prot · FU09103 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi har kommunisterna värderat denegativa och de positiva sidorna av regeringens olika förslag och ansett attdet ursprungUga förslaget var behäftat med så många svagheter att vi intekunde stödja det. Efter att regeringen har tagit hänsyn till de invändningarsom rests och i sista stund kastat fram ett nytt förslag har vi värderat ävendetta. Vi har därvidlag kommit fram tiU att det är, som jag sade, en storreträtt från de ursprungUga utbyggnadsplanerna därför att man i detta nyaförslag på vissa väsentUga punkter tar hänsyn till vad sorn har anförts ikritiken mot det gamla förslaget. Dit hör bl, a.: a) Regeringen harlovat att för alltid spara Kaitum, b) Den viktigasjön räddas. c) Skadeverkningarnapå såväl natur som rennäringens förutsättningar begränsas betydligt. Alternativet innebär ingen överdämning av mark vare sig inationalparken eller på annat stäUe, och vägbygget kommer till stånd enligtdet tidigare förslaget. Vi betraktar det nya förslaget som en stor framgång ikampen mot det hårt kritiserade som funnits ibakgrunden tiU debatten om Ritsem och som skulle bh det verkligt storaingreppet om det kom till stånd. Vår riksdagsgrupp har därför efter diskussioner så när sompä något undantag kommit fram till den slutsatsen att regeringens nya förslagkan tiUstyrkas, Det är inget lätt avgörande att fatta eftersom det i ettansträngt sysselsättningsläge kan vara svårt att stäUa en awägningsfråga mellansysselsättning och miljö på ett riktigt sätt. Vi har mycket stor respekt fördessa ohka miljövårdsgrupper som på ett aktivt sätt vill slå vakt om och bevaraväsentliga naturvårdsintressen. Men dessa grupper skall vara medvetnaom att det i det läge vi befinner oss i är mycket svårt att gå emot en troligtvisganska stor majoritet i den aktuella landsändan som accepterar det senasteförslaget från regeringen. Även om denna utbyggnad enligt regeringens nya förslagkommer till stånd kvarstår hela frågan om en mer bestående lösning avsysselsättningsproblemen i , särskilt i dess inland - förhållandensom utförhgt har berörts i vår riksdagsgrupps skrivelse till regering ochnäringsutskott. Vi har också tagit upp anläggningsarbetarnas speciellapensionsrättsliga problem och kräver att den frågan löses . Jag hadetillfäUe att i går diskutera den frågan med statsrådet , som dock tyvärrknappast stäUde i utsikt någon snar lösning det är därför att hoppas att detskall gå lättare att få någonting gjort efter att vi har beslutat här i enhghetmed utskottets förslag, där man säger att man "förutsätteratt vattenfaUsverket genom omplaceringar bland sina anställda förebygger attäldre arbetare med intjänt pensionsrätt går förlustiga denna" i sambandmed permitteringar. Regeringen har talat om sitt behov avandrum. Det andrum som man nu får bör användas bl. a, till att framlägga ensamlad plan över utbyggnaden av energiförsörjningen i dess helhet inkluderandede privata investeringarna en plan som sedan bör föreläggas ochligga till grund för beslut i fortsättningen. Vi har i vårt brev tillregeringen i detta sammanhang pekat på möjligheterna att anlägga ett ellerflera atomkraftverk vid Nortbottenskusten, Vidare har vi sagt att man grundligt bör övervägamöjligheterna att genom rörledningar importera naturgas från viaFinland, Men huvudfrågan är nu att regeringen använder det ökade intresse försysselsättningsproblemet i som omvittnats från alla håll i dennadebatt så, att man tar ansvaret för tidigare försummelser och går in förkraftfulla och genomgripande åtgärder för att säkra fuU och varaktigsysselsättning åt befolkning. kommunisterna har vid upprepade tillfällenrest krav på en helt ny regionpolitik och på initiativ, som om de utretts ochgenomförts skulle ha inneburit ett bättre utgångsläge i fråga omarbetstillfällen . I har partiet krävt enförändring av det regionalpohtiska betraktelsesättet. Senast har vid åretsriksdag motioner väckts med krav på att avfolkningspoUtiken skall upphöra,allmän