prot · FU0941 · 1971-12-31 00:00:00 — a. statenscentrala frökonlrollanslall hänsköl tiU stalstjänstenämndenatt pröva frägan om den varslade konflikten var av beskaffenhet altotillböriigl störa viktiga samhällsfunktioner. Nämnden fann inte all konfliktenvar av sädan beskaffenhet. utlöste sedan strejken vid anstalten.Avtalsverket har senare hos begärt dispens för vissa tjänstemän vidanstalten. har dock inte medgett den begärda dispensen. Under konflikten vid centralafrökontrollanslalten har statsplombe-ring av utsäde inte kunnat ske där. Provhar dock tagits emol och analyserats. Konflikten har naturiiglvis medförtförsening av plombe-ringsverksamheten. Arbetet vid anstalten kan nu beräknasåterupptas. Del är min förhoppning att det kommer att finnas tUlräckUgt medutsäde inför vårsådden. Under detta anförande övertog herr förste vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrANDREASSON (c): Jag ber att fåtacka jordbruksministern för svaret. Bakgrunden tUl min fräga är att många tecken tyder på entidig vår, i varje fall i , och det har skapat en viss oro blandjordbrukarna när del gäUer möjUgheterna att fä fram utsäde tUl vårsådden, omkonflikten skulle fortgå . Statens cenirala frökontroUanstalt kanunder pågående strejk inte utfärda erforderUga analysbevis för utsäden, ochingen annan kan heller göra della med nuvarande lagstiftning. Visserligen kanden enskUde jordbrukaren använda utsäde av den egna skörden, men denmöjligheten är inte stor med hänsyn lUl att skörden , åtminstone i ,tiU följd av fjolårets väderlek var starkt bemängd med s. k. grönskott som görden mindre tjänlig tUl utsäde. beslut innebär att strejken nukommer att upphöra, och därmed har givetvis min fräga mist en del av sinaktualitet. Ang. uppsättandet av trafikljus vid vägkorsningar Överläggningen var härmed slulad. § 17 Ang. uppsättandet av trafikljus vid vägkorsningar Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för all besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 107, och anförde; i har frågat mig om jagavser alt vidta åtgärder för att Irafikljus snabbare än vad som för närvarandesker skaU sältas upp vid vägkorsningar som visat sig trafikfarUga, som t, ex,vid LUlänkorset på i . Frågan om olika ätgärder för alt förbättra trafiksäkerhetenpå vägar och i vägkorsningar där svära olyckor inträffat har tidigare varilföremål för behandling i . Sä sent som i är uttalade jag attsåväl som trafiksäkerhetsverket kontinuerUgt följerolycksutveck-Ungen på vägarna och i anslutning härtUl vidtar eller föreslårbåde långsiktiga och kortsiktiga ätgärder för att söka förbättra trafiksäkerheten.Jag uttalade ocksä att jag med hänsyn lUl den uppmärksamhel som ochtrafiksäkerhetsverket ägnade dessa spörsmål inte ansåg någon åtgärd frän minsida motiverad. Beträffande den av frågesläUarennämnda vägkorsningen vid har jag inhämtat att ombyggnad och uppsättandeav trafiksignaler pä denna plats pä planeras ske under år 1972.Projekteringen skaU utföras under innevarande år, och undersöker ävenmöjligheterna att tidigarelägga arbetena. HerrANDERSSON i (fp); Anledningen tUl frägan är självfallet deolyckor som har inträffat vid Lillänkorset i kommun. För ungefär fyra är sedan byggde man om vägen, och den blev dåbetydligt snabbare. Man drog fram ledningar för alt sätta upp trafikljus i dennänmda korsningen, som varit så olycksfylld, men några trafikljus kom 7 protokoU 1971. Ang. aktioner som försvårar vägtrafiken inte upp.Det blev en annan bedömning av saken. Jag tycker att denna fråga, så som jag har stäUt den, ärprincipieU, När ortsborna begärde att få upp Irafikljus sade man på vägverketatt man saknade pengar. Det borde, menar jag, finnas en viss reserv. När mankan bevisa att en trafikpunkt är farUg skall del finnas medel att omedelbartställa tUl förfogande, när trafiksituationen på ett markant sätt harförändrats, såsom faUet är i LiUän beroende dels pä att det skett en storutbyggnad av bostadsbeståndet, dels på att där byggts ett varahus, Wesselsvarahus. Trafikintensiteten