prot · FU0963 · 1971-12-31 00:00:00 — karaktäroch belägenhet är aUlså ganska begränsade, och sä skall de tydligen bli ävenför framåt. Märkligt är därför statsrådet påstående om nudella påslående skall förutsättas vara grundal på erfarenhetsrön - altytterligare åtskilliga lokaliseringsorter bör kunna komma i fråga för högreutbildning. Samrådet med herrar och , som ju, efter vad jag kanförstå, motsäller sig av penningskäl eller andra skäl en mer aUsidigförsöksverksamhet, bör ju inte ha gett någon ny erfarenhelsgrund. Det är mycket möjligl ja, del är tUl och med troligt -att fler lokaliseringsorter lämpar sig som säten för högre utbildning. Men därom kan ännu ingenling med visshet sägas. Del avföredraganden gjorda påståendet i lokalieringsproposilionen får därför tas förvad del är: en möjlighet och ingenling annat, inte en verklighet. Förhåller detsig pä annat säll skulle jag vara väldigi belåten med det. Jag tycker att uttalandel i lokaliseringsproposilionenunderslryker all det faktiskt är ännu nödvändigare än vad jag kanske framhåUiti mina moiioner att försöksverksamheten med decentraliserad universitelsul-bUdningsnarasl utsträcks lUl aUa de orter - de är inle så förfärligt mänga - utansådan här utbildning vUka avses i propositionen 1971 om lokalisering. Jag vore glad alt få höra statsrådets syn på della,eflersom finansminislern direkt appeUerar till samråd med bl, a, , Jag är lacksam för att togupp denna sak, så alt jag kanske kan klarlägga elt missförstånd. Den punkl i det aktuellabetänkandet som vi nu diskuterar gäller den s, k, systematiseradedecentraliserade universitelsutbUdningen. Där har jag i proposiiionen sagl bör avvakta resultaten av denna myckel speciella utbildning ochuppläggning. Det som finansminislern åsyftar i sitt uttalande i den sloralokaliseringsproposilionen är däremol decentraliserad utbildning över huvudtaget. Det som där står skaU närmast tolkas såsom en viljeyttring frånregeringens sida alt den decenlralisering av universitetsutbildning som vihäller på med alt genomföra bör kunna utökas och utvidgas lUl all avse ävenorter utöver dem som har fåll del av sädan. Där gäller del alllsä dengenereUa problematiken, medan del här gäller den myckel specieUa ulbildning somnu är akluell. Hen NORDSTRANDH(m): Jag förslär, och del görs nu tydligt, attlitel olika saker avses även om del sannerligen inte framgår så särskilt klart.Men också den ulbildning som är tänkl all förläggas UU orterna i fråga - ävenjag uppfattade det såsom en viljeyttring snarare än någonting som kunde skeomedelbart - är väl en form av systematiserad universiletsulbUdning. Den är välinte osyslemaliserad eller nägon annan egenartad universitetsutbildning. Jaganser all del hade varil önskvärt, ly nu börjar tiden bli knapp, att man pä deorter som jag tvä gånger framhållii i moiioner gjorde försök meduniversilelsulbildning, läl oss kalla den speciell, för att få en uppfallningom hur en sådan undervisning passar på orten, kan Del vore ganska bra, förestäUer jag mig, all ha litet mererfarenhet av vad nyetableringar innebär pä orter med olika belägenhet än vadvi har. Dä skulle man ha hafl ell bällre underlag - för denna något djärva viljeyttring, som jag förslär att han gärna villha fram för all lugna de människor som blir utflyttade. Det är naturligtvisavsikien. Men denna viljeyllring bör snarasl la sig ullryck i all ulbildningkommer lUl dessa orter eller all man åtminstone försöker att se hurutbildningen kan fungera där. Bidrag tiU Svenska diakonsällskapets sociala utbildningsverksamhet Överläggningen var härmed slulad, Bidrag tUl Svenska diakonsällskapets socialautbildningsverksamhet Maj:l hade (punkl E 32, s.312) föreslagit att UU Bidrag diakonsäUskapets socialaulbUdningsverksamhel för /72 anvisa etl anslag av 323 000kronor. I denna punkl hade behandlatsmotionen 1971:379 av m. fl., vari hemställts alt skullebesluta all Svenska diakonsällskapel för sin sociala ulbildning ulöver nuutgående statsbidrag skulle erhålla ekonomisk kompensation för under kommandebudgetär beräknade aulomatiska kostnadsökningar med . all med bifall lUl Kungl. Maj:ls förslag och medavslag å molionen 1971:379 lill Bidrag lill Svenska diakonsällskapets socialaUtbUdningsverksamhet för /72 anvisade ell anslag av 323 000kronor. 1. av herrar Wikslröm (fp), i (c).Richardson (fp), Nordsirandh (m) och Elmsiedi (c) saml () ochfröken i Slockholm (c), som ansetl alt utskollet borl hemslälla, all i anledning av Kungl.Maj:ls förslag och med bifall lill molionen 1971:379 till Bidrag lUl SvenskadiakonsäUskapets sociala utbildningsverksamhet för /72 anvisadeell anslag av . HenRICHARDSON (fp): Under punklen 18 behandlas frågan omstatligt bidrag till Svenska diakonsällskapets sociala ulbUdningsverksamhel.Föredragan- Bidrag till Svenska diakonsällskapets sociala utbildningsverksamhet destatsrådet har föreslagit etl oförändral bidrag för nästkommande budgetår trotsalt kosinaderna självfallet kommer att stiga. Direktionen hade hemslällt om enhöjning med . Nägol moliv företes inle för all inte räkna uppanslaget för täckning av kostnadsökningar såsom sker med andra anslag istatsverksproposilionen. I en trepartimolion med som försia namnhar hemstäUts om en höjning med 10 proceni, dvs. , som skuUeulgöra kompensaiion för beräknade koslnadsökningar. Utskottsmajoriteten avfärdar denna framslällning med sammakallsin-nighel som slalsrådel behandlal direktionens hemsiällan med. Några skälsom motiverar en uppräkning av anslagel har inte anförts i motionen, heter det.Visst har skäl anförts och därtill ett nog så hållbart skäl, nämligen att detfinns anledning förmoda all lönekostnaderna kommer att stiga under nästabudgetår. Att den ulbildning av ca 50 socionomer som sker vidSköndalsinstitutet skulle vara ulan betydelse för samhällel har inle påståtts.Institutet gör del allmänna samma tjänst som lidigare -och därmed innebärkoslnadsslegringen ett högst hållbart skäl för en moisvarandeanslagsuppräkning. Det kan också förtjäna alt uppmärksammas att föredragandestatsrådet aviserar all frägan om bidrag den sociala utbUdningen överhuvud kommer att omprövas inför /73. Moiiveringen är denkraftiga ulbyggnad av socionomulbildningen som riksdag fattal beslutom. Brislen på socionomer kommer därför alt i väsentlig grad minska, heter det.Utbyggnaden av socialhögskolorna blir dock, enligt en avlämnadproposilion, inte alls så omfattande som det kan framgå avstatsverksproposilionen. Del borde bl, a. av det skälet vara tacknämligt allsamhällel får delta Ullskott av socialarbetare lUl en för slaten ringa penningoch del borde också vara följdriktigt att anslaget för /72räknades upp med del måttliga belopp som motionärerna begär. Jag ber, herr talman, alt fä yrka bifaU tiU reservationenI som är fogad vid punklen 18 i utskottets belänkande. Idetta anförande inslämde (). FruGRADIN (s): På denna punkt harutskottsmajoriteten följl Kungl. Maj.ts förslag att bidraget lUl utbildning vid skall vara oförändrat.Skälen bakom utskollsmajoritelens ställningstagande är att detta bidrag Uksomallt annat i statsverkspropositionen är beräknat på 1970 ärs löner. Motionärerna har egenlligen gjort en onödig sak när deanförl att anslaget på grand av ökade lärarlöner skulle behöva räknas upp . De vel ingenting om vad den lönerörelse som pågår kommer alt ge förresultat. Vi vet inte om lönerna kommer att öka . Därför vore detatt gä händelserna i förväg om man skulle lämna etl extra påslag av deskäl som motionärerna har anförl. När lönerörelsen är över får direktionen förSvenska diakonsällskapel, med hänsyn lill löneuppgörelser och annat, itraditionell mening säsom tidigare, begära detytterligare anslag som del kan finnas skäl att begära. Jag ber all med del anförda fä yrka bifall UUutskotlels hemställan. Jag vUl notera att statsrådet