prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — De motionerna har utskottet icke ansett sig kunnatUlstyrka, men har höjt departementschefens förslag tiUbidragsgivning med , varför invandrarverkets äskanden i detavseendet kunnat i sin helhet tUlstyrkas. Ätt invandrarkyrkorna fär sin del avden kakan förutsattes. Även har bidrag givits tUl den verksamhetenfrän invandrarverkets sida. Den största utgiftsposten hänför sig tUl undervisningen isvenska språket. Det är väl också en synnerligen angelägen sak attutlänningarna så snabbt som möjligt lär sig tala svenska nöjaktigt. Först då såskett kan de känna mera samhörighet med det svenska samhället och även få dekontakter som är nödvändiga för fortsatt trivsel. Eftersom , min hemort, sannoUkt är en av landetsmest utlänningstäta platser, relativt sett, med ett 25-tal nationer och mer änvar femte person utlänning, så är det helt naturligt att jag kommitinvandrarfrågorna ganska nära även på hemmaplan. Det är därför med stortiUfredsstäUelse jag noterat inrikesutskottets positiva instäUning till nu behandladefrågor. Utan att närmare gå in pä övriga motioner och motiverautskottets ställningstagande i de specieUa faUen ber jag, herr talman, att fåyrka bifaU tiU utskottets hemstäUan i betänkandet m 6, punkterna 14. HerrERIKSSON i (fp); Jag hade inte tänkt gä upp i denna debatt.Här har ju en rad mer eller rrundre nöjda motionärer redovisat sin inställning,och har redogjort för utskottets motiv att avstyrka några avmotionerna. Skälet tUl att jag gick upp var det påpekande som gjordeoch där det fanns en underton av anmärkning mot handläggningen av ärendet. påpekade fuUt riktigt att det i kulturulskottetUgger en motion från , som berör frågan om anslag tillinvandrarkyrkorna. Men anledningen tUl denna handläggning är att centerpartimotionenär skriven på ett sådant sätt att den måste behandlas av kulturutskottet.Folkpartimotionerna hade riktiga klämmar och hamnade i rätt utskott Uksom desocialdemokratiska motionerna, där det gäUde både anslaget tUlinvandrarkyrkorna och anslaget UU trossamfunden. Jag vUl också redovisa att denna handläggning har sketti samförstånd meUan utskotten, både på sekreterarnivå och genom kontakter meUanordförandena i respektive utskott. och jag kanske ändå kan vara överens om att detviktigaste inte är att centerpartimotionens nummer står angivet i dettabetänkande, utan det viktiga är att anslaget tiU anpassningsätgärder har ökats,så att också kyrkoma får bättre möjligheter att hjälpa invandrarna. (): Herr talman! Jag instämmer i vad herrEriksson i säger att sakfrågan givetvis är det viktigaste. Detviktigaste är att invandrarkyrkorna får det bidrag som vi önskar från oUkapartier här i . Men jag finner ändå handläggningen anmärkningsvärd.Centerpartimotionen tar ju ocksä upp frägan om bidrag UU invandrarkyrkorna, ochdenna fräga kommer aUtså att behandlas av två oUka utskott. Sakfrågan hade nogvunnit på en gemensam behandUng av samtliga motioner. Skattebrottslag, m. m. Hen i (fp); Låt mig än en gång understryka att dennahandläggning har skett efter samråd både meUan sekreterarna i de båda utskottenoch mellan den centerparlistiske ordföranden i kulturutskottet och mig. Överläggningen, som omfattatsamtUga punkter i utskottets betänkande, var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 11 Skattebrottslag, m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframstäUningar om anslag för /72 tiU lokala skattemyndigheternaoch kronofogdemyndigheterna jämte motion. Hen FÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Överläggningen må omfatta såvälcivUutskottets betänkande nr 10 som skatteutskottets belänkande nr 16, ochyrkanden beträffande båda dessa betänkanden framstäUes under den gemensammaöverläggningen. Hen SCHÖTT(m);. Närmast har jag begärt ordet för att någotkommentera trepartimotionen nr 1175, under vilken återfinnes mitt namn. I denna motion har vi motionärer gett vår principieUaanslutning tUl förslaget om den nya skattelagstiftningen, vars