prot · FU0985 · 1971-12-31 00:00:00 — Ett flertal kommuner med ett betydandebefolkningsunderlag och ett antal expanderande tätorter berörs av ifrågavarandejärnvägslinjer. och centralorter med ett väl utvecklatnäringsliv bildar tyngdpunkten inom regionen vid bandelen NässjöNybro.Dessutom finns det ett flertal orter som kan uppvisa en fortgående industrieUutveckling. Det är helt naturligt att tUlgången tUl en järnvägslinje ärvärdefuU för dem som bor och har sin sysselsättning inom dessa regioner. De lönsamhetsberäkningar som har gjortvisar att om persontrafiken skuUe överflyttas till landsvägsbussar, så skuUe man uppnå en resultatförbättring med ca . Detta förslag innebär att människorna i Vetlandaområdet endast skuUe få en dagUg bussförbindel se med i jämförelse med att det finns tre 79 Den statliga trafikpolitiken m. m. tågförbindelser.Vid en ekonomisk beräkning anser jag det vara väsentligt och riktigt attstatens järnvägar baserar en jämförelse på samma förutsättningar. En nedläggning av persontrafiken skulle innebära enkraftigt försämrad service för de människor som bor och arbetar i dessaregioner. Förutsättningarna för att uppnå en regional jämlikhet för denna delav landet skulle därmed ytterligare försvåras. Innehållet trafikbeslutär, om jag har uppfattat det rätt, att varje landsdel skulle garanteras entillfredsställande trafikförsörjning. Detta måste väl tolkas på så sätt attsamhäUet då var och är berett att ta på sig vissa kostnader för attdetta mål skall kunna uppnås. Utskottet har i sitt betänkande behandlat motionen mycketknapphändigt och uttalat att de aktualiserade nedläggningarna bör prövas ivanlig ordning. Utskottet har emellertid på s. 10 i betänkandet gjort följande,som jag ser det, kraftfuUa skrivning; "Stor försiktighet måste därför, somriksdagen tidigare understrukit, iakttagas beträffande järnvägsnedläggelser,"Ett sådant yttrande hade, tycker jag, varit på sin plats i samband medutskottets behandling av motionen. Jag sätter min tUltro till utskottets skrivning när detgäller syftet med riktlinjerna för den framtida trafikpoUtiken, nämligen att entUlfredsstäl-lande trafikförsörjning skaU tryggas för landets olika delar ochatt människorna skaU få möjligheter att resa med kollektiva samfärdsmedel. Detär väsentligt att detta fungerar i praktiken. Jag förutsätter därför att bådede skäl som har åberopats I vår motion och de som tidigare framkommit underdebatten när det gäller ifrågavarande bandelar skall vara så starka att dessabandelar faller inom den ram som är avgörande för att persontrafiken även ifortsättningen skall kunna upprätthållas i samma omfattning som . Vi sombor i dessa trakter är helt naturligt emot en nedläggning av persontrafiken,eftersom den ersättningstrafik med bussar som föreslås är olämplig, då vägarnasbeskaffenhet i vissa avseenden är sådan att de inte tål en ökadtrafikbelastning. Man bUr en aning förvånad över statens järnvägars politik.Det har hänt nere i våra trakter i samband med tidigare järnvägsnedläggningaroch den busstrafik som satts in i stället, att man nu tagit upp förhandlingarmed kommunerna och anser det vara oerhört angeläget att kommunerna gerersättning till med motiveringen att även busslinjerna harbUvit olönsamma. Säger då kommunen nej tiU en sådan sak blir följden bara denatt även ersättningstrafiken kommer att försvinna, och det är inte att hälsamed tiUfredsställelse att de kollektiva trafikmedlen försämras så avsevärt somkommer att ske i dessa regioner. Med detta, hert talman, viU jag uttala förhoppningen från statens järnvägars sida beaktar nödvändigheten av att det finns en godtrafikservice i dessa bygder och att man därmed också bibehåller persontrafikenpå sträckan NässjöNybro, SlutUgenvill jag yrka bifall till motionen 913, 1 detta anförande instämde herrar i (m) ochJohansson i Skärstad (c). HerrJANSSON (s): Debatten krUig trafikpolitiken har på senaretid blivit aUt Intensivare, och naturligtvis måste vi ha förståelse för debekymmer och problem som