här awiker fränlidigare praxis. Såväl 1969 som 1970 höjdes anslaget medhänvisning tUl kostnadsökningen. Jag kan inte finna annat än all man härfrångått den praxis som tidigare gällt för anslag till samma institut och förandra anslag. Jag tycker att Kungl, Maj;ls förslag vittnar om småsnålhetoch oginhel. Del kan väl ändå inle vara så, , alt man inlevärdesätter den utbUdning som sker pä ? Bidrag till Svenska diakon sällskape ts socialautbildningsverksamhet Jag har icke frångått någon praxis. Deuppräkningar här åsyftar är sädana som gjorts pä ettbidragsanslag när en avtalsrörelse är klar. Såsom sade har vi videtl lidigare tiUfälle i anslutning tUl resultaten av en avtalsrörelse via dels, k, läckningsanslaget kompenserat verksamhelen. Jag kan försäkra herrRichardson, att vi kommer att göra detsamma även denna gäng, ,om riksdagenföljer utskottsmajoritelens förslag. Jag lackar statsrådet för dennaförsäkran. Om jag fallal saken rikligl kommer alltså ett lUläggsanslag för allläcka kosinaderna att beviljas. Överläggningen var härmed slulad, Proposilioner gavs på bifall lilldels utskottets hemställan, dels reservaiionen nr 1 av m, fl,,och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller utbildningsutskottelshemställan i belänkandetnr 3 punkten 18 röstar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä rösiräkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Särskilda åtgärder för forskarn tbildning Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Särskilda åtgärder för forskarutbildning Maj:t hade (punkt E 41, s.320-321) föreslagit att tUl Särskilda åigärder för forskarutbUdningför /72 anvisa elt anslag av . 1 denna punkt hade behandlatsmotionen 1971:491 av m. fl. i vad avsåg hemstäUan att riksdagenskulle besluta att lill Särskilda åtgärder för forskarutbildning anvisa ellanslag av . att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och medavslag å motionen 1971:491 såvitt nu var i fräga lUl SärskUda ätgärder förforskarutbildning för /72 anvisade etl anslag av 2. av herrar (), () ochNordstrandh (m) saml (), som alt utskottet bort hemslälla, all i anledning av Kungl. Maj:ls förslag och medbifall lill motionen 1971:491 såviii nu var i fråga tUl Särskilda åtgärder förforskarutbildning för /72 anvisade ell anslag av HerrRICHARDSON (fp): "Utbyggd handledning är enligt minmening en grundläggande förulsällning för alt mälel för forskarulbildningensäväl kvalitativt som tidsmässigt skaU kunna nås." Detla yttrande är endeklaration , då fattade beslul om omorganisation avforskarutbUdningen. Men det var inte vilket yttrande som helst. Det var endeklaration av dåvarande utbUdningsministern i proposiiionen omforskarutbildningen till 1969 ärs riksdag. Samma tongångar hörs fortfarande men betecknande nogfrån universitetens och universitetskanslersämbelsts sida. Man är allmänl besvikenöver att denna ulbyggnad blivit så obetydlig. Anslaget till särskilda åtgärderför forskarutbildning som behandlas under punklen 21 har visal sig vara myckelvärdefullt inle bara därför all del har inneburil en faktisk ökning av desamlade resurserna ulan ocksä därför all det på ett smidigt och effektivt sättkan utnyttjas för att tUlgodose de mest akuta behoven. UKÄ har begärl en höjning av della anslag med 3,2 miljonerkronor och bl. a. pekal på behovet av medel lUl de metodkurser och tvärvetenskapligakurser, gemensamma för flera ämnesområden, som är sä viktiga i den nyaforskarulbildningen. Vi harfrån sida betraktat det som en nära nog moralisk förpliktelseall se tUl att 1969 ärs forskarreform inle förfuskas genom all hellolUlräckliga resurser för handledning siälls tUl förfogande. 1 motionen nr 491har yrkals all anslaget skall räknas upp med . Eflersomulskottet inle velal lillmölesgå della förslag, har vi reservalionsvis yrkalbifall lill värt motionskrav. Med hänvisning lill de skäl som jag här har redovisat berjag, herr talman, alt fä yrka bifall tUl reservaiionen 2. Särskilda ätgärder för forskarutbildning Hen NORDSTRANDH (m): Forskarutbildningsreformen har enligtpraktiskt tagel alla initierades mening inte blivit vad den skulle ha kunnatbli. Många yngre forskare stäUde slora förväntningar på en effektivisering avforskarutbildningen. De var i övermätt blåögda och föga härdade gentemotutbildningsdepartementets visioner utan ordenllig verklighets-täckning. ärde hell förståeligt ganska bittra, dä förväntningarna inte infriats i någonslörre mån. Vi som varnade när reformen logs blev alltså - del har hänt förr sannspådda. Jag skall ta som exempel en inslilulion som jag fann uppgifler omhäromdagen, en institution med svåra förhållanden. Institutionschefen päslodall han för alla sina doklorander kunde slälla förfogande ungefär enundervisningslimme per forskare och år. Jag hoppas delta var nägon överdrift,ly är del sanl är ju forskarutbildningen faktiskt betydligt sämre nu än vad denvarpå 1930-och 1940-lalen, dä vi väl ändå ålminslone hade mer än en limme peräroch forskare. Men även om uppgiflen är en aning överdriven, sä speglar den ialla fall elt läge som icke pä nägol sätt är tUlfredsställande. Jag vill för moderata samlingspartiets del i denna frägabara säga all vi , i en parlimotion t. o. m., krävde vissaförbättringar när det gäller handledarna och andra undervisningsresurser. Vifullföljer trots budgetläget som ju ingalunda är bättre nu än då vårlinje och siöder alllsä ärels folkpartimolion i denna fräga. Jag ber all fä yrka bifall lUl reservaiionen 2. HenGUSTAFSSON i (s): Eflersom del har lagil sä lång lid all gäigenom de delar av utskotlels belänkande där ulskoltet varit enigl, skall jag ilikhel med de Ivå andra lalarna, som hållil föredömligt korla anföranden, ocksäfalla mig mycket kort. Jag vUl konstatera att della anslag kom UU 1964/1965 ochförsia gången belöple sig till . Del har sedan successiviökals . De senasie tre åren har det höjts med ungefär 1 miljonvarje är. Del gör alltså sammanlagl 3 miljoner i ökning under de senasie åren, Dessulom skall jag bara anföra alt utskottsmajoriteten ärväl medveten om att behoven på denna punkt är slörre än de pengar som kanställas lill förfogande. Det finns ingen anledning all dölja del. Vi lyckerockså all anslagel är värdefulll genom all del smidigl och snabbt kan förslärkaresurserna. Jag anser däremol all vi av budgetskäl inle kan gä längre den härgängen, lyvärr. Denna post måsle ju, liksom mänga andra poster, fä känna av delkärva budgelläget. Men utskottet pekar dessulom på att det inom UKÄpågår ett arbete med att utforma riktlinjer för resurstiU-delningen tiUforskarutbildningen. Vi har också uttalat att del är angeläget att man snartkan la ställning lill dessa resursfrågor. Jag skall nöja mig med detta, hen lalman, och ber att fäyrka bifall tUl utskottets hemställan. Hen (): Det är självfallet riktigt som herrGustafsson i sade, att budgetläget är ansträngt. Jag vUl ändå påpekaatt delta är en relativt rimlig begäran. Jag vUl också erinra om attutbUdningsutskottet i går utan att bUnka tUlstyrkte pätiUäggsslaten. Del sägs i utskottets betänkande all man i awaklan på denhär utredningen inte vUl föreslå en höjd summa. Jag kan inte finna att denpågående utredningen i sig själv är etl skäl lUI alt inte höja. Det är ju såatt UKÄ fördelar de här medlen efler ansökan. Jag kan nämna att för budgetåret1970/71 kunde medel bara beviljas lUl av de framstäUningarsom gjorts. Hen NORDSTRANDH (m); Jag konstaterar med tiUfredsställelse allutskottets talesman ger uttryck åt den insikten att del här är ett område inomuniversitetsutbildningen som vi verkligen måste ta oss an. menar han attbudgelläget är svårt. Det har han sannerligen rätt i, och del är gott och välatt man även från regeringshåU erkänner del, ty där ligger ju skulden tdl attdel är på delta sätt. Men situationen på just det härområdet