prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — i säger i sin motion:"1 den utsträckning flerbarnsfamiljer med låga inkomster och lågbostadsstandard kan behöva ett allmänt konsumtionsstöd utöver barnbidrag ochbostadstilläggels grundbelopp bör delta rimligen kunna utgå i annan form änbostadstillägg," Man kan fråga sig vad och medmotio-närernamenar med detta, SkaU vi ha ett paralleUt inkomstpröval konsumtionsstöd? Ochvem skall vi betala ut detta till? SkaU barnfamiljerna få handskas med dessapengar själva, eller skaU pengarna gå till specerihandlaren direkt? Och hurmycket skall vi dirigera till bostadssektorn allt framgent? föreligger ett förslag om en myckel kraftig ökning avden hyresanknutna delen - eUer om man vill kalla det för den kostnadsanknutnadelen - av det inkomstprövade stödet. Detta får väl ändå sägas vara ett klartdirigerande stöd. Barnfamiljerna måste ju ha en bostad tiU en viss kostnad föratt få ut några större belopp av de statUga och kommunala tilläggen. Men motionärerna nöjer sig tydligen inte med detta.Betyder det att hur mycket vi än skulle komma att öka det inkomstprövade stödetskulle ändå varenda krona destineras tUl bostadssektorn? Det kan väl knappastvara rimUgt, När ulbetalningsfrågan diskuterades i samband medreformens genomförande kämpade ju bostadsintressenterna på ägarsidan emot idet längsta, och man menade då alt pengarna kunde gå tiU annat om familjernaskulle fä handskas med dem själva. Men vi kan nu konstatera att införandet avbostadstiUäggen har medverkat tUl alt många fler barnfamiljer har kunnat flyttain i moderna lägenheter, och bidragen har säkert varit av stor betydelse föravsättningen av nyproduktionen som har gått sedan reformengenomfördes. Detta tUl trots sUpar man knivarna på nytt, och ju också lyckats ragga upp fyra borgerliga ledamöter för sina syften. Deskäl man nu anför för ett återgående tiU att betala ut pengarna till värden istället för till familjerna är att bostadsföretag och kommuner får vidkännasförluster genom att barnfamiljerna inte betalar hyran. Del som är intressant i detta sammanhang är att man har sådåligt bevismaterial från motionärernas sida. Jag har tagit fram någrauppgifter från två allmännyttiga företag i min hemstad och de visar attåtminstone för de företagen utgör den del av bostadstilläggen som skulle täckahyresförlusterna en mycket obetydlig andel. Jag har talat med företrädare försocialvården i min hemstad och detta närmast av den anledningen att det idebatten framförts att socialvårdskostnaderna stigit väsenthgt Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. genom altbarnfamiljerna med bostadstillägg använder pengarna till annat än hyran.Företrädarna för socialvården hävdade att man alltid tar hänsyn till utgåendebostadstillägg när man gör en prövning i vissa fall och även hjälper till medbidrag. Och man hävdar från det hållet att ökade bostadstillägg betyder enavlastning för socialvården; utan inkomstpröval stöd skulle man få gå in ilångt flera fall och lämna hjälp. Även och hans medmotionärer konstaterar attdet rör sig om ytterhgt få fall men säger; "Även om det är ett mindreantal personer med bostadstillägg som inte sköter sinahyresbetalningsskyldig-heter medför detta förhållande vissa problem," Jagfrågar mig dock om dessa problem som man talar om är så stora att de skaU föranledaen omläggning av utbetalningen, vilket i sin tur enUgt min uppfattning innebärbetydligt större problem och en större apparat än nöden kräver. Jag skall genågra exempel på detta, 1, Vi skulle få en dyrare administration och ytterstskulle hyresgäster na belastas med kostnaderna, 2, Vi får flerautbetalningssyslem - ett för dem som bor i hyreslägenheter, ett annat för demsom har egnahem och ytterhgare ett för dem som inte har en egen bostad överhuvud laget, 3, Vi får en insynsom inkräktar på familjernas integritet, vilket kan bh särskUt prövande förfamiljer i små fastigheter där man ofta bor granne med värden, 4, Vi"döljer" en reform som jag frågar mig om det finns anledning attdölja, SkaU vi inte låta barnfamiljerna själva se vad de får ut av ettsamhälleligt, inkomstpröval stöd