har därför ökat betydligt. Jag har en del erfarenhet av trafikfrågor. TUlsammans harherr i och jag utgjort trafiknämnden i staden. Jag lämnade denden . Men vi hade inte LiUåns kommun förrän . Averfarenhet vet jag att man när det gäller sådana här trafikpunkter är absoluttvungen att skaffa fram medel och sätta upp signaler för att undvika svåraretrafikolyckor. På grund av framställningar fick man en cykel- och gängbrospeciellt för skolbarnen där ute. Men jag tycker ändå att under demånga år som gått sedan man begärde att fä upp trafikljus kunde ha realiseratdet löfte man gav på ett mycket tidigt stadium. Såvitt jag har kunnat bedöma ärdet brist pä medel som gjort att man inte kunnat sätta upp dem. har justatsrådet i sitt svar sagt att trafiksignaler skall sältas upp , Detär verkligen angeläget att de pä något sätt kommer upp snabbare. Jag tackarför svaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 18 Ang. aktioner som försvårar vägtrafiken Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 109, och anförde; har frågat mig om samhäUel börtolerera aktioner, som oavsett syftet allvarligt försvårarframkomstmöjlighetema på allmän väg och därmed utsätter trafikanterna för fara. Aktioner varigenom vägtrafikant onödigtvis i väsentlig mänhindrar eUer stör trafiken på väg kan föranleda straff enligt 2 §trafikbrottslagen. Utsätts andra trafikanter för fara kan straff förvårdslöshet i trafik följa enligt 1 § samma lag. i (fp); är förhindrad att ta emotsvaret, sä jag har bara att pä hans vägnar tacka statsrådet för det. Överläggningen var härmed slutad. nedskärningen av anslag tUl vägbyggnadsprojekt Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 111, och anförde: i har frågat mig om jaganser att den nedskärning som skett av anslaget lUl redan beslutade vägbyggnadsprojekt,som faUet är i , stär i god överensstämmelse med en sådanlångsiktig planering av verksamhet, som befrämjar ett rationeUtutnyttjande av tUldelade investeringsresurser. Sävitt jag vel är nägon nedskärning av redan beslutadevägbyggnadsprojekt i inte aktueU. Jag viU emellerlid gärnakort redogöra för den behandling som sker av vägbyggnadsanslagen. Som vet beslutar om vägbyggnadsanslagelför i taget. En annan sak är att man måste ha en planering som sträckersig över flera är och som möjliggör en rationell användning av de anslag somriksdagen beslutar om. De i vägstadgan föreskrivna femärsplanema förvägbyggandel söker tUlgodose en sädan planering. Dessa planer Ugger till grundför fördelningen av vägbyggnadsanslaget mellan länen. Det är naturligt att man kan tvingas göra justeringar iförhåUande tUl planerna . Sädana justeringar kanföranledas exempelvis av att de prognoser om befolkning, bebyggelse,trafikutveckUng och liknande som gjordes när flerårsplanerna upprättades, haruppfyUts oUka i skilda län. Den långsiktiga planeringen av vägverkels verksamhet harslor betydelse för ett rationellt utnyttjande av tUldeladeinvesteringsresurser. fär man emellertid vara öppen för attändringar vid behov kan behöva göras i fräga om de enskilda projekten. Ang. nedskärningen av anslag till vägbyggnads-projekt HenWESTBERG i (fp); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret. Det är möjligt att jag har vänt mig tUl fel person i det här faUet,men jag förmodar att kommunikationsministern följer utvecklingen påvägbyggnadsområdet, oavsett vem som står som huvudman för vägbyggandet. De projekt jag närmast tänker pä är sådana där AMS varitinvolverad. I två aktuella projekt inom har man skurit nedanslagstUldelningen , vUket gör att dessa vägbyggnadsprojektinte kan fullföljas. Jag viU därför gärna fä veta vad som är anledningen tUl degenomgripande nedskärningarna i de anslag som det här varil fråga om. Jag vUldel desto mera som delta ocksä är en sysselsättningafråga av betydande vikt. I min kommun är det aUtsä två i gång varande objekt somhotas på grund av att anslagen prutats ned pä det sätt som jag här beskriver.Det kom som en obehaglig överraskning