investeringsstyrning genomföras och andra faktorer än profiten sättassom vägledande för ett aktivt regionalpolitiskt handlande. Inget annat parti har emellertid varit benäget attinskränka den geografiska rörelsefriheten för det privata storkapitalet somoundvikligen måste leda tUl minskad sysselsättning över hela . Tvärtombekräftades t. ex, vid behandUngen av statsverksproposition, attregeringen icke var benägen att acceptera någon annan målsättning för t. ex.Norrbotten än den som i stort framgick av kapitalets "spontana"rörelsetendenser. Statsverkspropositionen awisade nämligen kraven från länsstyrelsenoch planeringsrådet i på att målsättningen för länet fram tiU1980 skuUe vara oförändrad befolkning. och planeringsrådetsmålsättningsförslag för Luleåregionen vann ett visst beaktande endast underförutsättning att satsning på regionen också innebar en inre omfördelning avresurser i länet till inlandsområdenas nackdel. Mot denna bakgrund måsterimligen det politiska ansvaret för den generella sysselsättningssituationen iNorrbotten falla på dem som avvisat för länet mer positiva målsättningar ochriktUnjer, I ett flertal sammanhang har vårt parti tagit upp merkonkreta frågor och förslag av betydelse för sysselsättningsläget i Nonbotten,Krav på statlig verkstadsindustri i framfördes i motion och upprepades 1967. I interpellationer 1967 och 1968 berördes fråganom den vikande sysselsättningen inom den statliga företagssektorn i Norrland.Från vederbörande statsråd svarades 1967 att undersökning pågick för attutveckla det statliga företagandet i landsdelen, och i interpellationssvaret1968 hävdades att förädlingsproduktion i statlig regi var enda vägen att vidgasysselsättningen inom den statUga sektorn. vid dettasenare tUlfäUe hänvisades tiU att undersökningar pågick kring dessa frågor.Undersökningarna har ännu ej gett några resultat. Det måste beklagas attregeringen varken på det aUmänna eller det mer konkreta planet förverkUgat deidéer och initiativ som framförts av opinionen i , En ÖverskådUg sammanfattning av dessa initiativ återfinnsi den skrivelse som vårt partidistrikt i överlämnat tilllänsstyrelsen i Nonbotten med förslag och synpunkter tiU Länsprogram 70. Idenna skrivelse kritiserades skarpt att antalet anställda inom den StatUgaföretagssektorn i länet minskats med flera tusen lönarbetare utan att initiativtagits att kompensera detta med nya arbetstillfällen. Såsom nödvändiga åtgärderföreslogs bl. Fortsatt utbyggnad av , anläggning avstatUgt ägd maskin-, verkstads- och bUindustri, ökad gruvbrytning, ökadvidareföräd-Ung av skogsprodukter, bl a, tillverkning av hus ochbyggnadsmaterial, utveckhng av jordbruk och trädgårdsskötsel, ett stathgttryckeriföretag och produktion av sjukvårdsmateriel och läkemedel samtplacering av huvudkontoren för , , domänverket och vattenfallsstyrelsentiU . TUl sist, herr talman! Den avgörande uppgiften för attvaraktigt lösa syssels'ättningsproblem år att utveckla och breddaområdets industriella bas. Detta kan endast åstadkommas med genomförandet av enlångsiktig plan för statliga IndustrUnvesteringar, särskilt i skogslänen, medutnyttjande av medel ur AP-fonderna, vilket vi också föreslagit i motion tillårets riksdag med anledning av kompletteringspropositionen. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. HerrNYGREN (s) kort genmäle: Min argumentation i den föregående debattentycks ha irriterat i mycket grundligt, att döma av hansanförande . Vad det gällde i den debatten, , var att taställning tUl två saker. Å ena sidan gäUde det vårt behov av elkraft och densysselsättningseffekt som kraftverksbyggena skulle ha, en sysselsättningseffektsom man i har räknat med sedan freden i Sarekslöts. har ju Ritsemkraftverket varit med i planeringen. Ä andrasidan hade vi naturvårds- och miljövårdsintressena. Det var mellan dessa ting avvägningen stod, och det var iden debatten som jag sade att kommunisterna hade ställt sigskuldra vid skuldra med herrar , och och var berett attmedverka tiU ett avslag som