som kommer att kosta staten och kommunerna 850miljoner kronor? Vad har vi för anledning att låta detta bh en dold reform? Jagskulle vilja ha ett svar på det. Men om vi har den uppfattningen att vi vill dölja de verkUgahyreskostnaderna för landets barnfamiljer, då skall vi förslås gå på herrarBergmans och förslag, I själva verket är det inte denomständigheten att vissa familjer slarvar med hyresinbetalningarna som liggerliU grund för aktiviteten på det här området. Det är de lomma lägenheterna ivissa storstadsområden som har skapat panik, och det är dessa hyresförlustersom man ytterst avser när man talar om en ytterligare bostadsanknytning och omatt hyran bör gå till värden. Jag fick för sedan en skrivelse från ettbostadskooperativt företag som hålUt en konferens i och vid dettillfället fattat beslut om ett uttalande, som skulle tillställas devästsvenska riksdagsmännnen, I detta uttalande säger man bl, a,: "Vidarebör stödet utbetalas på sådant sätt att det kommer de boende till del i form avlägre hyror." Man kan ju fråga sig: Blir hyrorna biUigare för barnfamiljermed inkomstpröval bostadsstöd, om pengarna dras från hyran i stället för attfamiljerna själva betalar med egna pengar plus ett kontant utbetaltbostadstillägg? Har inte dessa familjer, dvs. de mest inkomstsvaga, rätt att sebåde vad hyran kostar och vad de får i statligt stöd? Alla vi andra har jumöjUghet att följa förändringarna när det gäller hyreskostnaden. Enligt ett tidningsreferat från den konferens som jag härtalat om yttrade den tillreste talaren-ombudsmannen följande; "Sankhyrorna i stället för att ge ut pengar till ett direkt konsumtionsstöd. risk attfolk använder pengarna till annat än hyrorna." Detta yttrande visar i allsin nakenhet att det inte är fråga om utestående hyror när de s. k.bostadspoUtikerna agerar. Vad man ytterst är ute efter är att finna ettstyrmedel för att få in barnfamiljerna i nyproduktionen. Till detta måste jag säga att jag anser att familjer medinkomstpröval stöd skall kunna välja livsform och bostad själva utan styrningoch inblandning. Vi skall hjälpa dessa familjer till bättre bostäder, men viskall inte tvinga dem. En särbehandUng av de inkomstsvaga familjerna rimmar Ulamed vårt tal om jämlikhet och valfrihet. Låt oss därför ta det htet lugnt medden här frågan, och låt oss följa utskottet och avvakta familjepohtiskakommitténs betänkande samt den proposition som torde följa på del, innan vibinder oss i beslut som kanske inte är så genomtänkta som vissa människor kanförestäUa sig efter att ha varit utsatta för en, jag vill säga magnifik,propagandaapparat under en ganska lång tidsperiod, har i uppdrag all i första handgöra familjepohtiska bedömningar och försöka se tiU barnfamiljernas bästa. Viskulle sköta vårt värv dåligt, om vi inte gjorde delta. Vi kommer att bedömafrågan om utbetalningssätlet från den utgångspunkten, och vi kommer givetvisatt anstränga oss att hitta metoder för att lösa de problem som sammanhängermed att en mycket Uten del av barnfamiljerna inte betalar sina hyror. Om detär fråga om uppenbart slarv -ja, då finns det möjUgheter attutbetala bidragen tUl annan än familjen. Till slut vill jag citera ur Aftonbladels ledare den 11december. Den är rubricerad: "Ge pengarna tiU familjen", och där slårman fast att "gammaldags moraliserande bör avskrivas ur debatten ombostadstilläggen och kvar står då frågan om man skall se tiU bostadsföretagensintressen eller till familjernas. Med tanke på vad ökade resurser kan betydaför att höja graden av människors fysiska, psykiska och sociala behov är detklart att familjernas intresse kommer i första hand," 1 detta vUl jaggärna instämma. Jag yrkar bifall till socialutskottetshemställan. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. () kort genmäle: Vad här anfört ger mig ingenanledning att göra några speciella kommentarer. Vad beträffar sakinnehålletberördes alla de frågeställningar, som tog upp, under debattenförra veckan, och då bemöttes också argumenten - men naturUgtvis inte helttiUfredsställande enligt åsikt. Jag är emeUertid tacksam för allfru nu fäste ledamöternas uppmärksamhet på alt det blandundertecknarna av den motion där jag står som första namn finns med bådefolkpartister och centerpartister. De har alltså stäUt sig bakom yrkandet imotionen. Jag är lacksam för den informationen tUl ledamöterna. FruHÖRNLUND (s) kort genmäle; Jag vill gratulera till atthan har fått borgerhgt stöd i denna fråga. 