efter det att regeringenmeddelat, att man avser att sälta i gång en rad vägprojekt frän inorr tUl i söder. Man har frågat där hemma om det här finns någotsamband. Att det ärytterst angelägna objekt framstår klart för aUa dem som Ang. nedskärningen av anslag tiU vägbyggnadsprojekt färdats päde här berörda vägarna. I det ena faUet är det fräga om en omläggning och enombyggnad av en ytterst trafikfarlig kurva med tiUhörande bro över ett mindrevattendrag, den s. k. Skyteskurvan som är beryktad långt ulanför kommunensgränser. Det är en mycket svär och trafikfarUg kurva det gäller. Vid dessa vägbyggen har 31 man sysselsatts, varav 15beretts arbete via AMS. Dessa blir nu fristäUda. Det är aUlså ensysselsättningafråga men ocksä en fråga om elt rationeUt vägbyggande.Ifrågavarande vägföretag har länge varit aktuella, och behovet av ombyggnaderär utomordentligt stort. fördröjs de ytterUgare, och de kan inte genomföraspå etl rationellt sätt. Kan dennaordning anses vara försvarbar? De vägprojekt och vägarbeten som hen Westbergnu talar om kunde jag av naturliga skäl inte hitta i mitt departement, därförall de sorterar under arbetsmarknadslyrelsen. Även om del sker ett i och försig intimt samarbete i fråga om både projektering och utförande meUan vägverketoch AMS, är ändå den formella gången att de arbeten som hen lalar omligger så att säga pä AMS-sidan. Sedan della är konstaterat, och det aUtså finns sådanaprojekl som talar om, vUl jag - även om min sakkunskap i dettahänseende kanske inte är av samma kvaUtet som inrikesministerns - med denkännedom som jag ändå har om dessa frågor framhåUa, alt man beträffandeberedskapsarbeten mäsle ta med två ting i bedömningen. Det ena ärsysselsättningsaspekten och det andra är den ekonomiska sidan när det gällerfuUföljandel av sådana här projekt. Såvitt jag förstod av skiUleinte sysselsättningsaspekten vara det avgörande, alltså att man har avbrutitdessa arbelen. Om jag fattade honom räll, skuUe det närmasl vara fråga om denekonomiska delen, VUken del det nu än är av dessa ligger del givetvis iberedskapsarbetenas natur alt de skall kunna sättas i gång när behov finns ochavbrytas när de inle längre behövs. Jag kan aUtså utan att gä in på de enskUdafaU som här talar om ändå gå i god för del som är praxis pä detlaområde, nämligen alt ett beredskapsarbete normalt avstannar exempelvis undersommarmånaderna för att sedan igångsättas pä hösten. Det är väl den gängseregeln i de områden där sysselsättningen är svag. Vidare har man självklart attfölja möjligheterna att satsa pengar på aUa dessa objekt, som ändå är angelägnaoch som skulle behöva ulföras. Jag vUl i sammanhanget erinra om trots att det inte harmed den här aktuella frägan att göra, att jag själv för sedan koppladesin med mitt departements resurser i nägra beredskapsobjekt, som väl är bekantanu. För nägra veckor sedan erhölls tUlfälUgt medel frän kommunikationsdepartementetför igångsättning av ett antal begränsade, mindre arbeten. Jag tror att det efler dessa förklaringar inle skall rådanågra slörre meningsskiljaktigheter mellan oss. NaturUgtvis skall de arbetensom talar om fuUföljas sä snabbt som möjligt. Jag ulgår från del. HenWESTBERG i (fp): Jag uppskattar att kommunikationsministerngår i svaromål, trots att det nog är rikligt som han säger alt det hade varitbättre om jag vänt mig tUl inrikesministern just när det gäller dessa ting. Att jag vände mig tiU kommunikationsministern berodde påatt jag vUle anlägga rationaliseringssynpunkten pä denna frågeställning. Jagtycker att det inle kan vara etl riktigt sätt att hanlera vägbyggnadsmedel påalt så här hastigt avbryta en mycket angelägen byggnadsverksamhet. Det är välriktigt att man brukar avbryta beredskapsarbeten . Men nuär det inte dessa skäl som har spelat in, utan det är bristen pä medel som hargjort att man har blivit tvungen alt avbryta de aktuella och ytterst angelägnavägprojekten. Självklart har dessa arbeten blivii beredskapsarbeten avdet skälet att man inte har fått ordinarie