många människor känner och upplever inför entrafiksituation som ter sig alltmer kompUcerad och tenderar att utvecklas påett sätt som medför en försämrad trafUcservlce I glesbygderna, vUket främstdrabbar pensionärer och familjer med svagare ekonomiska förutsättningar. i har här påtalat de opinionersom kommit till uttryck bl, a, i vissa partidistrikt på denna punkt. Han harvelat göra gällande att man från vårt partis sida inte skuUe ta hänsyn tilldessa opinioner. Jag vUl för min del säga att detta är fel. Jag tycker att dendebatt som förs här och de motioner som väckts om trafikpolitiken är ettgott uttryck för den opinion som finns. Det förefaller som om den trafikpolitiska debatten bUvitsnedvriden på ett visst sätt; man söker efter syndabockar, och då har manutmålat trafikpoUtiska beslut som den stora syndabocken. Jag fårnärmast Intrycket att det finns de som tror att bara man river upp beslutet av1963, skuUe plötsligt aUa våra tåg och bussar och andra kollektiva trafikmedelha fullt med resande ständigt och jämt, och man skuUe mte ha några som helsttrafikpoUtiska problem. Man skulle inte behöva riskera några fler nedlagdajärnvägar eller Indragna bussUnjer. Man skulle också kunna minska antaletolyckor på våra vägar etc. vet vi att problemet Inte är så enkelt. Det finns trotsallt många positiva drag trafikbeslut. i berörde här inledningsvis liten detalj som jag också vill peka på. Det är det förhållandet att genomatt man tog beslutet blev det tillåtet för en jobbare att när han resertiU jobbet ta med sig arbetskamrater som får betala en del av kostnaderna förresan. man upp beslut, skulle det på nytt bU olagligt ochåtalbart att göra på detta sätt. Jag föreställer mig att inte ens herrMagnusson i kan vara Intresserad av en sådan utveckling. Det måsteväl upplevas som fullkomUgt otänkbart att skuUe kunna fattaett så reaktionärt beslut, I motionen 205, som behandlas I trafikutskottetsbetänkande nr 6, har vi bl. a, framhållit att vi inte anser det vararealistiskt att tänka sig att riva upp trafUcbeslut; vi vUl i ställetfuUfölja beslutet. Vi tror att principen att varje trafikgren skall bära sinaegna kostnader är riktig. När man klagar på SJs rationaliseringaroch järnvägsnedläggningar måste man komma Uiåg att SJ endast tvingats takonsekvenserna av den trafikpoUtiska utveckling som vi har haft i vårt land medett ständigt växande fordonsbestånd på vägarna och en minskning av detkollektiva trafikunderlaget som följd. Vi har i vår motion menat att man skaUfullfölja trafikbeslutet och försöka se tiU att andra trafUcgrenar, somavsikten var, I större utsträckning får bära sitt kostnadsansvar på samma sättsom SJ har tvingats göra. Det har hänvisats tUl ohka uttalanden och utredningar idetta sammanhang. I vår motion pekar vi på att fU, Uc. iGöteborg har försökt uppskatta vad trafikolyckorna kostar samhäUet i Den statliga trafikpolitiken m. m. Den statliga trafikpolitiken m. m. form avsjukvård, produktionsförluster, egendomsskador, poUsutred-ningar,domstolsförfarande osv. Han har kommit fram tiU ett så alarmerande högt beloppsom . Vi vet att den sammanlagda avgift som bUlsmenbetalar m till staten i form av fordonsskatt och drivmedelsskatt rör sig om ca3 miljarder kronor , och statens kostnader för byggande och underhåU avgator och vägar uppskattas tiU ca . Jag vet inte vadMattssons siffror är värda, men är de riktiga innebär de att två tredjedelar avstatens sammanlagda skatteinkomster från bUismen går förlorade i trafikolyckor, I egenskap av landstingsman och därmed medansvarig försjukvården i landet vUl jag konstatera att de sjukvårdskostnader somtrafikolyckorna förorsakar i första hand drabbar landstingen såsomsjukvårdshuvudmän, Å andra sidan får inte landstingen någon del avskatteintäkterna från bilismen, utan kostnaderna för sjukvård på grund avtrafikolyckor får bestridas av medborgama i form av landstingsskatt, oavsett omde är bUägare eUer Inte. Mot bakgrunden av dessa förhållanden har vi ansett det ihög grad angeläget