2* protokoll 1971. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. HerrGUSTAVSSON i (c): i ägnade mig någrastrofer från en gammal författare. Jag skall be att få kvittera det med attcitera några strofer urDöbeln vid Julas, där han sade till läkaren: " tänk ut en sals, minherre, som gör mig för sjufalt värre, men hjälper mig på minaben! " Av dagens debatt alt döma tror jag att fåttnågot av en sådan dundermedicin. i (s) kort genmäle; Vill göra gällande att detblir sjufalt värre för familjer som har barn mellan genom delförslag som hgger på bord? i (c) kort genmäle; Det var inte frågan om barnfamiljerna detgäUde. i (s) kort genmäle: Vad var det dåfrågan om? sade tidigare i en replik, som jaginte kunde besvara, alt kröp ju de borgerliga in i vpk-buren, ochdå var det tydhgen inte så farhgt. Nej, herr talman, vad som hände förra veckanvar att den kommunistiska ledamoten i socialutskottet, efter det att henneseget yrkande om hade falhl, röstade på ochcenterpartiets yrkande om . Det innebar inte att vi kröp in i någonbur. Överläggningen var härmed slutad. Punkten A (frågan om avslag påpropositionen samt ett samlat förslag till familjepoUliskl stöd m, m,) Propositioner gavs på bifall till 1:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 1 av herrar Carlshamre ochÅkerhnd samt 3:o) reservationen nr 2 av i m, fl, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde votering, upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under3:o) angivna förklarades ha flertalets mening for sig. Sedan votering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialutskottets hemstäUan i betänkandet nr 45 punkten A antar reservationen nr2 av i m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 1 av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 119 Nej - 35 Avstår 151 I enUghet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd; Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 45 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Punkten B (frågan om bostadsvillkorför viss del av statligt bostadstillägg för barnfamiljer) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels utskottels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall tUl det av i under överläggningenframställda yrkandet i anslutning till motionen nr 1561, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 45 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottels hemställan med den ändring däri somföranledes av bifaU tiU det av i underöverläggningen framställda yrkandet i anslutning till motionen nr Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iStockholm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Punkten C(inkomstprövningsreglerna) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m, fl,, ochförklarades den förta propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 45 punkten C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Punkten D (åldersgränsen) Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av i m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 45 punkten D röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGustavsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Punkten E (storleken av statsbidrag till kommunalabostadstillägg för barnfamiljer) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemstäUan i belänkandetnr 45 punkten E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Punkten F (grunderna för statsbidrag till kommunalafamiljedaghem) Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, delsreservationen nr 6 av i m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iAlvesta begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i belänkandetnr 45 punkten F röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGustavsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: PunktenG (utbetalningen av bostadstillägg för bamfamiljer) Propositioner gavs på bifaUtill dels utskottets hemstäUan, dels det av under överläggningenframställda yrkandet i anslutning till motionen nr 1556 och motionen nr 1561 imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 45 punkten G röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framstäUdayrkandet i anslutning liU motionen nr 1556 och motionen nr 1561 i motsvarandedel. En konvention mot ekocid Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Punkterna H och I Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 6 En konvention mot ekocid Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av motion om en konvention mot ekocid. I detta betänkande behandlades motionen 1971:336 av herrTakman m.fl. (vpk), vari föreslagils att i skrivelse till Kungl. Majthemställde om initiativ - med stöd av art. 13 i stadgaeller på annat sätt för att få till stånd en internationeU konvention somförbjöd ekocid. Utskottethemställde att skulle avslå motion 1971:336. HerrTAKMAN (vpk): har begränsat sin argumentering tiU denbiologiska och kemiska krigföringen. Utskottet har inte berört andra former avkrigföring och har i sitt betänkande om den kommunistiska motionen inte helleruttalat sig om angreppskriget i utom i den sista meningen. Där erinrasom att utrikesministern i förklarade att USAs"användning av växtbekämpningsmedel i krigföringen i strider motfolkrätten". Jag vill ändå inte beteckna utskottets betänkande somnegativt. Det måste vara av betydande värde att den svenska riksdagensutrikesutskott enhäUigt och ulan omsvep ställer sig bakom den tolkning avGenévepro-tokoUet 1925 som den företrätt i nedrustningskommitténi och i FN. Enhgt denna tolkning är Genéveproto-kollets förbud motbiologisk och kemisk krigföring av sedvanerättslig karaktär. Det gäUer aUtsåför aUa stater, oavsett om de ratificerat Genéveprotokollet eller inte. Utskottet erinrar vidare om den resolution som FN:sgeneralförsamUng antog och som innebar en sträng och otvetydigtolkning av GenéveprotokoUet, "Det kan nu med stöd av generalförsamlingensresolution hävdas", skriver utskottet, "att det existerar ett förbudmot användning i krig av aUa former av biologiska och kemiskastridsmedel," På många håU i världen, inte minst i antikrigsrörelsen iUSA, är man medveten om vilken aktiv roll som representanter spelat närdet gäUt att fastställa detta användningsförbud och också om de ansträng- ningar somgjorts från svensk sida för att få till stånd även ett förbud mot utveckling,tillverkning och lagring av biologiska och kemiska stridsmedel, PersonUgenbeundrar jag mycket det outtröttUga arbete som satsat på denna ochandra centrala fredsfrågor. Det är en insats som är känd och välkänd,respekterad och beundrad i vida internationella kretsar. En verksamhet som tiUdrar sig aUtmer internationelluppmärksamhet är också den som utförs vid , , och som nu i dagarna resulterat i utgivningen av detre första volymerna av sexvolymsverket "The Problem of Chemical andBiological Warfare". Detta stora arbete kommer säkerhgen att bh ettoumbärligt uppslagsverk överallt i världen för dem som behöver historiska,juridiska, kemiska, fysiologiska och andra data om den kemiska och biologiskakrigföringen. Jag gör dessa anmärkningar för att betona att jag delarutrikesutskottets och därmed regeringens inställning till den biologiska ochkemiska krigföringen och också till den metodik som krävs för all få de förbudsom återstår att fä genomförda, åtminstone på papperet. Vad motionen gäller ärinte all på ett nytt sätt formulera ett förbud mot de kemiska stridsmedel somnu används av i . De är ju redan förbjudna. Vad det gäUer är attiUegaUsera den medvetna systematiska förstörelse av miljön som sedan många årpågår i och och också i Cambodja. Här anser jag attutrikesutskottet missförstått motionens intentioner. Den förstörelse som övergår har delvisåstadkommits med kemiska stridsmedel. En amerikansk ,som vi refererar till i motionen, beräknade att Sydvietnamsskogar och djungelområden hade besprutats med 2,4-D, 60 000ton 2,4,5-T och I picloram. Picloram är ett starkt