vägpengar lUl dem. Det är såutomordentUgt angelägna projekt att man inte har velat vänta tUl dess man harkommit pä tur när del gäller vanliga vägpengar. Därför har man gjort så här.Behoven av sysselsättningsmöjligheter är också utomordentUgt stora, men jag harvelat lägga dessa mera rationella synpunkter på frågan. Sedan är det ju inte bara inom det här området som det ärbrist pä pengar. Man har ju också dragit in underhällsbidragen med ca 670 000kronor tiU värt län, och det påverkar givelvis också den ordinarievägverksamhelen. Om åtgärder för att förhindra vissa verkningar avlockouten inom skolväsendet Jag tror att det är angeläget att innan viavslutar denna debatt göra klart att vi, utan att vara oeniga om behovet av attaUa dessa projekt utförs så snabbt som möjUgt, ändå måste konstatera att manbör skUja mellan ordinarie väganslag och beredskapsmedel. Detta gäller intebara på vägbyggnadsområdet, utan det gäller över huvud taget på helaarbetsmarknaden där man sätter in beredskapsarbeten. Överläggningen var härmed slutad. § 20 Om åtgärder för att förhindra vissa verkningar avlockouten inom skolväsendet Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 25februari intagna fråga, nr 92, och anförde: har frågat mig, om jag avseratt vidtaga ätgärder för att förhindra de negativa verkningar som lockouteninom skolväsendet kan befaras få på betygsättningen och därigenom på fortsattastudier. Det är en fortlöpande bedömning som skall Ugga tUl grund förbetygen. Betygsättningen avser , i regel en årskurs. Med hänsyn tiU den korta tid konflikten pågått finner jagdel inle sannoUkt att några negativa verkningar uppstår. Ang. riktlinjenta för utdelning av statliga konstnärsstipendier HerrELMSTEDT (c): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret påfrågan. Man kan naturligtvis säga att konflikten har varitrelativt kortvarig, men är en tidrymd som för en del av eleverna kanvara nog sä besvärande. Jag tänker närmast på och det var väl del somföranledde mig att StäUa frägan att det i varje faU i en del skolor råder detförhåUandet, att de olika klasserna i samma årskurs har olika lärare i sammaärrme men gemensamma prov. Eftersom en del av dessa klasser har haft lärare somicke varit indragna i konflikten, har deras undervisning fortgått på vanligtsätt, medan de klasser som hafl konfliktdrabbade lärare har fåll skötastudierna på egen hand och kanske varit hell hänvisade åt sig själva. Det är självklart alt man bland eleverna, särskilt då i deårskurser som skall söka in tUl vidare utbildning, är bekymrad över hur bedömningenkommer att ske när betygsättningen skaU göras. Jag är medveten om all det gäUerbedömning för en hel årskurs, men under en termin är inte en så korttid att man utan vidare kan anta att uppehället har gått spårlöst förbi - detvore nog Utet lätt att se det sä. Jag uppfattar svaret så, att man kan tänja på det, dåutbUdningsministern säger att han inte finner det sannolikt att nägra negativaverkningar skuUe uppstå. Detta utesluter inte att man ändå kan komma underfundmed det. Elevorganisationerna önskar ocksä fä nägon form av stödundervisning,om detta skuUe visa sig behövligt. Jag tror att man mäste ta litet försiktigt pä det här,eftersom det för många elever är ytterUgt känsligt jag tänker dä, som jagnämnde inledningsvis, närmast på dem som är på väg in i högre ulbildning. Dekan faktiskt få bekymmer som följer dem under resten av deras utbUdning. Det är riktigt att konflikten formeUt varilrådande , men genom olika omständigheler som är väl kända utgörden tid som eleverna reellt fått känning av konflikten . Det är dettasom ligger bakom min förmodan. Jag har inte velal avge någol kategoriskt svar,eftersom man självfaUet efter en sådan här händelse gärna vUl höra elevernasorganisationer, TLE har t, ex, uppvaktat , och vi viUsjälvfallet la del av synpunkter på denna fråga innan vilar nägon definitiv ställning. Min preUminära uppfattning är dock att det medförnuftiga arrangemang inte bör bli några besvärande konsekvenser. Överläggningen var härmed slutad §21 Ang. rUitlinjerna för utdelning av statliga konstnärsstipendier Herr utbildningsminislem erhöll ordet för att ielt sammanhang besvara dels de av herrar () och () i kammarensprotokoll för intagna frågorna, nr 94 och 97, dels ock herrAhlmarks (fp) i kammarens protokoU för intagna fråga, nr 104, ochanförde; har frågat mig om det står iöverensstämmelse med riktlinjerna för utdelning av statUga konstnärsstipendieralt sådant kan ulgä som stöd för antisemitisk publicistik. harfrågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att förhindra att statligakonslnärsslipendier och bidrag utgår tUl personer vars verksamhet är iraiktadbl, a, pä att sprida antisenUtisk hatpropaganda genom sådana tidskrifter, varsinnehåll kännetecknas av äreröriga nidteckningar och systematiskaöverskridanden av aUa gränser för publicistisk verksamhet. harfrågat mig om jag anser det rimligt att ett statligt konslnärsstipendium (s. k.arbetsbidrag) ges för att stimulera en person och en tidskrift, varsantisemitiska verksamhet och teckningar avslöjats längt , t. ex. iriksdagens utrikesdebatt den 29 aprU 1970. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Maj;t har fastställt de allmänna principerna föranvändningen av de medel som anvisas tiU statliga konslnärsslipendier ochförsöksverksamheten med arbetsbidrag tUl konstnärer inom måleri m. m. Enligtdessa bestämmelser skaU konstnärsstipendier tUldelas konstnärer som genomtUlräckliga insatser dokumenterat sin begåvning. Arbetsbidrag skall tUldelas eneller flera konstnärer inom måleri m, m. eller sädan konstnär i samarbele medandra yrkesutövare för projekt som kan främja utvecklingen inom arbetsområdet. Fördelningen av de nämnda stipendierna och bidragenhandhas inte av Kungl. Maj:t utan av särskilda organ. Att inom ramen för de refererade bestämmelserna närmareange konstnärskapets syfte och innehåll har inte ansetts möjligt eUer ensönskvärt. Det är dock självklart att konstnärsstipendium eller arbetsbidraginte bör utdelas om det finns grundad anledning anta att man därigenom skullestödja antisemitisk propaganda eUer lagöverträdelser av något slag. Ang. riktlinjerna för utdelning av statligakonst-närssripendier HerrWIJKMAN (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret pä minfråga. Jag vUl också uttrycka tUlfredsstäUelse över att utbildningsministern islutet av sitt svar deklarerar att statligt stöd icke bör utdelas om del finnsgrundad anledning tro att man därigenom skulle stödja antisemitisk propaganda.Ett annal svar hade herr lalman varit inte bara poUtiskt olänkbart utandessutom inle stått i överensstämmelse med de beslut har fattat ilagen om hets mot folkgrupp. Del som närmast föranledde min fräga var meddelandet omatt tidningen erhållit ett s, k, arbetsbidrag om 8 600 kronor.Arbets-bidragel har utdelats , och anslaget är utdelat av ettspecieUt beredningsorgan som utses av och . Vad är det då för tidning eller rättare sagt vUketkultureUt ändamål är det som man har understött med statliga medel? Jo, det ären tidning, vars sisla nummer innehåller avsnitt som måste betecknas som denmest uppenbara form av antisemitisk propaganda. Ang. riktUnjerna för utdelning av stadiga konstnärsstipendier manraljerar med den judiska religionen pä etl flertal högst osmakliga sätt. har också mycket riktigt anmälts och det torde utan tvekankomma att föranleda rättsliga ätgärder. Detta är allvarUgt nog, herr talman, men det är inle nog härmed.Tidningen har utgivits , och vid flera tUlfällen har denpåtalats såsom utgörande ett organ som på det mest stötande sätt stämplat ochvanärat säväl olika enskUda personer som folkgrupper. Den tidning som redan i förra årets utrikesdebattpåtalades för antisemitisk propaganda har alltså erhålUt statligt stöd. Den tidning som vid otaliga tUlfäUen uppvisat teckningarpå olika politiker i de mest obscena situationer och som från gäng tUl annan påett högst märkligt sätt uttalat sig om bruket av droger har alllsä erhäUilstatligt stöd! Jag finner detta helt oacceptabelt! Statsrådet säger nuatt det inte befunnits möjligt eUer ens önskvärt att inom ramen förbestämmelserna om utdelning av bidrag närmare ange konstnärskapets innehåU eUersyfte. Detta yttrande kan mot bakgrund av det skedda inte få stå oemotsagt.Tycker inte statsrådet att det hade varil önskvärt att ha hafl sådana aUmännariktlinjer att bidrag inte hade utgått tUl den typ av verksamhet som bedrivesav Puss? Jag begär inte nägra direkta ministeringripanden men jag begär sädanadeklarationer frän ansvarigt statsråd att berörda myndigheter och organ får ensädan vägledning i sitt arbeie att beslut som i faUel bidraget till Puss inteinträffar. Ty det kan inle vara meningen att i ett läge med begränsade resurserunderstödja och stimulera utgivandet av dylika publikationer! Man kan, herr talman, tycka att deklarationer eUerföreskrifter av detta slag inte borde vara nödvändiga. Man borde kunna förväntasig bättre omdöme från ett organ som har att handha utdelning av statUga medel.Men när nu så uppenbarligen inte är fallet krävs insatser för att åtminstoneför framtiden söka förhindra incidenter av delta slag. Jag finner inget utiryckför en sådan inställning hos utbUdningsministern men han har ju möjligheten attkomma igen i ett senare inlägg. HerrLANGE (s); Även jag vUl tacka statsrådet och chefen för utbUdningsdepartementetför svaret. Jag lycker att det var upplysande i flera hänseenden, och det andassannerligen förståelse för de spörsmål som tagits upp i de enkla frågorna, ivarie faU i min. Man kan utläsa ur svaret alt statsrådet delaruppfattningen att vad som inträffat är klandervärt. Man kunde möjUgen hauttryckt den saken ännu tydUgare och i ännu klarare ordalag. Men tUlåt mig sägaatt vad jag saknar och därför vUl efterlysa är ett om möjligt mera preciseratoch direkt svar på frågan, om statsrådet är beredd att vidtaga ätgärder för atti framtiden förhindra ett upprepande av vad som här inträffat och som med rättaupprört en bred opinion och som föranlett min fräga. Vi har åsiktsfrihet här i landel, och vi har pressfrihet en pressfrihet som sträcker sig vida längre än i kanske något annat även demokratisktland. Detla vill vi aUa slå vakt om. Vi tUlåter aUa uppfattningar att komma tiUuitryck. Man får visst både ifrågasätta och direkt kritisera värt demokraliskastyrelseskick och de värderingar som ligger tUl grund för detta och i storutsträckning delas av den breda opinionen, också företrädd i denna församling.Ja, man kan t. o. m. gå längre och direkt ge uitryck äl att man viU omstörtadelta samhällsskick. Jag tror inte det i och för sig föranleder någolingripande, och det tyckerjag må vara hänt. Lagen sätter ändå vissabegränsningar och det har redan av föregående talare erinrats om lagstiftningenbeträffande hels mot folkgrupp. Det är brottsligt. Det är uppenbart att vad somhar skett beträffande utdelande av bidrag kan uppfattas som en uppmaning alldirekl begå en brottsUg handling. Därför finns det enligt mitt förmenandeanledning att överväga om inte vissa ätgärder kan behöva vidtagas. Ang. riktlinjerna för utdelning av stadiga konstnärsstipendier HenAHLMARK (fp): Inutt anförande tog jag då bl. a. upp den antisemitiska propagandan. Får jagcitera två stycken ur det anförandet och här pä TV-skärmen visa samma bUder somjag demonstrerade på interntelevisionen i andra kammaren den gängen: "Jag fick ett nummer avtidningen . Låt mig visa dess baksida. Den rymmer ett vulgärt angrepp päindustriminislern . Teckningen,som alltså skall föreställa industriministern, har försetts med just sådanadrag och detaljer som sedan gammalt varit den antisemitiska smädeteck-ningenskännetecken vare sig man angripit judar eUer hånat icke-judar och då försöktvisa deras elände genom att ge dem s. k. judiska drag. Den medlem av redaktionen för tidningen , som gav migdetta nummer av tidskriften, sände mig någol slags ironisk hälsning;'Här ett ex. av plus som gåva en teckning som jag gjorde sommaren67, väl bekomme!'