skulle ha inneburit att utkomstmöjligheter gåttförlorade för 1 000 människor i . Detta ansåg jag attNorrland inte hade råd med med tanke på den utveckUng som vi har drabbats avunder . Jag kan än en gång erinra om att Nonland under entioårsperiod har avtappats på 82 000 människor. I den situationen är mankänslig för varje försök att plocka bort ytterUgare sysselsättning. Det var väl ändå så, , att det var först sedanvattenrallarna från och kom ner och resonerade allvarmed kommunisterna som ni fann anledning att byta fot och bli UtekänsUgare för sysselsättningsargumenten? HerrWERNER i (vpk) kort genmäle: Nr 103 klampar på och understryker juytterUgare den att jag hade rätt när jag karakteriserade hans inlägg förra gången som rena buskpropagandan. När han säger att det har skett en avtappning på 82 000människor, så . understryker det ytterhgare den felaktiga poUtik som förts, och de som bäransvaret för den skall inte försöka skylla ifrån sig på andra. Vi har sagt i vår skrivelse till regeringen att till detnuvarande läget måste den reflexionen göras att den snabbare aktuaUsering av sysselsättningsproblemenför anläggningsarbetarna som inställande innebär får sinaUvarliga bakgrund genom sysselsättningspoUtiska förhållanden som inte har medRitsem som sådant att göra. Det finns i det här landet, , nära 100 000arbetslösa. Det finns en reservarmé av undersysselsatta som är flerdubbeltstörre, och det fanns när vi skrev den här skrivelsen över 3 000byggnadsarbetare arbetslösa i . Det är dessa aUmännaproblem som starkt har förvärrat situationen i , och de påverkas inteav om Ritsem kommer till stånd eller inte. De påverkas däremot av om mansläpper fram en lönepohtisk satsning som kan stärka den inhemska efterfråganoch underbygga en snabbare tUlväxt av sysselsättningen. Man kan inte, , angripa dem som inte villebygga ut Ritsem och godta den arbetsmarknads- och lönepohtik somstaten och privatkapitalet gemensamt har sanktionerat. () kort genmäle: Det finns ändå protokoU bevarade, hen ,från debatten , och de ger bevis för vad som sades den gången kommunisternas sida. Bl, a, sade en av vpk:s talesmän från talarstolen här att man inte rabbas i gruppens ställningstagande. "Vi fäster nämUgen större vikt vid den opinion som tar sig uttryck genom de människor som samlas nere i för att försvara almarna mot socialdemokraten regionplan. Vi är också beslutna att i denna fråga inte bh något objekt för poUtisk utpressning eller köpslagan. Vi är beslutna att skilja oss från denna riksdagsfråga med bibehåUet ansvar inför kommande generationer- ," Det var den inställning som vpk hade den gången, och detvar den som jag kritiserade, som jag ansåg vara ett allvarligt hot motsysselsättningen för människorna i , Och det var den inställningensom jag betraktade som ett bevis för att man från vpk:s sida tydUgenvar beredd att stå sida vid sida med de tre borgerliga partierna och då fällaett sysselsättningsprojekt som var mycket betydelsefullt för vattenrallarnauppe i Nonbotten och , i (vpk) kort genmäle: Jag vet inte om jag skaU tolka på så sätt att han vill att vi skall ändra oss. Jag beklagar att det finns socialdemokrater som som sedan vi tagit del av ett nytt förslag från regeringens sida och noga övervägt detta - jag vUl säga som jag sade tidigare, att det inte varit något lätt stäUningstagande - nästan 23 försökerprovocera oss till att gå ifrån det förslaget och ställa oss på en annanståndpunkt bara för att det skulle passa syften bättre. Hen (): I denna fråga är väl den argumentation sombygger på fakta så genomtröskad vid detta laget att det inte finns storanledning att hålla något längre anförande. Jag tycker att det mesta sadesförra gången vi debatterade denna fråga. Då framlades från utskottets och regeringens sida ettförslag som det vill jag betona vi anser som det bästa. Detgav en bra elkraftsproduktion, det gav sysselsättning och var på många sättbra. Men det visade sig under debatten att det tydhgen inte fanns någonmöjlighet att få igenom