kan man gott säga är bland de allra värsta. Det finns mångabesvärligheter inom universitetsutbildningen, men jag tror inte all jag görmig skyldig någon överdrift, om jag säger att detta är en av de allraömmaste punklerna. Om vi icke vill UUgripa en annan radikal åtgärd, och det vUlvi i alla fall inte ännu, nämligen all sloppa upp tillströmningen tUldoktorandutbUdningen, alltså helt enkell använda det hårda medlet ordentligaspärrar, utan vUl vara generösa och del tyckerjag vi skaU vara så länge sommöjligl dä fär vi ocksä se alt det finns handledningsresurser. Annarsslär vi här sä småningom med en rad ganska aulodidaktiska doklorander, och delkan ha sina problem med en hop sädana. Med anledning av enligl minmening något överdrivna beskrivning viU jag bara utöver det som hen Gustafssoni förut sade anföra följande. Först och främst äi förhållandena vid de flestafakulteterna i det här avseendel hyggliga. Problemen finns koncenlrerade lUl defilosofiska fakulteterna. Jag läl göra en snabbgenomgång avsituationen och kunde konstalera, alt förhållandenaäven vid de fUosofiska fakullelerna i ett flertal ämnen är acceptabla. Del ärelt fätal ämnen inom vUka förhållandena är oacceptabla i den meningen, altantalel studerande i relation till antalel lärare är för storl. Med debegränsade ökningar vi har lyckals fä lill stånd kommer vi därför -dock inte under detla anslag utan under andra anslag - all särskilt och härdareän tidigare styra de nya resurserna de institutioner som har det aUrasämst. På det sättet tror jag att vi kan få ett mer maximalt utnyttjande avdessa resurser näsla år än vi haft möjlighet tUl under innevarande och tidigareår. () kort genmäle: Ocksä jag menar, statsrådet , att i ettnödläge som det vi befinner oss i får man tUlgripa sädana hårdastyrningsätgärder. Men jag viU understryka att jag tycker att begårsamma fel som han beskyllde mig för, nämligen att överdriva, när han säger attdet huvudsakligen eller bara gäUer de filosofiska fakulteterna. Men detgroteska exempel, som jag tog upp, härrör från ekonomisk fakultet, frånhandelshögskola. Del finns nog anledning alt även titta på andra fakulteter änbara den fUosofiska. Jag tror att man annars gör det hela litet för enkell försig. Särskilda åtgärder för forskam tbildning Ekonomutbildningen är förlagd tUl fUosofiskfakultet. i (s); Det finns ingen anledning att dölja altbudgetläget är kärvt, och att det är skälet UU att man på denna punkt inte kangå sä långt som man skulle önska i och för sig. När säger attpä detla område finns de värsta problemen och att vi här har en av de allraömmaste punkterna sä är det en värdering ger utiryck åt. Detkan finnas andra som tycker att andra områden inom utbUdningsseklorn har ännuvärre problem. Här har ocksä sagls att det är en så lilen summa som yrkasulöver vad Kungl. Ja, men små summor kan lUlsammans bli storasummor. Man mäste ju skära ner på olika punkter, och ibland kan det vara frägaom så små summor att del kan lyckas vara hugget som stucket. Här har emellertidKungl. Maj;l gjort en bedömning av hur nedskärningarna skall fördelas medhänsyn till budgetläget, och den bedömningen har utskottsmajoriteten inte haftnägol att erinra emot utan tUlstyrkt Kungl. Maj;ts förslag. Jag beralt återigen få yrka bifall tUl utskotlels hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av hen m. fl., och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemsiällan i betänkandetnr 3 punkten 21 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservaiionen nr 2 av m. fl. Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Då begärderösiräkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gavföljande resullat: Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier Maj:t hade (punkt E 42, s.322) föreslagit att lUl Stipendier för främjande av högrevetenskapliga studier för /72 anvisa ett reservationsanslag av11 . I denna punkl hade behandlats dels motionen 1971:49l av m. fl. i vad avsäghemställan att beslulade alt tUl Stipendier för främjande av högrevelenskapliga siudier i enlighet med universitetskanslersämbelels förslaganvisa elt i förhåUande lUl Kungl. Maj:ls förslag med förhöjtanslag om avrundat , dels motionen 1971:853 av m. fl., varihemställts att skulle besluta att till Stipendier för främjande avhögre velenskapliga studier för /72 anvisa etlreservationsanslag av . all med bifall lUI Kungl. Maj:ts förslag och medavslag å motionerna 1971:491 och 1971:853, förstnämnda motion sävitl nu var ifräga, tUl Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier /72 anvisade elt reservationsanslag av . 3. av herrar Wikslröm (fp). () ochNordsirandh (m), () och (), () samtfröken i Slockholm (c), som ansett att utskottet borl hemställa, all i anledning av Kungl.Maj:ts förslag saml molionerna 1971:491 och 1971:853, förstnämnda moiion sävittnu var i fråga, till Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studierför /72 anvisade etl reservationsanslag av . När beslutade om den nyaforskarutbUdningen innebar detta bl. a. en anpassning tUlulbildningsförhällandena i andra länder. Vår svenska doktorsexamen som resultatav många års akademisk möda ställde krav som knappast fanns på annat häU. Dennya doktorsexamen skall i motsats tUl den gamla inte utgöra ett slutresultat ulan fårses som en etapp pä vägen lUl fortsatt forskningsverksamhet som denför många kommer all vara en examen före verksamhel i näringsliv och samhäUe. Att vi på detla säll sänkt de formella kraven fördoktorsexamen innebär emellertid inte att vi fär sänka kravet päforskarmaterialel. Även en lägre formell utbildning måste vara förstklassig päden nivå del här gäller. Vi mäsle alllsä ge de sluderande goda förulsällningarför det hårda arbete som ligger i den typen av ulbildning, Felsalsningar kanskeinte kan undvikas men de mäste begränsas, och del medverkar vi inte till genomatt försvåra studiernas genomförande, Handledarbrislen är redan välbekant, och här har nyssframförls synpunkler pä den. Den innebär med aU säkerhet att den föreslagnatiden lill doktorsexamen, , inte kommer att kunna hållas av flertalet.Det innebär i sin lur ökade studieskulder, ätminsione i de faU dä densluderande mäsle finansiera sina studier med studiemedel. För dessa fmns enlidsbegränsning - man kan inte fä studiemedel mer än 16 terminer. Dessulomkommer många all vara i den situationen alt studiemedel inte räcker lUlförsörjning av familjen. Då älerstär bara forskarstipendier. Moderala samlingspartiet har, inle minsl i förra ärelspartimolion, fört fram krav på en ökning av anlalel forskarstipendier. Det ären orimlig situation att av 9 500 sluderande inom forskarutbUdningen harungefär 1 000 statliga stipendier. Dessa innebär dessutom för samhäUet enekonomisk satsning som kommer att vara gynnsam. Kampen om stipendierna är hård,och det mäste innebära att många tvingas avstå frän att göra en fullvärdiginsats de måsle nämligen finansiera sina studier genom yrkesarbete. Det kaninte vara rimligt att ställa platser, ulbUd-ningslokaler och handledare men inte se lUl att de studerande har möjlighet alt försörja sig. 1 50 extra stipendier är inte mycket, men vi har ändå ireservationen 3 vid UtbUdningsutskoltets betänkande begärl den Ulldelningen iår. Vi måsle se lUl att frägan om sludiefinansieringen för alla destuderande, ocksä pä forskarnivån, kan lösas. Med dessaord ber jag all fä yrka bifall lill reservationen 3. Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier HenRICHARDSON (fp); Lål mig även i denna fråga gå tUlbaka UUforskarpropo-sitionen . Departementschefen uppgav att antalel licenliand- ochdoktorand-stipendier under senare delen av 1960-talel i avvaktan påstatsmakternas ställningstagande lUl forskarutredningens förslag håUils i stortsett oförändrat och att antalet under /69 utgjorde 135.