växtgifl som hållersig kvar i marken och förblir aktivt , sannoUkt i mångaår. Ett annat gift, som använts i mycket stora kvantiteter för alt utrotaplantorna på risfällen, är arsenikpreparatet kakodylsyra. Men med alt åkrar, djungelområden och deekologiskt mycket viktiga mangroveskogarna utefter kusten och flodmynningarnahar steriliserats med växlgifler, vissa områden kanske för aU framtid, harmiljön deformerats och förstörts också med andra medel, kanske i än värreomfattning. Enbart den mekaniska förstörelsen av landskapet i , södraLaos, de södra delarna av och sannohkt också somhga delar avCambodja har genomförts med sådan grundhghet, att det på stora områden intefinns något kvar av den urspmngUga landskapsbilden och landskapskaraktären, förall nu inte tala om den mångtusenåriga kultur, som också har gått förlorad pagoder, arkeologiska minnesmärken och annat. T. o. m. gjorde av med ungefär hka delarbomber och markammunition. En sammanstäUning av Pentagons egna data, som virefererade i vår motion, visade att hade fällt 4,5miljoner ton bomber och gjort av med artilleri- och annan s.k. markammunition i Indokna. En konvention mot ekocid En konvention mot ekocid Den amerikanske historikern har i enartikel, som kommer alt pubUceras i nr 1971 av , redovisat uppgifter som han tagit fram ur Pentagons budgetmaterial våren1971. EnUgt detta material använde USA-armén och flyget 2,8 miljoner tonammunition i under och . 1 dessa totalsiffror ingår alltså alla typer av ammunition,både flygburna bomber och den ammunition som markstridskrafterna använder. Detär under "fredsfursten" Nixons regeringstid som dessa enormakvantiteter har använts, har en forskargrupp vid Cornelluniversitetetpublicerat en rapport, "in Indochina", som utgör ensammanställning från många källor av uppgifter om luftkriget i . "Under hela fällde 2 bomber översamtliga krigsskådeplatser, under omkring I ",heter det i rapporten. "1 " jag citerar ur rapporten "kommer den sammanlagda vikten av ammunition som fällts från luften att bhomkring 6 mot slutet av det här året." Enhgt rapportenfördelar sig detta bombtonnage på följande sätt: över 3,6 miljonerton, över , över södra , övernorra 0,5 miljoner lon och över Cambodja . De allt tätarebombningarna mot sedan det officiella bombsloppet i november 1968finns del inga tonnageuppgifter om. För Cambodja och över huvud taget för detsenaste årets bombningar rör det sig om beräknade och sannoUkt mycket för lågauppgifter. Men även dessa ofullständiga uppgifter räcker för att manska se, att ett större bombtonnage har fällts över sedan Nixontillträdde som president än hela den bombmassa, som fäUdesammanlagt under hela och . SannoUkt har tonnagetav den ammunition, som markstridskraflerna använt, varit hka stort. Underknappa har alltså Nixonregeringen gjort av med mellan 6 och 7 miljonerton ammunition i , Hela har ungefär samma yla som delstatenTexas. Att jämföra tonnageuppgifterna från ochdet aktueUa kriget ger för övrigt bara en del av sanningen med hänsyn till attde gamla vapnen utvecklats och att nya tiUkommit med ännu mer raffineradeverkningar. Den napalm,som användes vid brandbombningen av och andra japanskastäder mot slutet av , var, trots sina ohyggliga verkningar,en ganska primitiv substans jämfört med den napalm, som Dow Chemical Companyutvecklade och som används av i . På särskild fråga uppgav Pentagoni ett brev tiU Berkeleyprofessorn . Neilands den I att USAfrån t. o. m. använt napalm, av den nyastemoderna typen, i . Bland de nya vapnen finns en superbomb, som enUgl Newsweekden väger , dvs. omkring , och som användes förförsta gången i aprU för att på ett ÖgonbUck åstadkomma stora, kala ytor idjungeln. Den amerikanske biologen , som nyhgen besökteSydvietnam, beskrev denna bomb vid en medicinsk och ekologisk världskonferensom i . kaUasBlu-82-B, är och i diameter och innehåller omkring av ett så effektivt sprängämne att det betecknas som del effektivastenäst kärnvapen. Bomben dödar enUgt professor allting inom en radie av och åstadkommer skador inom en radie av ytterligare . Varje bomb åstadkommer alltså död och svåra skador på ett område av .