syfte är attbättre beivra skattebrotten. Vi biträder således förslaget om påföljd i form avadministrativa avgifter, skatte- eUer avgiftstiUägg och förseningsavgift,fastställda i första hand av de lokala skattemyndigheterna. Vidare framhåUer vi i motionen att detta betyder att en nybetydande arbetsuppgift läggs på den lokala skattemyndigheten. Detta har ocksåsärskilt understrakits av vissa remissinstanser, främst av lagrådet som pådenna punkt framhöll följande: "Utan att ingå på några detaljer vUl lagrådet erinraom att tUlämpningen av de nya bestämmelserna torde komma att ställa avsevärdakrav på de lokala skattemyndigheterna som hittiUs icke haft Uknande uppgifter.En förutsättning för reformen är enUgt lagrådets mening att Skattebrottslag, m. m. dessaskattemyndigheter erhåUer kvaUficerad personal och tillgång tUl biträden medjuridisk utbUdning samt att anvisningar utfärdas för åstadkommande av enUkformig och rättvis tillämpning." Nå, vUken personalförstärkning får nu de lokalaskattemyndigheterna? Jo, 48 fögderiassistenter och 26 biträden. Dennaförstärkning berör endast 33 av landets 122 lokala skattemyndigheter. 89fögderier erhåUer ingen som helst förstärkning. En sådan ordning skuUe kunnaaccepteras om fögderierna förut vore väl tUlgodosedda med kvaUficerad personal,men förhåUandet är det direkt motsatta. är nämligenarbetssituationen hos de lokala skattemyndigheterna hårt pressad, och aUvarligasvårigheter föreligger att kunna bemästra myndigheternas hittUlsvarandearbetsuppgifter. Här tiUkommer att nya skatteregler införts fr. o. . Detta har inneburit ytterligare påfrestningar, då myndigheternahaft att söka tUlgodose aUmänhetens behov av ökad information på skatteområdet.Tyvärr har resurserna varit otiUräckUga för att möta detta behov och fuUgöraden utomordentUgt viktiga informationsuppgiften på ett tUlfredsstäUande sätt.Föreningen har tUl chefen förcivUdepartementet framfört sin aUvarUga oro över de OtiUfredsstäUandepersonalförhåUan-dena hos de lokala skattemyndighetema. EnUgt min och mångas uppfattning kan det inteanses vara välbetänkt att låta den nya lagstiftningen träda i kraft under nurådande förhåUanden, dvs. innan de lokala skattemyndigheterna tUlförts för dennya uppgiften erforderUg personal. De båda utskotten anser jag inte har tagittiUräckligt aUvarUgt på rättssäkerhetsfrägan. Som exempel vUl jag endast nämna skatteutskottetsuttalande att de föreslagna befrielsegrunderna bör tiUämpas generöst iinledningsskedet, varför tiUämpningen av bestämmelserna i vart fallövergångsvis bUr förhållandevis enkel. Det låter knappast lugnande. De bådautskotten har om jag förstått situationen rätt låtit lugna sig med att,även om den nya lagen träder i krafl den , de lokalaskattemyndigheternas arbete med tiUämpningen av den kommer att i huvudsak ägarum först under /73. Därför har man åtnöjt sig med att hänvisatiU att eventueU extra arbetskraft kan erhållas från länsstyrelserna och altvissa anslag står tUl Kungl. Maj;ts disposition. Den som känner förhåUandenavel väl hur begränsade möjUgheterna är att erhäUa erforderUg extra arbetskraftfrån länsstyrelserna. Liksom mina koUeger anser jag att man har tagit för lättpå frågan om kvalificerad personal. Med det ansvar som fögdericheferna kännerför att de skattskyldiga skaU kunna påräkna en behandUng som fyller hittUls somnaturligt ansedda krav på rättssäkerhet har de inte kunnat tUlstyrka attlagstiftningen sätts i kraft förrän fögderierna erhåUit erforderUgpersonalupprustning. Som läget nu är här föreUgger enhäUigautskottsbetänkanden kan jag för min del endast med skärpa understryka desynpunkter som anförs i de särskilda yttrandena. Främst vUl jag då instämma medfröken och , när de framhåller att om den nyaskallebroltslagen skall kunna mötas med tiUtro tUl rättssäkerheten, sä är det en förutsättning att reformen underbygges av en genomtänkt De framhåUer vidare att de kunnat biträda Nr 52civilutskottels bedömning i frågan därför att den uttryckUgen gällerförhåUandena