att det pågående arbetet med att fastställa särskUt vägtrafikenskostnadsansvar energiskt fullföljs och att man i det sammanhanget särskiltuppmärksammar och verkUgen klarlägger vad trafikolyckorna på vägar och gatorkostar den enskilde och samhället. Utskottet uttalar att det inte synes erforderligt mednågon särskUd framstäUning tUl Kungl, i det avseendet - man anser detsjälvklart att vägkostnadsutredningen kommer att beakta aUa de frågor somhänger samman med vägtrafiken och kostnadsansvaret. Man finner det angelägetatt såväl denna utredning som övriga utredningar på området påskyndas. Jag kannöja mig med det uttalandet från utskottet. Låt mig bara uttrycka denförhoppningen att sjukvårdskostnaderna i anledning av trafikolyckor verkligenbUr belysta så att vi får ett mått på vUka kostnader landstingen får stå för. Rent allmänt vUl jag uttrycka min tUlfredsställelse överdet uttalande som trafikutskottet gör på s, 9 i betänkandet, I detta uttalandevUl man inte bara ge trafikdelegationen vidgade befogenheter att följa upp dettrafikpoUtiska beslutet och reformprogrammet utan även ge den vidgat mandat ochkomplettera dess sammansättning, så att den kan bli ett organ som kan ta nyainitiativ på trafikpolitikens område och vara samordnare av detutredningsarbete som pågår. Med den trafikpolitiska utveckling som vi på senaretid har haft i vårt land är det säkert nödvändigt att delegationen får tiUuppgift att, som utskottet skriver, "följa upp trafikpoUtiken med hänsyntUl behovet av en effektiv samordning av densamma med lokaliserings- ochregionalpoUtiken I syfte att skapa det nödvändiga underlaget förtrafikpolitiken. Trafikförsörjningens omfattning och mriktnlng bör därvidsyfta tlU en positiv befolknings- och näringslivsutveckling för landets ohkadelar, vUket I sin tur kräver en väl fungerande trafikapparat," Jag vUl, herr talman, starkt understryka detta uttalandeoch har inget annat yrkande än bifaU tUl utskottets hemställan. I dettaanförande instämde (). HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Nr 85 Det var inte aUs min mening, närjag talade om opinionen ute i de socialdemokratiska partidistrikten, att därmed försöka StäUa de socialdemokratiska ledamöterna här tUl något slags ansvar. Jag bara tog det som ett exempel på hur det ligger till med opinionsbild- Denstatliga trafik- ningen, politiken m. m. säger att beslut har blivit ettslags syndabock, men att det ändå har positiva drag. Som jag sade förut finnsdet i alla fall många kända personer som gjort det beslutet tUl syndabock. Jagkan citera en tidning , som konstaterar att påTransports kongress riktar skarp kritik mot trafikbeslut och säger attdet leder tiU förhållanden som man Inte kan acceptera. Med syftning på denefterföljande diskussionen säger tidningen: "Vad väntar man då på? DetolyckUga beslutet skall naturUgtvis snabbt rivas upp," Jag tycker att det här med att riva upp beslutet ärväldigt starka ord, och jag avsåg Inte, när jag talade om upphävande av 1963års beslut att man därmed skulle försöka få tiUbaka de mycket negativa inslagsom fanns års beslut kom tUl, Jag tror inte att det skuUe varanödvändigt. Men lika väl som många, enligt vad säger, InbUlar sigatt aUa problem skuUe lösas genom ett upprivande av beslutet, är det nog mångasom tror att aUting klarar sig om man kan genomdriva en full tiUämpning av det,t, ex, i fråga om kostnadsansvaret för vägtrafiken. Det tillåter jag migfaktiskt att tvivla på. Jag menar att en utredning, som skulle se överriktUnjerna beslut, har många erfarenheter av den fördatrafikpolitiken att faUa tUlbaka på, och den måstenaturligtvis ta dem i beaktande i sitt arbete. Och jag skulle vUja tUlägga attmycket av det man här har varit inne på, när man säger sig acceptera de bärandeprinciperna beslut men ändå kommer med en massa planeringsförslag som enligt min mening inte rimmar med beslut tyder på att detförefinns vissa motsättningar i debatten. () kort genmäle: Jag konstaterar med tUlfredsställelse attherr i nu avsevärt har mUdrat sin kritik mot desocialdemokratiska organisationerna, som han ville göra gällande inte följdeupp de här opinionerna. Dessutom säger han när det gäller upphävande avtrafikbeslutet att han anser att det inte är så nödvändigt. Det innebärtydligen att frånträder sin reservation tiU utskottetsbetänkande, för i den yrkar han ju uttryckligen på att trafikpoUtiskabeslut skaU rivas upp. Om nu i en handvändning har ändratmening, så tycks den här debatten ha haft en viss effekt, och det hälsarjag med tUlfredsställelse, Hen i (vpk) kort genmäle; måste väl ha missuppfattatmig. Vad jag sade var att ett upphävande av beslutet inte behöver Innebära att man skulle få tUlbaka de negativa inslag, som fanns i trafikpoUtiken års beslut, och att jag tror att en utredning, som skulle ompröva 83 Nr 85 riktUnjerna beslut,måste ta hänsyn tUl och ha nytta av de _ , , erfarenheter som dragits av det trafikpoUtlska arbete somhar pågått efter ,1 ir.Ti------ 1963, Jag sade däremot inte att jag har ändrat ståndpunkt i den här , = ,. , -------------------- frågan, för det har jag absolut inte. Denstatliga trafik politiken m. m. i Falköpmg (c): De många motionerna som utskottet här harbehandlat och dagens långa trafikdebatt ger belägg för att denna fråga är ihögsta grad aktueU, Enligt de riktlinjer som drog upp för denstatliga trafikpolitiken genom beslutet skaU konkurrens råda meUantrafikgrenarna, och var och en av dessa skall i princip svara för sinakostnader. Målet för trafikpolitiken skaU vara, som trafikutskottet i sittbetänkande nr 6 framhåller, att landets olika delar skaU erhålla entUlfredsstäUande transportförsörjning i former som även tUlgodoser kraven påeffektivitet och kostnadsansvar. Nackdelarna med trafikpoUtiska beslut harframträtt mer och mer. Här är inte platsen att söka efter syndabockar. Även jagär en av dem som var med om 1963 års trafikbeslut. Men jag kunde knappast tänkamig att resultatet skulle bU av den art som det nu har blivit. Vi har ju kunnatkonstatera en omfattande nedläggning av järnvägar. Att den skuUe bli såomfattande kunde vi knappast räkna med. Nedläggningen av järnvägslinjerna harinneburit en försämrad trafikservice i de orter som berörs av nedläggningen.Man kan säga att trafikförsörjningen därför i stora delar av landet har blivitotUlfredsställande, Jag tänker inte minst på glesbygdernas folk. De problem som uppstår tUl följd av undermåligakommunikationer har både näringspoUtiska och sociala aspekter. Det är angelägetatt den pågående utveckUngen mot försämrade trafikförhåUanden snabbt bry tes.Detta kan enligt min mening endast ske genom att man ser över 1963 årstrafikbeslut, omprövar tUlämpnlngsföreskrifterna i anledning av detta beslutoch lägger erfarenheterna års trafikbeslut tUl grund för nyaställningstaganden. Jag skaU i fortsättnmgen endast berörajärnvägstrafiken. Vad jag i detta sammanhang vUl framhåUa är angelägenheten avatt man försöker leda över transporterna från landsvägarna tUl den spårbundnatrafiken, nämligen jämvägarna. Det är samhällsekonomiskt försvarbart att manfrån samhällets sida i stöne utsträckning än som sker jagtänker på statens bidrag till driften av de olönsamma järnvägslinjerna exempelvis under en övergångstid subventionerar järnvägsdriften för att på såsätt lära allmänheten att utnyttja järnvägarnas tjänster. En sådan åtgärd skuUeinnebära vissa lättnader för trafiken på våra vägar. Det skuUe bli mindre antalolyckor där, och vad detta skulle Innebära i kostnadsbesparingar förstår nogvar och en. Det är både fråga om människoliv och materiella skador. Vidare ärju järnvägstrafiken att föredra även ur mUjösynpunkt. talar förönskvärdheten av att öka den spårbundna trafiken. angelägetatt på olika sätt söker stimulera aUmänheten 84 att vid resor använda järnvägarna.Detta måste ske främst genom att biljettpriset hålles vid en sådan nivå att man som resenär finner att Nr 85 järnvägsresa är avsevärt bUligare än något annat färdsätt. Jag vetatt det förekommit prisrabatterlng på vissa järnvägssträckor, j3 j; 1911 och jagskulle vilja fråga kommunikationsministern: erfarenheter --------- har manvunnit av dylika rabatteringar? 1 har, i syfte att öka lönsamheten för dekanadensiska politiken m. m. järnvägarna, förekommit ett särskilt service- ochprissättningssystem. Förutom ökad service i form av kortare restider,anpassning av tidtabeller till konsumentkrav, modernare vagnpark pålångreselinjerna och fria måltider för sowagnspassagerarna, på vissa linjerinfördes nya taxor, innebärande reduktioner av den genomsnittUgapassagerartaxan, varierande meUan oUka regioner. Enligt vad jag kunnat inhämta tyvärr är de siffror jag har tiU mitt förfogande gamla - skuUeresultatet av de kanadensiska försöken vara mycket tUlfredsstäUande. Jag skuUe vara intresserad av att få ett svar på om dessakanadensiska erfarenheter just när det gäUer prlsrabatteringen haruppmärksammats av . Och om erfarenheterna är goda, skulle detinte finnas anledning, herr kommunikationsminister, att pröva denprisrabatterings-idé som har genomfört? Utskottsmajoriteten har inte velat biträdamotionen 36. Jag konstaterar detta men kan notera att utskottet i sin skrivningtiU viss del ändock tlUmötesgått de önskemål som vi motionärer haft. a. att flera utredningar är sysselsatta med oUka problem avtrafikpolitisk betydelse och att de olika utredningarnas arbete bör påskyndas.Vad gäller ett trafikpoUtiskt organ som skulle följa upp de trafikpoUtiskaåtgärderna, så finns redan ett sådant den trafikpolitiska delegationen ochutskottet anför att delegationen skaU följa upp trafikpoUtiken med hänsyn tiU behovetav en effektiv samordning av densamma, med hänsyn tUl lokaliserings- ochregionalpoUtiken och med hänsyn tUl trafikförsörjningens omfattning ochinriktning samt att arbetet skall syfta tiU en positiv befolknings- ochnäringsutveckling i landets oUka delar. De synpunkter som jag framfört beträffande åtgärder föratt söka leda över trafiken från landsvägarna tUl jämvägarna förutsätter jagkommer att prövas av trafikpoUtlska delegationen. Jag förutsätter också attdelegationen i sitt fortsatta arbete skall med uppmärksamhet följatrafikutvecklingen i landets olika delar och föreslå åtgärder som syftar tUlatt skapa en god trafikservice tUl lägsta möjliga kostnad. Skulle det visa sigatt godtagbara resultat ej uppnås förbehåller jag mig rätten att återkomma. Hen i (s): Jag skaU försöka fatta mig kort. Först några ord till i , somförsöker göra sig tUl tolk för vad en del socialdemokratiska fackUga organisationer tycker och också för vad exempelvis SSU tycker. Det är en väsentlig skiUnad i utgångspunkterna när det gäller den kritik av trafUcpoUtiken, som framför och den diskussion som förs inom arbetarrörelsen. Där är man i aUmänhet inte aUs intresserad av det upphävande av beslut som vUl ha. Den statliga trafikpolitiken m. m. diskuterar och det är väsentUgt och positivt är tUlämpningen av beslut, menman accepterar de grundläggande principerna för beslutet. Jag tycker det ärlitet förmätet av i att som kommunist försöka görasig tUl tolk för de stämningar som finns inom det socialdemokratiska partiet. Sedan vUl jag bara med några ord kommentera motionen 927och de delar av utskottets betänkande som berör den. I motionens tre att-satserhar hemställts att den kollektiva trafiken prioriteras, att överväganden görsatt kraftigt nedskriva i SJ nedlagt kapital, samt att den koUektiva trafikensförutsättningar att fullfölja sina sociala och allmänna samhäUs-uppgifterfrämjas. Därför är det med mycket stor tiUfredsställelse som jag har läst delspropositionen 85, dels utskottets betänkande över motionen. Där konstaterar jagatt en av motionens att-satser har bUvit helt tUlgodosedd. Självklart ärpropositionen mycket positiv, eftersom ett bifaU till propositionen och tUlutskottets hemställan Innebär en förbättrad konkurrenssituation för SJ:s del. Samma grad av tUlfredsstäUelse kan jag inte noterabeträffande de delar av utskottets betänkande som berör de båda andraatt-satserna. Som jag sade förut har tiUämpningen av trafikpoUtiskabeslut utsatts för viss kritik med inslag som enUgt min uppfattning är värdabeaktande. Detta gäller framför aUt hänsynen tiU en total samhäUsekonomiskbedömning. Även om jag i likhet med hoppas på mera konkretauttalanden från utskottet, konstaterar jag att utskottets skrivning ändå är ettsteg framåt. Utskottet skriver också och det har tagit stort utrymmei denna debatt - att trafikpoUtlska delegationen skaU få sitt mandat utvidgatoch att utredningsarbetet skall samordnas på ett mera aktivt sätt. Om dettasedan medför en ytterUgare anpassning tiU de samhällsekonomiska kraven, så harnågot mycket positivt hänt. Slutligen skaU vi komma ihåg att trafikpolitikensutformning också är en fråga om jämlikhet. De människor som drabbas av en dåligeller obefintUg kollektiv trafik är oftast de svagaste i samhället. Det är t.ex. människor som av ekonomiska skäl inte har råd att skaffa bU, som bor iglesbygd eUer som på grund av socialt, fysiskt eller psykiskt handikapp intesjälva har möjligheter att lösa sin transportfråga. Självklart kan inte alladessa problem lösas inom den allmänna trafikpolitikens ram, men vi måste i såstor utsträckning som möjligt vid planeringen utgå från den svages krav. Detta måste, herr talman, vara utgångspunkten för en aktivjämUkhets-poUtik också på traflkpoUtikens område. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Jag har här bUvitanklagad för att söka göra mig tUl tolk för den opinion som finns i densocialdemokratiska rörelsen mot den förda politiken. Jag har emellertid sett detså att jag velat registrera den opinion som utanför detta hus finns mot denförda trafikpolitiken både inom den socialdemokratiska rörelsen och inom andrapoUtiska eller fackliga rörelser. Och eftersom jag i trafikutskottet var ensamom att framföra krltUc mot beslut som sådant är det klart att jag registreraralla de yttringar i den vägen som finns utanför detta hus, så jjj. g5mycket mer som jag också har tyckt mig spåra att jag är ganska ensam här om denuppfattningen. Jag vUl aUtså notera att det finns en stark opinionutanför mot beslut som sådant. När man öppet kritiserarrUctlinjerna för Den statliga trafik-1963 års beslut och anser att de ärfelaktiga, då tror jag den har fattat politiken m. m. saken litet fel som sägeratt kritiken inte skulle avse beslut som sådant utan endasttUlämpningen av det. Kritiserar man riktUnjema beslut är man ocksåkritisk mot beslut som sådant. Konsekvensen av detta blh då att manmåste kräva ett upphävande eller en omprövning. Orden har vi diskuterat inomtrafikutskottet; man kanske mte alltid använder det ord som egentUgen vore mestadekvat, men vad man syftar till är ju ändå att åstadkomma en grundläggandeförändring i trafikpolitikens inriktning, en förändring som gäller hela dettrafikpolitiska området. Det var också min avsikt med den reservation som vibehandlar här . i (s) kort genmäle; Jag kan hålla med iKristinehamn om att man nog inte alltid använder de ord som är mest adekvata.Vad det är fråga om här är alltså två grundläggande saker: antingen ettupphävande av beslutet eller en översyn av tUlämpningen av beslutet. Jag lovar,herr talman, att jag aldrig skaU beskylla för att vara någonnyansernas mästare. i (vpk) kort genmäle: Herrtalman! Det är alltså skUlnad mellan att kräva en omprövning och översyn avriktUnjerna för trafikpolitiken och att kräva en översyn av tUlämpningen avdesamma. Det tycks inte i fatta. Han kanske inte hellerär någon nyansernas mästare. Efter den långa debatt som förevarit finns det självfalletInte mycket att tUlägga I denna fråga. Jag skaU inledningsvis be att fåInstämma i , och inledningsanföranden,som jag tyckte var utmärkta aUa tre. I övrigt lovar jag att fatta mig mycketkort. Debatten har till stor del bestått av en diskussion kringdet förslag som framfört i sin reservation om en parlamentarisk utredning och om en översyn av trafikpolitiken. Flera talare har här bevisat svagheten i förslaget.