det utan det skulle ha fäUts här. På socialdemokratiskt håll hade vi framför allt en sak itankarna, och det var att dels klara denna elkraftsproduktion, dels garanterasysselsättningen. Sedan det under debatten framkommit vissa tankar, som visadeatt det inte var bara det gäUde att komma bort ifrån, utan attdet fanns möjhgheter att resonera om andra lösningar, kom förslaget om enåterremiss tUl utskottet för att man där skulle utarbeta ett modifierat förslag.Detta förslag har också framlagts i utskottet, dock inte, iÖrebro, dagen efter återremissen utan . Återremissen skedde den12 maj. För utskottet presenterades det nya förslaget vid tisdagensutskottssammanträde . Jag vill gärna säga att detta nya förslag visar på sämrelönsamhet, men det ger samma sysselsättningseffekt, och det kan tas fram snabbtför att det i vissa delar presenterats tidigare. Vi har sagt att vi vill hakraftproduktionen, vi vill ha sysselsättningen, och därför var vi frånsocialdemokratiskt håll beredda att kompromissa. Detta kompromissförslagföreteddes för alla partigrupper, det vill vi poängtera, men det var endastvänsterpartiet kommunisterna som fann sig föranlåtet att ta förslaget. Vad innebär då det nya förslaget i stort? Man kan säga attdet kort och gott innebär att Autajaure inte dämmes den damm som skulle uppföras där kommer inte tUl stånd. Det som man tidigare talade så mycket om idebatten här, nämligen att man skulle överdämma kalvningsland, förekommer intei det nya förslaget. Man går förbi Autajaure och går direkt på sjön endast dämmes . Man kan säga att Autajaure kommer att fåmindre vattentillgång det blir en sänkning av vattenståndet med ungefär enmeter - men VattenfaU är berett att där uppföra grunddammar så att man håUeruppe sjöns vattenstånd precis som i Teusajaure, men naturUgtvis bhrvattenför-Ingen vattendragen emellan mindre. Man kan säga att här har skett en radikal omstöpning. Deingrepp i naturen som man nu kan peka på har framför allt i den efterföljandedebatten koncentrerat sig kring frågan om vägen genom området. Diskussionenhuravida vägen är värdefuU eUer inte för samerna skall jag inte ge mig in på;det finns delade meningar bland samerna - en del av dem anser att vägen är braoch andra anser att den är till skada, och jag tycker attde uppfattningarna tar ut varandra. Men när man så häftigt angriper vägen skuUejag vilja fråga; Betyder det ingenting för herrarna att Gälhvare kommun meddenna väg vill komma ut till detta område och viU få dit turister? Har integruvarbetarna i rätt att via en väg komma ut i detta fritidsområde?Jag tror att man också skall fundera på det i detta sammanhang. Om man fäller dagens förslag med hänvisning tillmiljövårdsskäl skuUe jag vilja fråga: Kan vi i fortsättningen över huvud tagetbygga någon industri här i landet om man skall ha samma mycket hårda miljövårdskravsom t. o. m. skuUe utesluta dagens modifierade förslag? Självklart kan mandiskutera att bygga värmekraftverk osv,, men sådana ger också miljöskador. Helavårt industribyggande skulle komma i fara. Vid alla ingrepp i naturen blir detsjälvklart någon miljöförstöring varje väg, varje byggnadsprojekt innebär enmiljöförstöring. Men det verkar ibland i debatten som om den endamiljöförstöring som kan finnas här i samhället är Ritsem. Det finnsmiljöproblem av oändUgt mycket större omfattning än det mycket ringa ingreppsom förslaget om Ritsem innebär. Många människors arbetsmiljö, hela vårindustrieUa miljö inrymmer problem som är av en helt annan svårighetsgrad ochmycket farUgare för människor. Men dem går man förbi och koncentrerar hela sinenergi i miljövårdsdebatten på frågan huruvida man kan bygga en väg genom dettaområde eller inte. Det är vad det gäUer. Jag vill gärna ta upp några av de argument som harframförts . har gjort sig mycket besvär med att frågavetenskapsmän i landet, och det är inget fel i det. Han konstaterar attekonomen säger så och så. Lägg märke till att vad talar omär framför allt , som vi är överens om att vi inte skall utföra.Hen