för /72. Det synes dem emeUertid angeläget attunderstryka nödvändigheten av att civUdepartementet noga följer UtveckUngen, såatt fuU klarhet kan föreligga om vidtagna Skattebrottslag,åtgärder i fråga om personeUa och ekonomiska resurser är tUl fyllest för tn. m. att tiUgodose rättstrygghetskravet. Jag har inte kunnat underlåta att delgekammaren min bestämda uppfattning att det är direkt olämpUgt att sätta den nyalagen i kraft innan de lokala skattemyndigheterna erhåUit för reformen erforderUgaresurser. vice talmannen (): Det har ju rått betydande enighet när detgäUer de här frågorna i stort, nämligen om att vi skall gripa oss an med dessafrågor och också om det sätt på vUket vi skall gripa oss an dem. Det visar de motionersom har väckts och som inte varit av mera principieUt slag, och det framgårockså av enigheten bakom skatteutskottets betänkande. Jag tycker att det ärväldigt glädjande att vi inte behöver ha någon debatt kring dessa frågor istort utan att vi bara kan konstatera att det inte är för tidigt att manverkUgen gör någonting. Vid många tiUfällen och från många håU har det påtalatshär i hur orimUgt det är att stora belopp förloras helt enkelt pågrund av att det inte gått att klara av skattefusket, som lojalamedborgare tyngs med hårda skatter och får betala det som andra egentUgen bordeha betalat. Jag har tänkt ta upp den sak som finns omnämnd i detsärskilda yttrandet från folkpartisterna i skatteutskottet, men dessförinnanvUl jag något beröra det som talade om. är verkligen ensakkunnig person när det gäller behandUngen av dessa frågor, eftersom han ärverksam på just det området, och jag måste tiUstå att jag kände mig en aningoroad när han uttalade sig kategoriskt om att utskottet tagit för lätt pådetta. Jag viU gärna ge tUl känna att när vi inom utskottet diskuterade dessafrågor blev vi överens om att vi fick lov att Uta tUl de uppgifter som lämnadesav de föredragande från . Vi måste Uta på deras bestämdaförsäkran som skulle lämna sakkunniguppgifter att det skuUe komma att finnastUlgång tUl kvaUficerad personal i tiUräcklig utsträckning. Jag hoppas att deuppgifterna skaU vara håUbara, att det inte kommer att visa sig att uppgifternatagits direkt ur luften, så att får rätt. Men det finns arUedning,inte minst efter inlägg, att särskilt stryka under hur viktigt detär med en tiUräckligt hög mobiUseringsgrad på taxeringsväsendets område. Sedan viU jag gärna peka på en sak som skatteutskottetbehandlat på s. 70 och som rör medhjälp och felaktig kontrolluppgift. Det står där att underlåtenhet att lämna kontrolluppgift inte kan bli betraktat som skattebrott. Däremot kan den uppgiftsskyldige i sådana faU bli straffad för medhjälp till skattebrott. Jag vUl gärna ha nämnt detta, eftersom det tydUgen fortfarande finns så många som tror att det är fullt aU right att anställa människor, inte minst i hemmen för oUka uppgifter, utan att över huvud taget inleverera skatt eUer lämna några kontrolluppgifter. Skattebrottslag, m. m. är ocksåur den anstäUdes synpunkt mycket otUlfredsstäUande med tanke på ATP och dylikt.Därför förtjänar det att understrykas att det är ett straffansvar även för denunderlåtenheten. TUl sist, herr talman, nägra ord om den fråga som ärberörd i det särskilda yttrandet. Utredningen har i sin skrivning gjort någramycket riktiga uttalanden, när man säger att man egentUgen skulle ha velatinfoga detta straff i den allmänna straffrätten. Man menar att dessa brottdärigenom skulle få en allvarligare karaktär, och man skulle hos allmänhetenskapa en annan syn på denna brottsUghet än den som folk har, ochdet tycker jag är ytterst angeläget. Utredningens motiveringar för att man inte går fram på denUnjen väger enUgt mitt sätt att se mycket lätt. Man talar bara om svårigheternaatt komma fram rent systematiskt och inrangera dessa bestämmelser i brottsbalkensamt åstadkomma en lämpUg kapiteUndelning. Det är alldeles för lättamotiveringar när det gäUer de starka önskemål som utredningen själv faktiskthar understrukit. Pä samma sätt handlar departementschefen. Han skriver, ochjag tycker att det finns anledning att instämma helt och hållet i det, att hanskulle finna det principiellt mycket tiUtalande om den allmänna straffrättenfick omfatta även skattebrott. Han säger på samma sätt att därigenom skulle deäven i allmänhetens ögon få en allvarUgare karaktär. Men tyvärr avfärdardepartementschefen ungefärUgen som utredningen denna väg närmast bara medformella yttre motiveringar om de svårigheter som det skulle medföra attsystematiskt inrangera detta i . Jag tycker att dessa motiveringar är otUhäckliga. Det ärett angeläget krav att verkligen få tUl stånd en annan värdering av brott avdenna typ. Det finns människor i detta land de är tyvärr inte så få somanser inte bara att det inte är brottsUgt eUer inte något särskilt socialt nedsättandeatt göra sig skyldig UU just skattebrott utan att det rent av är något tufftsom man kan ha anledning att närapå beundra. Jag tycker att där finns detanledning UU en omvärdering hos oss alla i landet, och den omvärderingen färman inte tUl stånd om man på detta sätt med mera yttre formuleringar bara gårifrån den väg som erUigt aUas uppfattning även utskottets kan ha en vissbetydelse just för att åstadkomma denna omvärdering som vi önskar. Jag har inte velat vara med på en reservation, eftersom jagändå vUl uttrycka glädje över att skatteutskottet i sin helhet skrivit positivti denna riktning. Men jag hade önskat att skatteutskottet i stäUet skulledirekt gjort en bestäUning hos Kungl. Maj:t om att möjUgt få dessabestämmelser inrangerade i . Jag vUl hoppas att Kungl. Maj;t ivarje faU efter de uttalanden som finns både i utskottets betänkande och ännustarkare markerat i det särskilda yttrandet verkligengriper sig an med detta arbete. HenHERNELIUS (m): Min avsikt är inte att yttra mig i sakfråganutan bara att reagera mot ett uttalande på s. 69 i utskottsbetänkandet som jagtycker är aUtför djärvt. Det stär där; "Mot bakgrunden av samhälletsfiskaUska ochekonomiska intressen mäste de allmänpreventiva synpunkterna komma iförgrunden." Det är en gammal tvistefråga om aUmänprevenlionen skalldominera det vUl säga lagens syfte att avskräcka andra från brott ellerindividualprevenUonen det vUl säga syftet att avskräcka den som en gång harbegått brott frän att fortsätta. I detta sammanhang gör nu utskottet ettkategoriskt uttalande tUl förmän för aUmänprevenlionen. Därvid åberopassamhällets fiskaUska och ekonomiska intressen. Men varför skaU samhället på detta sätt ställas iförgrunden? Är det en rest från den gamla tanken pä staten såsom höghetsbärare,vUket föranledde stränga straff för majestätsbrott? Det kan detju inte vara. Är anledningen den att samhället är mer oskyddat än enskilda? Säkan det inte heller gärna vara. Det måste aUtså vara någonling annat jag vetinte riktigt vad. Den enskUde torde i själva verket vara mycket mer sårbar änsamhället den enskilde som t. ex. blir berövad sina arbetsredskap, sin bileller någonting annat eUer rent av bUr överfaUen och misshandlad. Han kanskeingenting har att falla tUlbaka på. Han får inte ens någon ersättning från detallmänna; en viss sådan har ställts i utsikt, men vi har ännu inte setthur det blir med den. Kan ett uttalande av den art som utskottet här gör, sågenereUt och svepande, tiU förmån för renodlat allmänpreventiva synpunkterundgå att påverka den fortsatta kriminalpoUtiska debatten i detta land? Jagtror att den enskilde som bUr utsatt för brott föga låter sig tröstas av för den brottsUng som har förgripit sig på honom tiUämpar individualpreventionenoch inte aUmänpreventionen. Så bara några ord tiU, herr talman, eftersomfinansminislern nu kom in i kammaren. Här har nämnts att det skaU bli en omfattandeinformationsverksamhet. Jag vUl gäma säga, herr finansminister, att denverksamheten bör börja rätt snart. Visserligen träder denna lag i kraft den 1januari 1972, men för de enskildas vidkommande trädde den i kraft den I januari1971 beträffande sådana detaljer som anteckningar och noteringar som skaU Uggatill grund för anmälningar, deklarationer och ohka uppgifter tUl myndigheterna.Därför bör den upplysningskampanj som stäUs i utsikt sättas i gång inte ijanuari eller utan , om den skaU få någon effekt. Dettasärskilt med tanke pä att här bUr det fräga om sanktioner för handUngar somtidigare inte varit föremål för sanktioner, t. ex. för sent ingivande avdeklaration. Skattebrottslag, m. m. I detta anförande instämde och herrAdolfsson (båda HenKRISTENSON (s): Som utskottets talesman skall jag intepolerrusera mot de föregående talama. Det har inte framställts någraprincipiella eller andra allvarliga anmärkningar mot reformen eller utskottetsbetänkande. Jag tycker att reformen är mycket angelägen, och eftersom utskottethar varit enigt bör vi visa samma enighet i kammaren det har säkerUgen storbetydelse för reformens praktiska genomförande. Skattebrottslag, m. m. att bUbättre mottagen. Med detta ber jag att fä yrka bifaU tiU utskottetshemställan. Hen i (c): Jag skall också i stort sett inskränka migtiU att betona den stora enighet som har rått i skatteutskottet vidbehandlingen av propositionen 10. Det är naturligtvis en styrka när man sökerförverkliga en reform av det här slaget. Precis som det har sagts av tidigaretalare finns det anledning att lägga utomordentUg vikt vid att de skatter ochavgifter som beslutats för att täcka samhällets utgifter både statens ochkommunernas - också tas ut enligt de av samhället i demokratisk ordningfaststäUda reglerna. Det finns ju vissa beräkningar som talar sitt tydUga språkom att så inte sker i tUlfredsställande omfattning . Man har vidare anledning att understryka som ocksågjorts här betydelsen av att lagöverträdelser av ekonomisk karaktär, i dethär fallet riktade mot samhäUet, inte förringas och betraktas på annat sätt änandra brott. Det får inte vara en sport att lura samhället på de medel som dethar beslutats om. Men detta kräver naturUgtvis förutom enhäUigheten, som är enstyrka när vi för ut reformen i dess tUlämpning, att vi markerar - vUket ocksåhar gjorts här förut att det måste finnas ordentUgt med personal för attklara den tiUämpningen. I utskottet har vi fått reda på att man kan kasta in nypersonal för att se tUl att detta verkUgen fungerar. Det är angeläget att detlöftet också står fast framöver. är det av vikt att riksskatteverkel, när det nukommer i gång med sin verksamhet, får resurser och möjUgheter att informerainte bara om påföljdssystemet utan också om de förändringar i skattereglernasom vi ganska ofta företar här i , så att människor verkUgen har enfair chance att veta något om vad skattereglerna säger och att kunna använda deofta mycket krångUga blanketter som det här är fråga om. Jag vill understryka och jag skulle här kunna tala mycket längre andemeningen i de motioner somhar väckts från centerpartihåU, nr 1201 av herrar boo och och nr 1202av i , när det gäller att betona vikten av attinformationsverksamheten verkligen bUr bättre. I övrigt, herr talman, inskränker jag mig UU att yrkabifall till skatteutskottets hemstäUan. 1 dettaanförande instämde i (c). Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Föredrogs skatteutskottets betänkande m 16 i anledningav Kungl. Maj;ts proposition med förslag tUl skattebrottslag, m. m, jämtemotioner. Utskottets hemstäUan biföUs. § 13 InterpeUation nr 94 ang. förbud mot flygning i överljudsfart Nr 52 Ordet lämnades på begäran tiU den FruTHORSSON (s), som yttrade: Passagerarplan i överljudsfart, s. k, SST-plan, betraktas --- av aUtfler såsom en yttring av den tekniska utvecklingen som är på en gång avtvivelaktigt aUmänt värde och av många skäl starkt mUjöfarUg. Trots detta hararbete pågått och i flera av stormakterna pä flygplan medöverljudsfart att sättas in i det kommersieUa flyget. Det brittisk-franskaConcorde-planet och Sovjetuniomens är båda redan flygande. I komarbetet på ett SST-plan, , i gång senare, i samarbete meUanmyndigheterna och Boeing-företaget. Genom beslutet i amerikanska senaten ,föregånget av ett Uknande beslut i kongressens representanthus, kommer efterden skattemedel icke längre att ställas tUl förfogande för Boeingsutvecklingsarbete. Detta har aktuaUserat frågan om förutsättningarna för ettkommersiellt överljudsflyg över huvud taget. I de kretsar som motsätter sigden ytterUgare och aUvarUga fara för den mänskliga mUjön som ett sådant flyginnebär hoppas man att det nu skaU bli möjligt att förhindra användningen avdetta transportmedel. Uppenbart blir det aUt svårare att göra det ekonomisktlönande, om ett tUhäckUgt antal stater förklarar sig icke komma att tUlåtaflygning i överljudsfart över sina territorier. har vid sin session i nyUgenrekommenderat regeringarna i de nordiska länderna att göra en sådandeklaration. Mot bakgmnden av denna rekommendation och tidigareuttalanden i denna fråga av företrädare för den hemstäUerjag om tUlstånd att tiU statsministern fä stäUa följande fråga; Överväger regeringen att utfärda en deklaration om att ikommersieU trafik flygning i överljudsfart icke kommer att tillåtas översvenskt territorium? Denna anhäUan bordlades. § 14 InterpeUation nr 95 ang. radionämndens uttalanden Ordet lämnades på begäran UU HerrHERNELIUS (m), som yttrade; I överenskommelse meUan staten och SverigesRadio, i radiolagen och i ansvarighetslagen, har den av Kungl. Maj ;t tUlsattaradionämnden tiUerkänts en betydelsefull uppgift som ett organ för en kontrolli efterhand av programverksamheten inom radio och television. Men denna uppgift kan givetvis icke fyUas om radionämndensuttalanden icke respekteras inom och av de för programverksamheteni första hand ansvariga. har tvivel uppstått om på alla håll även påledande poster insikten om radionämndens ställning och uppgifter finns.Skulle insikten finnas torde vissa timade händelser endast kunnaförklaras som trotsätgärder i så fall så mycket värre. Mot bakgrund av vad jag anfört anhåller jag om kammarenstUlstånd att till herr utbildningsministern få ställa följande fråga; verka för och i så faU hur att radionämndens Nr 52 uttalanden respekteras av de förprogramverksamheten inom den Radio ansvariga på sätt som avstatsmakterna förutsatts? Denna anhåUan bordlades. § 15 Anmäldes och bordlades skrivelse fråntalmanskonferensen med överlämnande av ett års revisionsutredninginkommet betänkande "Statsrevisionen. Uppgift, organisation ochverksamhet". § 16 Anmäldes och bordlades Nr 19 ianledning av Kungl. Maj;ts proposition angående godkännande av avtal mellanSverige och för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflyktbeträffande inkomstskatter, m. m. Nr 4 ianledning av motion om framstäUning att pä Nr 5 i anledning av Kungl. Maj;ts i statsverkspropositionen gjorda framställning om anslag för /72 till ersättning åt fL för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. jämte Nr I ianledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda framstäUningarrörande utgifterna på driftbudgeten för /72 inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner Nr 20 ianledning av motioner angående vattenvården i Nr 21 ianledning av motioner angående den kommunala miljövården Nr 22 ianledning av motion angående miljövårdsforskning m. m. inom Nr 23 ianledning av motioner angående förbud mot engångsglas m. m. Nr 6 ianledning av Kungl. Maj:ts framstäUningar i statsverkspropositionen om anslagför /72 inom verksamhetsområde avseendeföretagareföreningarna samt av dem administrerad garanti- och långivning, m.m., jämte motioner § 17 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1242 avhen Nordstrandh m. fi. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 28med förslag till förordning om annonsskatt Nr 1243 avhen 52 avlämnad i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 45 med förslag den tUl lag om ändring i , m. m. § 18 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 167 () tUl herr handelsministernangående pris- och kartellnämndens utredningsverksamhet vid förlängning avprisstoppet: