prot · FU0987 · 1971-12-31 00:00:00 — När jag togdel av fjolårets protokoll såg jag också med tillfredsställelse att utskottetsrepresentant i första kammaren, , som försvarade avstyrkandet avmotionen , sade följande: "Jag tror att samhället så småningomkommer dithän att medborgarna får rätt till en längre sammanhängande ledighet,men i dagens läge är många andra frågor mer aktueUa än denna," Jag har härciterat meningen i sin helhet för att ingen skall kunna säga att jag misstolkarvad som sades. Och slutade debatten med att säga: "Att detfinns ett behov, och att detta är ett problem, därom råder inga delademeningar," Det är bra att vi har kommit fram tiU den ståndpunkten. Dågäller frågan egentligen bara om det är nödvändigt med en utredning eller omavtalsmarknadens parter klarar denna sak. Motionärerna tror för sin del att detär en ganska besvärlig fråga och att det behövs en utredning för att bana vägför den lösning avtalsvägen som kanske kan följa efter en utredning. Vi har här i landet haft en i förhållande tUl många andraländer ganska föredömlig semesterlagstiftning. Jag bortser alltså inte från attde länder som åberopas i motionen och som har infört ett sådant här system medsammanhängande ledighet inte har lika långa semestertider som vi har här iSverige. Men jag bortser inte heller från att den semesteriagstiftning som vihar den första semesterlagen tillkom 1938, även om vi också hadevissa bestämmelser arbetarskyddslag rörande semester och ledighet med jämna mellanrum har varit föremål för översyn och revidering, senast 1963.Jag tror att det inte dröjer ytterligare förrän vi på nytt börjarfundera på om inte semesterlagstiftningen bör fötia med sin tid och anpassastiU samhäUets utveckling. Och vore det säkerligen till nytta för denöversynen om vi i en särskild utredning har undersöktmöjligheterna till en längre sammanhängande ledighet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen i ärendet. FruSIGURDSEN (s): Som informerade om är det härsedan några år ett bekant ämne för den svenska . Frågan om sabbatsårhar behandlats , 1969 och 1970, och kommer motionen igen. Årets motionär i stort sett Ukalydande med föregående års motioner. Det finns någottillägg; bl. a. anser motionärerna att opinionsbildningen för sabbatsår underdet gångna året varit stark, och man sätter sin Ut till sammansättningen av dennya . Om déf är motiverat återstår att Intresset i har tidigare inte varit så stort.Det kan illustreras med följande röstsiffror. Vid riksdagsbehandlingen vardet 16 ledamöter i första kammaren och 15 i andra kammaren summa 31 ledamöter som röstade för den reservation som blev följden av motionen. varmotsvarande siffror 14 i första kammaren och 25 i andra kammaren, sammanlagt39. Intresset hade alltså i viss mån ökat. Även årets reservation överensstämmer till mycket stor delmed fjolårets reservation. Vilka är då motionärernas och reservanternas motiv?Hen har i viss mån utvecklat det. Man talar om människors behov av enlängre ledighet i olika situationer, man talar om stressen i arbetslivet, mantalar om möjligheterna att idka vuxenstudier. Det är allmänt bekant att vi har mycket stor stress påmånga arbetsområden: vi har ett hårt arbetstempo, vi har dåliga arbetsmiljöer det är ett faktum för väldigt många. Ackordsarbetet som också skapar hets ärunder debatt. Arbetsmiljön är högaktuell, och vi har en statlig utredning somsysslar med den frågan. VuxenutbUdningen är också en av 1970-talets storafrågor. LO och har överläggningar ommöjligheterna tUl ledighet för studier. Som utskottet säger i sitt betänkandeär frågorna om studiefinansiering för de vuxenstuderande föremålför en särskild utredning. Önskelistor kan vi alla presentera - mer eller mindrerealistiska. Jag vill personligen säga att jag tycker sabbatsåret är ett av demer orealistiska