RegnéU talade om en skrift av professor som heter Sätt pris påmiljön. Är det inte just vad som sker i detta sammanhang? Man skulle kunnasäga, om man viU vara drastisk, att man kan sätta en prislapp på sjönAutajaure: kostar det att bevara den. Det är väl att sättapris på miljön? Sedan kan man diskutera om den är värd ellerinte, och det är det vi gör . Sedan kommenterade promemoria. Sålångt jag vet är det inte något inlägg från hans sida utan en seminarieuppsatsoch den får väl då tas för vad den är värd. Jag tänker inte polemisera mot deni sak det kanske andra kan göra. Mycket i den är måhända bra. Jag vill konstatera att det onekUgen är en tillnyktring idebatten från borgerligt håll Det finns i alla fall försök att komma fram medandra modeller och att göra vad förra gången mycket riktigt sadeatt han inte kunde göra, nämligen ge anvisning på andra sysselsättningar. Detvar ett ärUgt erkännande; försöker han anvisa sådana sysselsättningar.Jag skall bara kommentera det med att säga att det dock är tydligt att förrepartiledaren har ett visst inflytande på moderatasamUngspartiet; detta med värmekraftverk är precis vad han talar om i sittsärskUda yttrande. Sedan sade någonting om att man hade gjortundersökningar om vad folk är beredda att satsa på att förbättra miljön. beredd attbetala mera skatt, avgifter osv, för att få vattenrening och allt sådant. Ja,det tror jag mycket väl, men gå ut och fråga hur mycket man är beredd att satsaför att Inte bygga ut Ritsem, men gör det isolerat och ta inte med alla dessaandra, mycket svåra miljöproblem i samhället, som jag hoppas att vi skaU kunnalösa gemensamt framöver! i Glömminge talade om arbetstillfällena,och det är utmärkt. Han nämnde framför aUt tre åtgärder som skulle varabetydelsefuUa. Det var skogsvårdsåtgärder, det var Vägplan 70 och det varKirunavägen. är inte färdigprojekterad, och den är avsedd attsysselsättningsmässigt engagera helt andra människor än vad det är fråga om isamband med Ritsem. Skall man placera de människor som skuUe ha fåttsysselsättning i Ritsem på så slår man ut andra arbetslösa.Skogsvårdsåtgärderna och Vägplan 70 kommer att behövas aUdeles oavsett om manbygger ut Ritsem eller inte. Jag skall inte mycket mer diskutera sysselsättningen, menjag viU ändå med några ord kommentera vad i säger. Vänsterpartietkommunisterna har sett det som angeläget att poängtera, säger han, attRitsemprojektet är ingen lösning av sysselsättningsproblemen iNorrbotten, Nej, att det skuUe lösa sysselsättningsproblemen iNorrbotten tror jag inte att någon här i kammaren vill försöka göra gällande.Men det är ett bidrag tiU att skapa sysselsättning för 300 människor under femår medan andra åtgärder växer fram. Jag är helt ense med om att vi aUvarUgt måstesatsa på att lösa sysselsättningsproblemen i Norrlandslänen, i synnerhet i detvå tre nordhgaste, men om vi skaU börja diskutera vem som har lagt fram debästa skrivelserna och de flesta förslagen ligger nog litet iUatill. Jag tror inte att kommunisterna har kommit med dedjärvaste och mest revolutionerande förslagen. Men i sak har hen helträtt. Vad som i debatten efter återremissen framför allt förtsfram är ett slags moraUsk indignation över uppskovet. Själva det förhåUandetatt man uppsköt beslutet och återremitterade ärendet för att försöka åstadkommaen kompromiss har framställts som någonting nästan omoraliskt eller i vart faUnågonting förödande för det parlamentariska systemet i . Det är väl ändåatt ställa argumenten på huvudet. Att försöka komma fram till en kompromiss ien viktig fråga skall det betraktas som dödsstöten mot parlamentarismen, dåvet jag inte hur vi skall lyckas här i landet i fortsättningen. Jag läste i någon borgerUg tidning att det ansågs närmasthållningslöst av kommunisterna att uppträda som partiet gör . Jag skaU inte kommentera det annat än genom att säga att en sådaninstäUning pekar på att det skuUe vara morahskt högvärdigt av vänsterpartietkommunisterna att rösta med de borgerliga men moraUskt tvivelaktigt att röstamed socialdemokraterna. Är den karakteristiken riktig, då tycker jag synd om vänsterpartietkommunisterna. Allt det här visar väl aUdeles tydUgt att vad jag förra gångensade om att det hos många finns en vilja att lösa den här frågan enbartpohtiskt, inte sakUgt, mer än någonsin har besannats av agerandet efteråterremissen. Återremissenhar följts av en väldig pressdebatt, som på många sätt har 1 en av borgerhghetens morgontidningar här i har enskribent, som tydhgen är betydhgt mera storvulen än sakkunnig, fått för sig attjag skuUe citera lyrik därför att jag förra gången skulle ha reageratemot att citerade Utsis dikter. Han menar att nu har jag juaccepterat ett förslag som i långa stycken tar bort de gamla skadeverkningarna.Jag skuUe vilja fråga; Om det nu är sä att de gamla skadeverkningarna är heltborta och det är riktigt varför röstar inte då tiUsammans medutskottets majoritet? Man jag skall gärna bidra tiU citatsamUngen, inte medlyrik utan med ett annat citat, som jag tycker kan tUlämpas på mycket av dendebatt som har förts i borgerUg press i den här frågan efter återremissen,särskilt då den ledarskribent som jag avsåg. Jag citerar några ord av en fransk1700-talsfilosof, , som säger: "När man nöjer sig med att förståtill hälften nöjer man sig med att uttrycka sig till hälften och då har manlätt för att skriva." Jag tror att det kan få stå som en karakteristik avmånga överord i den här debatten. Jag yrkar bifaU till utskottets förslag. Hen i Glömminge (c) kort genmäle: Utskottets ordförande säger attdet är nog bra med och det är nog bra med Vägplan 19701985, mendet är andra som skaU ha de arbetena. Jag kan inte förstå att några speciellaarbeten och sysselsättningar där skulle vara öronmärkta på något sätt. Detförekommer väl i aUmänhet mte att man så långt i förväg avskiljer vissa jobb åtvissa kategorier arbetare, och jag tror inte heller att det bhr så. säger att gruvarbetarna vUl komma upp tiUdet här området på den nya vägen. Jag berörde för min del inte frågan om vägen,men det är ju inte bara gruvarbetarna utan alla människor i vårt land somkommer hit upp som har tillgång till detta område. 1 stort sett var väl anförande bra. Men hansäger att de borgerhga har tillnyktrat. På vilket avsnitt i debatten skulle vipå något sätt ha ändrat oss? Jag tycker att debatten från vår sida bedrivsefter samma hnjer som . Vi har sagt att det har skett förbättringar meddet nya förslaget, men inte tillräckUgt, men vi har inte ändrat vår grundsyn påfrågan. Så vill jag göra en kommentar tillherr anförande. Han säger att vattenkraftepoken är över. Detreducerar ju med ett enda penndrag hela betydelsen av att man strider så hårtför att få detta projekt igenom. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Utskottets ordförande talade om de 30miljonerna som han menade vara en insats som man gör till fromma förnaturvården. Kanske det ändå är Utet underligt att resonera på det sättet attvi nu betalar 30 miljoner för någonting. Hur skulle det se ut om vi sade attgenom att avstå från att avyttra en hel del av våra nationella klenoder -låtoss säga fynd från bronsåldern som utan tvivel skuUe kunna säljas på den internationella marknaden för mycket höga priser, medeltida träskulptureri kyrkorna, svenska konstnärers verk i museer och så vidare - har vi i självaverket givit anslag tUl kulturvården på så och så stora belopp? Jag tycker attdet resonemanget knappast kan drivas. Sedan kommenterade också professor genom att säga att det var ett seminariearbete och därför fick tas förvad det var. Om det är så, Ugger det väl inget negativt i detta. Det betyderatt arbetet inte har tiUkommit under den tidsnöd som vi arbetar med här iriksdagen i så många sammanhang. Det Innebär också att det är ett lagarbete sommånga har tagit del i och har ansvar för, och det har utförts under ledning avkompetent lärarpersonal. Jag tror inte att man på det viset skall avvisaalternativa förslag som kan ha sitt värde i denna debatt. i (fp) kort genmäle: