommerifrån har vi ett block som efter sammanslagningen kommer att bestå av 14 000personer och ett annat block med 23 000 invånare, och det är väl ändå intenågra speciellt stora kommunblock. De kommer definitivt inte att kunna räknastiU de större kommunerna. Och husen i de bygderna köps upp av folk från denvästra regionen i , Många köpare kommer också från . Jagtror inte heller att det håller att näringarna på orten får så mycket stöd. Medden utveckling biUsmen genomgått har man ofta med sig "skaffningen",som någon uttryckte det, från den ort man kommer, där har man tUlgång tiU storavaruhus och kan alltså få ett annat pris på de livsmedel man köper än man kanfå av bygdehandlaren som tvingas hålla ett högre pris på grand av ett sämrekundunderlag. När det gäller den nya taxeringen vUl jag säga att vad viär ute efter är inte att man skaU beskatta individen soruådan ytterligare föratt han har ett fritidshus, utan det är fråga om en omfördelning på grand avatt han bor i en annan kommun . Nr 79 Hert (): Torsdaeenden Herr talman! Då återstår bara att förklarafenomenet att utskottet är enigt och att ingen enda har kommitpå idén att tillstyrka någon motion. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels motionen nr 589, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 28 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit motionen nr 589. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels motionen nr 623, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. skatteutskottets betänkande nr 29 i anledning av motion omsänkning av repartitlonstalet vid fastighetsbeskattningen justitieutskottets betänkande nr 4i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående utgifter på tiUäggsstat riksstaten för /1971 i vad avser anslag inomjustitiedepartementets verksamhetsområde utbildningsutskottets betänkande nr11 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition angående social utbildning ochforskning m, m, jämte motioner. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 20 InterpeUation nr 117 ang. möjligheter tillassociering med EEC Ordet lämnades på begäran tiU (), somyttrade: Debatten rörande samarbete med Gemensam ma marknaden och sättet härför har förts med växlande 122 häftighet och engagemang.Affektladdade fördömanden av EEC-staterna och derassträvanden har blandats med ragnaröksspådomar beträffande Nr 79 följderna av att vårt land förklarat sig icke kunna söka fullt medlemskap. Torsdaeen den Som vanligt torde verkligheten ligga förankrad någonstans mitt emeUan 6 maj1971 ytterligheterna. Vad regeringen nu borde måna sig om är att i dennastorpolitiska fråga som åtminstone ekonomiskt sett har snudd på ödeskaraktärsöka skapa klarhet om sina intentioner i fortsättningen. På denna punkt har detnämligen brustit. Uttalanden av regeringens i rang näst främste representant,utrikesminister , att även en tullunion med EEC kan visa sig vara svåratt acceptera för vårt land skapar knappast klarhet om intentionerna eUer ärprov på någon högre politisk taktik. Handelsministerns uttalande i samband medSvenska uppgift att upprepade gånger erbjuditsig att stödja i händelse av en associeringsansökan tUl Gemensammamarknaden utmärker sig icke heller för någon större klarhet i vare sigformuleringen eller beträffande de bakonUiggande intentionerna. Vidgenomläsandet av uttalandet förefaller ord om det dunkelt sagda varaden närmast tUl hands liggande kommentaren. Vad som än ligger bakom nyssnämnda tidningsuppgift mycket tyder på att tidningens version härstammar från franskautrikesdepartementet har dock associeringen som en för del lämpligsamarbetsform fått förnyad aktualitet. Jag vUl erinra om att centerpartietsförsta reaktion på den efter EEC:s bildande uppflammande debatten om deneventueUa svenska anslutningen var nej tUl medlemskap och förord förassociering. Denna ståndpunkt deklarerades klart och entydigt av månader före dåvarande statsminister s. k. Metalltal iaugusti 1961, Jag viU vidare erinra om att jag vid den allmänpolitiska debatteni höstas någon vecka innan inlämnade sin ansökan tillEEC förordade associering som den för del lämpligaste samarbetsformen.Härför blev jag på flera håU kritiserad som verklighetsfrämmande och förhånadsom okunnig, det senare därför att jag icke kände tUl att associationsformenvar avsedd för endast . Associationsparagrafen i Romfördragetinnehåller emellertid som bekant icke någon dylik begränsning, och dessutomvisste jag genom personliga bekantskaper i kretsar som står utrikesministerSchumann nära att den franska utrikesledningen sedan rätt länge ansett attassociation kunde vara en acceptabel anslutningsform för . DeninstäUningen har också alldeles vid två olika tiUfällen deklarerats aven arman inflytelserik EEC-politiker, utrikesminister . En uppgörelse med Gemensamma marknaden skulle givetvis ihögsta grad underlättas om vårt samarbete med EEC formeUt kunde anknytas tiURomfördraget. Vi har sagt ifrån att vi icke önskar medlemskap, 1 Romfördragetfinns en paragraf som medger samarbete med och anknytning tUl Gemensammamarknaden utan medlemskap, nämligen associeringsbestämmelsen, § 238. Jag ber nuatt tUl herr handelsministern få ställa följande frågor; Har under de sonderande samtalen i , som nuavslutats, eller vid de kontakter på ministernivå med de olika EEC-staterna som tagits från EEC-sidan antytts eller uttalats att associering för 123 Nr 79 del icke vore tänkbar i dess egenskap av utvecklat i-land? Torsdagenden * ställer sig regeringen tUl associering om sådanskulle visa sig 6 mai 1971 möjligunder de kommande förhandlingarna på t. ex. franskt initiativ? §21 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen av Nr 227 () tiU herr socialministern angående intagningen av äkta makar påålderdomshem; Är socialministern bereddatt vidtaga åtgärder för att förhindra vissa kommuners inhumanahandlande att tvångsvis skilja åldringar, intagna på ålderdomshem, från varandra sedan de under livslång levnad vant sig vidvarandras stöd och närvaro? Nr228 () tiU herr socialministern angående ekonomiskt stöd tiUviss social verksamhet: Anser herr statsrådet att staten genom ekonomiskt stöd bör medverka tiU verksamhet avdet slag som bedrivs på exempelvis det "aUtinget"i ? Nr229 () tUl herr industriministern angående planeradefartygskreditgarantier; Ärde planerade fartygskreditgarantierna om avsedda även förde mindre varven? § 22 Kammaren åtskildes kl, 0.47.