önskemålen. Reservanterna tar upp de samhäUsekonomiska aspekterna ochsäger att finansieringen av en sådan här reform bör kunna inordnas isocialförsäkringssystemet. Men, säger man för att gardera sig införarbetsgivarna och , man får för all del inte jagciterar inte utan detta är min fria tolkning genom lagstiftning påläggaföretagen denna extrakostnad. Man säger att det här kan göras upp t. ex, vidförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Ja, om inte arbetsgivarna skallbetala det, måste det alltså bli den andra parten, dvs. arbetstagarna, som gördet. Utskottsbetänkanden är ofta mycket hovsamma i tonen, ochdet kan man också säga att socialutskottets betänkande här är. Utskottetansluter sig helt till vad andra lagutskottet har uttalat i dennafråga, nämligen att införandet av en allmän sådan här ledighet vid enjämförelse med andra aktuella reformkrav måste bedömas som mindre angeläget. Viskulle, många av oss, kunna stå här och räkna upp angelägnareformer, presentera önskelistor på lägre pensionsålder, höjda pensioner,kortare arbetstid, kanske längre semester, mer pengar till barnstugor, bättresjuklön, ökat stöd till barnfamiljerna, ersättning till människor som vill idkavuxenstudier, osv., osv. Jag tror att vi kan räkna upp en hel massa reformersom svenska folket skulle finna mycket mer angelägna än införandet av ettsabbatsår. Om man menar allvar med förslaget - och det gör man väl måste detvara en reform som ger reella möjligheter för alla medborgare att få ettsabbatsår med ekonomisk ersättning. Annars är ju det här förslaget meningslöst. har själv påmint om att vi har enlagstiftning om semester. Vi vet att de krav på lagstadgad semester somsedan årtionden hade förts fram av arbetarrörelsen tog mycketlång tid att få genomförda. Det har segat sig fram till det som vi har -fyra veckors semester och som hen ändå betecknar som en föredömliglagstiftning. I motionen sägs att det i allt fler länder har införtsmöjlighet till långledighet av detta slag. Man exemplifierar med där detgäller vissa lärargrupper, där stålarbetarna träffat en överenskommelse medarbetsgivarparten, och där det gäller universitetslärare. Men jagtycker att man bör tala om hurdan semesterlagstiftning dessa länderhar. I ger semesterlagstiftningen 18 dagars semester, i treveckor, och i har man en veckas grundsemester, . Det talas mycket om att detta i första hand bör vara enförhandlingsfråga för arbetsmarknadens parter. Vi vet att årets lönerörelse imycket stor utsträckning getts en låglöneprofil och att det är storasvårigheter att nå en överenskommelse - jag vill påminna om den aktuellastrandningen mellan LO och . Vi vet att LO för hårda förhandlingar medArbetsgivareföreningen om en bättre pension för arbetarna och om en bättresjuklön. Hur tror reservanterna att frågan om införandet av ett sabbatsårskulle tas upp, när det möter så stora svårigheter att få mer, som vi tycker,självklara krav genomförda. Nej, jag anser kraven i motionen och reservationen höratUl det mest verklighetsfrämmande som presenterats i svensk politik. PoUtik äratt prioritera, och för mig är detta ett krav som måste komma långt tillbaka påen prioriteringslista. Enligt mitt bedömande är motionen om sabbatsår skrivenav en elit för en elit. Jag ber att få yrka bifall tillsocialutskottets hemställan i dess betänkande nr 17. HerrHAMRIN (fp): Det är ingalunda så, , att motionen ärskriven av en elit för en elit jag skall återkomma till det litet . Jag tycker att hela inlägg var en utmärktbekräftelse på att det finns många problem i detta sammanhang som behöver sesöver och lösas för den händelse man tror på den här tanken, för den händelseman lyfter blicken något över dagens bekymmer och ser litet in . Jag är väl medveten om de svåra avtalsförhandlingar som vinu upplever dem behöver jag inte påminnas om. Men vi har väl ändå tilluppgift i denna församling att tänka Utet på vad som kan komma framöver när vi,som väl alla hoppas, har övervunnit dagens bekymmer och besvärligheter. Socialförsäkringen har kommit in i bUden genom ettyttrande, om jag minns rätt, från AMS. Jag tror att den är en tänkbar lösning.Jag anser inte att det är alldeles hopplöst att tänka sig en sammanhängandeledighet än vad den nuvarande semestern under ett årinnebär utan att fördenskull behöva belasta arbetsgivarna alltför hårt. Men attdet här blir fråga om hur man viU utta de möjligheter man har tUl ökad timpenning, ökad ledighet, bättre socialaförmåner och att det blir en avvägning i det fallet är jag väl medveten om. Att jag tror att man här kan tänka sig en hopsparadledighet under två eUer beror på att jag väl vet att statstjänstemänoch kommunaltjänstemän, som har en viss möjlighet att skjuta över ett årssemester tUl , ofta begagnar sig av en sådan möjlighet med större ellermindre stöd i nuvarande regler. Även där tycker jag att det skulle finnas enviss möjlighet att låta dem fuUt legalt göra en sådan sammanslagning. Jag upprepar, hen talman, vad jag sade, nämligen att vissafrågor har en benägenhet att leva sitt eget liv, även om man inte fårförståelse för dem här i . Jag vet förresten inte vad med "skriven av elit för elit", men det är förmodligen någotförlegat tänkande på socialgrupp 1, 2 och 3, som alltjämt vidlåder fruSigurdsens tankegångar. Såsom ett exempel på att en opinion för denna tanke docklever skall jag inte bara citera justitieministern. Jag kan citera tidskriftenByggnadsarbetaren, nr 1970, där en skribent frågar: "Vart togsabbatsåret vägen? Har nu denna tanke helt skrinlagts?" Nej, det har den inte. Den återkommer även om vi fåravslag på vår motion i den votering som följer. Vi kommer att hålla dennatanke vid liv och noterar precis som att voteringssiffrorna här ikammaren inte är särskilt imponerande. Men det innebär inte att tanken ärskrinlagd vare sig här i kammaren eller i den aUmänna opinionen ute blandlöntagarna I landet. I dettaanförande instämde (). Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och ,och förklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer socialutskottetshemstäUan i betänkandet nr 17 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 8 Arbetstidsförkortning för arbetande i kontmuerligskiftgång Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 18 i anledning av motion om arbetstidsförkortning för arbetande ikontinuerlig skiftgång. 1 motionen 1971:354 av . hade hemställts latt: uttalade sig för att för arbete ikontinuerlig skiftgång samt i därmed jämförbara arbetstidsformer inomservicenäringarna den maximala arbetstiden uppgick tUl , attför de i kontinuerlig drift som arbetade under storhelger den maximalaarbetstiden skulle uppgå tiU samt att hemställdetiU regeringen att utarbeta och framlägga förslag tiU erforderlig lagtext. Utskottet hemställde att motionen1971:354 inte föranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivits av fruMarklund (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:354 hos Kungl.Majt skulle anhåUa om förslag till ändring av allmänna arbetstidslagen avinnehåll dels att den maximala arbetstiden vid arbete i kontinuerlig skiftgångsamt i därmed jämförbara arbetstidsformer inom servicenäringarna bestämdestill , dels att den maximala arbetstiden för arbetstagare ikontinuerlig drift som arbetade under storhelger bestämdes tUl iveckan. Arbets tidsförkortning för arbetande i kontinuerligskiftgång HerrHAGBERG (vpk): Jag börjar med att yrka bifall tUl reservationen av fruMarklund. har en arbetstidsförkortning med 15 minuterträtt i kraft för de aUra flesta lönearbetare. Ytterligare förkortning kommerden . Därigenom får lönearbetarna en arbetsvecka . Utskottet hänvisar i denna fråga till att arbetstidslagenär konstruerad som en maximalföreskrift och awisar förslagen om enspecialreglering av arbetstiden för skiftgående i kontinuerlig drift. stöder sig på dessa värderingar överlämnar man emellertid de problemsom många arbetare med speciellt svåra arbetsförhållanden har tUl förhandlingarmellan arbetsmarknadens parter. De som jobbar i kontinuerligt skiftarbete, dvs. kvällar,nätter, och och i en del fall också vid storhelger, vet vaddetta betyder, Arbetsköparnas hänsynslösa exploaterande av människor iskiftgång kommer att förvärras. Vi skall vara medvetna om att kontinuerliga driftformerkommer att öka. Rationaliseringsprocessen medför att företagen satsar aUt merpå maskinparker som kräver en kontinuerlig skiftform, särskilt inomjärnbruksindustrin och pappers- och massaindustrin. Arbetsköparens krav påeffektivitet och lönsamhet gör att allt fler industriarbetare tvingas arbeta iskift. Bolagen gör stora vinster på rationaliseringarna men ingen hänsyn tastill dem som skapar dessa vinster. Arbetstidsförkortning för arbetande i kontinuerligskiftgäng Det är ju så att de som arbetar ikontinuerliga processer som regel har de sämsta arbetsplatserna urmiljösynpunkt. Ackordsarbete är för en vanlig lönearbetare, som har normalarbetstidsförläggning , mycket hårt och slitsamt. Att utföra pressandeackordsarbete i skift är därför naturligtvis ännu hårdare. Hårt ackordsarbetemed ideliga omställningar i dygnsrytmen medför att den psykiska och fysiskapressen blir mycket hård. För att kunna lindra vådorna av skiftarbete vore enkortare arbetstid en utväg. Kortare arbetstid för arbetare i kontinuerlig skiftgångkan motiveras även ur andra utgångspunkter; Den fritid som man till stor delfår förstörd genom de olika skiftens förläggning, likaså den ledighet sommycket ofta kommer då andra människor inte är lediga, svårigheter att föra ettnormalt samhällsliv i föreningar och andra sammanslutningar och inte attförglömma den tid en skiftarbetare sover bort och den tid han av fysisk ochpsykisk trötthet inte förmår utföra det han själv vill. När man för ett tiotal år sedan införde kontinuerligskiftgång lockade man med kortare arbetstid. Den lagstadgade arbetstiden var då48 timmar, skiftgående fick . Sedan har arbetstidsförkortningargenomförts så att är lika lång för kontinuerligt skiftgåendesom för övriga. När nu utskottet avvisar en förmånligare reglering av denordinarie arbetstidens längd för arbetare i särskilt påfrestande ochhälsofarligt arbete, utlämnar man dessa till en köpslagan mellanarbetsmarknadens parter. Av egna erfarenheter vet jag att arbetsköparna har storakrav på den kontinuerliga driften. Framstötar från lönearbetarna att få deallra minsta förbättringar har avvisats av arbetsköparna, I och med dengenomförda arbetstidsförkortningen har arbetsköparna avvisat varje förslag somskulle förbättra de kontinuerUgt skiftgåendes förhållanden på arbetstidsfrågansområde. I stället är erfarenheten den att man allt mer vUl utvidga den härformen. Framstötar om att allt fler skall arbeta under storhelger är ettexempel. Under dessa betingelser kan man lätt förestäUa sig vad resultatetblir. När utskottet säger nej till undantagsregler iarbetslagstiftningen om maximering av arbetstiden i kontinuerlig skiftgång, harman tagit på sig ett tungt ansvar. Skall det behöva gå så långt attskiftarbetarna skall utgöra experimentråttor innan man kan ta de skiftgåendesproblem -medicinska och psykiska störningar - på aUvar? Att glida undan frågan och säga att arbetsmiljöutredningenhar frågan under utredning är att springa undan ansvaret. Mina arbetskamratersom har kommit i kontakt med representanter för arbetsmiljöutredningen har ingastörre förhoppningar på något resultat. De rykten som gör gällande att någotresultat inte skulle komma från utredningen fönän arbetsmarknadens parter kommitöverens, stärker också skälen för att bifaUer reservationen. Vad mani dag kräver ute i industrin är en snar arbetstidsförkortning. Flerafackföreningar har instämt i motionen om en lagstiftning, och vad mig är bekanthar flera fackföreningar motionerat tUl om lagstiftning i den härfrågan. 36 timmars arbetsvecka för arbetare ikontinuerlig skiftgång är ett rimUgt krav från dem som står på de sämstaarbetsplat- serna och i de sämsta arbetsförhållandena med högtuppdriven ackords-takt och med de sämsta arbetstiderna. Hen (): Jag kan hålla med om att det är besvärligareatt arbeta på arbetsplatser med kontinuerlig drift än där det bara är dagskift.Därvidlag råder det inga delade meningar. Vad som här skiljer är väl på vilketsätt man skall lösa denna viktiga fråga. Vi vet ju alla att vid förra årets riksdag reviderades dendå gällande arbetstidslagen. Det innebar att man fr. o. m. 1970 fått en kortarearbetstid, och att man 1973 kommer fram till 40 timmars maximal arbetsvecka. I samband med den propositionens behandling fanns motionermed samma innehåll som vi diskuterar. Andra lagutskottet besvaradedem, och det finns ju intaget i utskottets betänkande vad vi sade . Denskrivningen behöver alltså inte läsas upp. När vi nu behandlar saken på nytt säger vi, att man ju1970 var överens om - liksom i den utredning som föregick arbetstidslagensrevidering att de särbestämmelser som behövs för olika grupper ur framförallt skyddssynpunkt skall infogas i den nya arbetarskyddslagen. Motionärerna vill att man skall göra förändringen i självaarbetstidslagen. Men jag tror att de som har hand om vad som skall göras vetatt vår industri och hela vår livsföring förändras mycket. Därför tror jagdessa saker hör bättre hemma i arbetarskyddslagen än i arbetstidslagen. Detsker väldiga tekniska förändringar och det är alltid möjligt att med hänsyntill vad som sker göra behövliga förändringar i arbetstiden. Det står också parterna fritt att förhandla framannorlunda villkor här. sade att det är vanligt att man i dessaindustrier med kontinuerlig drift har ackordsarbete. Det pågår emellertid endiskussion om månadslöner. Jag kan bara nämna att i exempelvis , som är en av dessa arbetsplatser, har man kommit fram till månadslön.Ackordssystemet har där kommit helt i bakgrunden, man har gruppackord för helajärnverket. Så nog går det att komma fram till andra avlöningsförhållanden, ochparterna är väl öppna för diskussioner på ett annat sätt än vad man tidigarevar. nämnde att arbetsmiljöutredningen tar lätt pådet hela. Det vet vi ingenting om, den utredningen har bara arbetat en korttid, I direktiven för arbetsmiljöutredningen ingår att man skall ta upp dessaproblem. Jag kan läsa några citat, som delvis också finns i utskottetsbetänkande, "Spörsmål som gäller arbetstidens förläggning fordraren grundlig genomgång, och skyddsaspekter bör ägnas stor uppmärksamhet vidöversynen av gällande regler om dygnsvila, veckovila, raster ocharbets-pauser". Det står vidare i anvisningarna att därutöver bör det ståutredningen fritt att ta upp sådana spörsmål som aktualiseras under arbetetsgång och som faller inom ramen för en allmän översyn avarbetarskyddslagstiftningen. Det är aUtså vida direktiv som arbetsmiljöutredningenhar. Man kan ta ut avsnitt efter avsnitt och behöver inte invänta helheten. Detsägs också ifrån att man kan bryta ut delar som är Arbetstidsförkortning för arbetande i kontinuerligskiftgäng Arbetstidsförkortning för arbetande i kontinuerligskiftgång aktuella innan hela utredningen blir färdig. Mot bakgrunden av dessa fakta, med prövning och när arbetsmiljöutredningen har dessa uppgifter förelagda, anser vi attdet inte finns någon anledning att skulle begära en ändring iden arbetstidslag vi tog vid fjolårets riksdag. Jag beratt få yrka bifall till utskottets betänkande. Hen (vpk); Det kan inte vara svårt att konstatera att desom arbetar skift i kontinuerlig form har det besvärligt. Jag tycker inte detbehöver föreligga en utredning för att man skall kunna konstatera behovet av enkortare arbetstid. Jag är förskräckt över att inte utskottet tagitinitiativet att föra dessa ärenden tiU arbetsmiljöutredningen och därvideventuellt begärt en snabbutredning. Man kan väl också lägga ett visst ansvarpå utskottet att även ta initiativ i stäUet för att bara helt enkelt avstyrkaoch inte ta något initiativ utan bara säga att denna arbetsmiljöutredning skallfortsätta att arbeta som vanligt. Sedan säger man att denna fråga kan lösasgenom förhandlingar i vanlig mening. Men det är det jag menar att då blir deten köpslagan som lönearbetama som går i skift blir lidande på. Därefter kommer man in på ackordsformer. Men det är väl såi dag i alla fall att de månadslöner och de gruppackord som görs upp ärprestationsackord i stort sett fast det är stora grupper. Det är normgivnaA-prestationer, Det skall vi inte glömma bort. Jag tycker det är beklagligt att man skall gömma sig bakomdenna utredning och vidare att man varje gång skall läsa upp de här vackradirektiven. Jag har haft tUlfäUe att diskutera med utredningensordförande. Beträffande de rykten som säger att denna utredning inte kommer attlägga fram något vettigt förslag förrän arbetsmarknadens parter är överens såhar utredningens två sekreterare nämnt detta vid ett forum. Det är alltså ingalösa rykten utan uppgifter lämnade av utredningens två sekreterare. Om dekontinuerligt skiftgående skall vänta på denna utredning så blir man verkligenbetänksam. Hen (): Det är klart att utredningen har direktiven att följa. Jagskulle vara förvånad om den ville ta bort dessa skyddssynpunkter, förgenomgående i hela utredningen är ju att man skall skapa en sådan miljö på våraarbetsplatser att ohälsa förebyggs. Då kommer väl frågan om dem som går ikontinuerlig drift och som har anpassningssvårigheter upp till diskussion. Detskulle vara underligt annars. Vi har ju den ordningen här iriksdagen att så länge det pågår utredningar så vill man awakta dem. Det voreju onödigt att sätta till utredningar om skulle handla utan att halåtit utreda frågan. Så har vi aldrig arbetat tidigare. Det är en ny metodiksom här viU tiUämpa, HenHAGBERG (vpk); Jag hoppades att kände sig såkompetent att den såg en allvarlig fara segla upp här, allra helst somdenna form börjat bli alltmer aktuell. Jag trodde hade möjligheteratt ta initiativ och besluta. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkandet nr 18 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nr 19 ianledning av motion om behandlingshem för handikappade Nr 20 i anledning avmotion om åtgärder för att förbättra epileptikernas situation Nr 19 i anledning av Kungl. Majts förslag till stat förriksgäldsfonden för /72. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemstäUt. § 10 Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande nr 20 i anledning avKungl, Maj;ts proposition 1971:91 angående försäljning av staten tillhörig fastegendom, m, m,, jämte motion. HenLUNDBERG (s): Det betänkande vi nu behandlar är egentligenmycket underligt. Finansministern har begärt att han skall ges en fuUmakt somskulle delegera till Kungl. eller tiU underordnad myndighet en uppgift somenligt vad som är stadfäst i grundlag skall åvila . Försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m. vill peka på att finansministern i sin proposition ickeangivit något fall av försäljning, utan att propositionens innehåll bara syftartill att man skall göra en utvikning från grundlagen eller sätta den urfunktion på ett visst område. Jag måste säga att det väl dels är orimligt attvi skall delegera tolkningen av grundlag till Kungl. och till ämbetsverk,dels att hela detta förfarande ur olika synpunkter strider mot grundlag.