prot · FU0965 · 1971-12-31 00:00:00 — Författaren upplevt just den situationen och beskriver den på följande sätt: "Innei själva byn står skog kompakt och dyster, som om den utgjorde följderna av ettbrott snarare än löftet om en ny sorts framtid. . . En ny vildmarkstid tycksvara på väg för denna gamla bygd, ett steg tUlbaka i en mödosamutveckling." Det vore fel att säga att landskapsvården i samband medden pågående jordbruksrationaliseringen inte har uppmärksammats. Framstötar harskett nu och då både i och i andra sammanhang. När den nuvarandejordbrukspolitiken beslutades fastslog att jordbruk ochnaturvård skulle hållas åtskilda, ett beslut vars klokhet man kan starktifrågasätta. Det ansvariga statsrådet anförde dock att "naturvården är enmycket angelägen samhällsfråga". Och vidare: "Jag ämnar ägna fråganom landskapsvården särskild uppmärksamhet vid mina fortsatta övervägandenrörande den statliga naturvårdsverksamheten." Detta skrevs således 1967. Men tyvärr måste vi nu fyra årsenare, när ytterUgare ca 40 000 jordbmksenheter har försvunnit, konstatera attvår regering ännu inte tagit något samlat grepp för en bättre landskapsvård.Visst har fina insatser gjorts såväl av aktiva lantbrukare som av s. k.fritidsbönder. Och visst har värdefiUla insatser också gjorts i form avberedskapsarbeten. Men aUt har hittUls skett på litet av en slump.Förutsättningen har varit antingen att det funnits en för landskapsvårdenspecieUt intresserad människa eller att det varit svårigheter med sysselsättningeni området. Vad som behövs är en mer genomtänkt plan för den 21 aprU 1971 den 21 aprU 1971 arbetet.Arbetsgruppen för landskapsvård vid jordbruksrationaUsering har i sin utredningLandskapsvård i odUngsbygder lagt grunden för detta. En huvudsynpunkt igruppens förslag är att det brådskar med åtgärder, och det av flera skäl, inteminst ekonomiska. Enligt gruppens beräkningar skuUe den genomsnittUga kostnadenför de åtgärder som man främst förordar för att håUa det öppna kulturlandskapeti hävd - betesdrift, åkerbruk och mekanisk behandling - nu uppgå tUl 100 kronorper år och hektar. Men om jordbruksmark lämnas utan åtgärd årberäknas kostnaden för att restaurera den tiU mer än per hektar. Det är därför överraskande att inte jordbruksministern ochjordbruksutskottets majoritet följt begäran om att få pengarför att sätta i gång med försöksverksamhet på det här området. Som sagtstidigare är det bråttom att komma i gång med utveckUngen och utprövningen av deoUka metoder som utredningen diskuterar. Särskilt angeläget är det att mansnabbt kommer i gång med skyddet av de förr så talrika beteshagarna kanskeden naturtyp som är mest värdefuU när det gäUer att ge landskapet rytm ochomväxUng. Jag skall sent glömma ett minne jag har från en resa meddanska naturvårdare på . Bussen saktade in och stannade intill en hagemed den typiska omväxlingen meUan öppna gräsytor, enstaka buskpartier avhagtorn och och ett och annat lövträd. Inför denna landskaps-bUdframförde den medföljande experten från det danska kulturministeriet ettengagerat vittnesbörd om hur det kan gå om man inte ser till att värna omde kulturvärden landskapet erbjuder. framför oss var enligt vår sagesmanden sista som fanns på , nu skyddad av den danska naturvårdslagstiftningen.Ännu har vi i åtskilligt av den naturtypen kvar, men den är på snabbutmarsch. Därför krävs omedelbara åtgärder om vi utan aUtför stora kostnaderskall lyckas rädda över de viktigaste partierna till nästa generation. Det är bara att hoppas att jordbruksministern ändrarinställning till den här frågan och frarrUägger förslag i enlighet medarbetsgruppens intentioner. HittUls har jordbruksministerns uttalanden tyvärrinte gett anledning tUl alltför stor optimism i det här avseendet. EnUgt ettreferat från ett anförande i uttryckte sig jordbruksministern påföljande sätt: "En del åker måste vi överlämna åt att sköta. Detkanske blir bra det också. Vem vet hur vi ser på naturen om 5 ål O år. Kanskevi då tycker att det är trevUgt med buskområden där folk kan strövaomkring." Det uttalandet tyder i varje faU inte på något engagemangför saken just . Jag ber att få yrka bifaU tUl reservationen 5. I detta anförande instämde herrar (), iUlfsbyn (c), i KU (fp), Henmark (fp). i (fp) ochLevin (fp). Frågan om aktiva åtgärder för att rädda detöppna landskapethar varit aktuell och diskuterats inom Nr 65 moderatasamUngspartiet och tidigare . I vårtnuvarande partiprogram heter det bl. "Kulturlandskapet representerar ett betydandemiljövärde, varför åtgärder måste vidtagas för att bevara de värdefuUastelandskapspartierna Vård av natur-åt framtiden. Likaväl som åtgärder motmiljöförstöringen medför vårdsområden kostnader måste vi acceptera, attbevarandet av värdefull miljö har sitt pris. Den stora uppgiften att bevaraväsentUga delar av det svenska kulturlandskapet kan endast lösas med hjälp avoch i samarbete med jord-och skogsbrukarna. Detta kan i vissa delar av vårtland föranleda ett särskUt stöd från samhällets sida." I ensärskild punkt heter det: "OUka former av ersättning tUl jord- och skogsbrukför dess miljövårdande funktion skall utarbetas. Där denna väg ej visar sigframkomlig skall andra former av landskapsvård tUlgripas." Den förste som väckte denna fråga i var BirgerIsacson i första kammaren. Hans motion möttes positivt i jordbruksutskottet ochgav anledning till den utredning vars betänkande Landskapsvård i odUngsbygderframlades . Jag vUl gärna för egen del och på mitt partis vägnaruttrycka min stora tUlfredsställelse med att frågan ändå har kommit sålångt. Det görs naturligtvis redan nu åtskilliga insatser av enskildajordbrukare och även genom beredskapsarbeten, där framför allt skogsvårdsstyrelsernahar planlagt åtgärderna. Dessa senare insatser har emeUertid skett i efterhand,dvs. när landskapet redan bUvit igenbuskat, och har därför varit mycketkostsamma. Inom den arbetsgrupp som har lagt fram förslag om attgenom stimulans till framför allt betesdrift bevara markerna i öppet skickräknar man med, som sade, en kostnad på i medeltal ungefär 100kronor per hektar. Det bUr aUtså betydligt billigare att på det sättet håUalandskapet öppet än om man kommer för sent och vidtar åtgärder i efterhand. Det råder ingen tvekan om att djuren, t. ex. nötkreatureller får, är de bästa naturvårdarna. De bidrar ju också tUl att skapa enlevande miljö. Men för detta krävs också att det finns kvar människor, som borute på landet. Den stora aUmänheten som tUl huvuddelen bor i tätorter vill,när man kommer ut på weekend och semester, möta en vacker och öppen natur ochen levande landsbygd. Människor vill gärna, om det är möjligt, kunna få mjölkdirekt från ladugården riktig mjölk, som barnen brukar säga. De vUl gärna hanågon som de kan få hjälp av med traktor eller på annat sätt i oUka sammanhang. var det aktueUt inom ett område iRoslagen med mycken fritidsbebyggelse att lägga ned den enda gård som fanns där. Alla de som hade fritidsstugor kom då överens om att hjälpa denne lantbrukare att stanna kvar. Man bUdade - eUer hade kanske förut en förening och satsade såsom hjälp åt lantbrukaren. På det sättet kunde han stanna kvar. Han fick alltså subventioner direkt av dem som bodde där . Det är en väg och den visar vUket behov det finns av att i känsUga bygder verkUgen bibehålla ett lantbruk, 79 den 21 aprU 1971 även omman får tUlskjuta medel från annat håll för att möjliggöra det. Mot denna bakgrund anser jag det varaangeläget att man så snart som möjUgt kommer i gång med den försöksverksamhetsom här har begärt medel för. Det kan kanske förefaUafelaktigt att begära medel, innan man har fått in remissyttrandena överutredningen. Men har, som i Skegrie framhöU, försin del ansett att man mot bakgrund av utredningen, som var enhälUg, bör så snartsom möjUgt komma i gång med en försöksverksamhet på detta område. Jag tyckeratt det är angeläget att understryka att det gäller en försöksverksamhet, somalltså kan ha betydelse för framtiden när man i större omfattning skaU vidta deåtgärder som är föreslagna av utredningen. Med hänsyn tiU dessa synpunkter har vi från moderatasamlingspartiet ansett att vi bör stäUa oss bakom förslaget om att här geåtminstone tUl för att så snart som möjUgtsätta i gång med en försöksverksamhet. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationen 5. HerrMAGNUSSON i (s): Med all respekt för det storanaturvårdsintresse som har visats här från motionärernas sida finns detanledning att se litet reaUstiskt på detta. anförande präglades av att han helst villebevara hela det svenska landskapet sådant som det har varit. Jag troratt det vore en omöjUghet. Det gäller väl att framför allt satsa på de områdensom vi anser särskUt värdefulla ur naturvårdssynpunkt. Arbetsgruppen för landskapsvård i har ibetänkandet Landskapsvård i odlingsbygder kommit med förslag, och det ärriktigt som reservantema säger att detta förslag är ute på remiss. Jag förmodaratt regeringen gärna vill se vad remissvaren ger, innan det slutgiltigaförslaget framläggs. fortgår naturvårdsarbetet ute i landet. finns ett anslag som har uppräknats med 1miljon kronor och uppgår tiU . Dessutom utförarbetsmarknadsstyrelsen stora naturvårdsarbeten till en kostnad av ungefär 20miljoner kronor . De arbeten som har bedrivit ärav utomordentUg betydelse och jag kan betyga att de har varit tiU stor nyttaför den äldre arbetskraft som haft att utföra arbetena. Jag är specieUtangelägen om att dessa arbeten skaU fortgå. För övrigt är vi väl helt överens om att naturvårdsarbetetskaU bedrivas med aUa de medel som vi har till förfogande. Vi får tUlfälleåterkomma tUl anslagsfrågan i en motion, där det föreslagits att jordbrukareskaU få ersättning för utfört naturvårdsarbete. Jag tror att den sittande naturvårdskommitténkommer att behandla dessa frågor och lägga fram förslag. Det är möjUgt att manden vägen kan nå en sådan lösning och att vi kan få en landskapsvård somställer sig betydligt biUigare än en del av de åtgärder som vidtagits tidigare.Låt oss vänta på dessa förslag och se vad de kan innebära. När förslaget föreUggerfår nästa års riksdag tiUfälle att fatta beslut. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. HerrWIRTÉN (fp): i sade att mitt anförande intepräglades av realism och att jag pläderat för att bevara det svenska landskapetsåsom det varit tidigare. Jag vet inte riktigt hur han lyssnade tUl vad jagsade. Jag har stäUt mig bakom den reservation i utskottsbetänkandet där detyrkas på för att komma i gång med den försöksverksamhet somredovisats av arbetsgruppen. Jag är helt på det klara med att man med det nuföreslagna beloppet inte kan stäUa en sådan ambitionsnivå som att helt behåUadet nuvarande odlade kulturlandskapet. Jag kan inte heller se att detta vorevare sig riktigt eller nödvändigt, utan det gäller att bevara de områden som ärspeciellt viktiga ur frUufts- och turistsynpunkt. Det är det vi har önskat ochyrkat med den igångsättning av försöksverksamheten som rekommenderas i reservationen5. den 21 aprU 1971 HerrMAGNUSSON i (s): I den mån det finns möjligheter att komma igång med försöksverksamheten under innevarande år tror jag också att regeringenkommer att starta denna, men för den händelse detta inte kan ske under nästabudgetår, så bör också vänta med anslaget. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 5 av i Skegrie m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 39 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Maj:t hade (punkten I 9, s.130131) föreslagit att tUl MUjövårdsforskning för /72anvisa ett reservationsanslag av . den 21 aprU 1971 1 dennapunkt hade behandlats dels motionerna 1971:1012 av . vari hemställts attriksdagen beviljade ett förslagsanslag till miljöforskning enUgt statsverkspropositionen bil 11, 1 9 med sammanlagt 17 500 000kronor dels motionen 1971:1039 av fröken m. fl, varihemställts att vid behandUngen av statsverkspropositionen,jordbrukshuvud-tUeln, punkten I, 9. Miljövårdsforskning tUl miljövårdsforskningför /72 anvisade ett reservationsanslag av . att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag samtmed avslag på motionerna 1971:1012 och 1971:1039 tiU Miljövårdsforskning för /72 anvisade ett reservationsanslag av12 . 6 a. av herrar i Skegrie, i och (samtUga c), som ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1971:1012 samt med bifaU riU motionen 1971:1039 tiU Miljövårdsforskningför /72 anvisade ett reservationsanslag av , 6 b.avherr (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1971:1039 samt med bifall tiU motionen 1971:1012 tiU Miljövårdsforskningför /72 anvisade ett reservationsanslag av . Vid denna punkt hade avgivits särskilda yttranden dels avherrar och (båda m), dels av och (båda fp). HerrHANSSON i Skegrie (c): I sina petita tiU detta års riksdag harnaturvårdsverket begärt en uppräkning av anslaget tUl miljövårdsforskning med . Det råder inget som helst tvivel om att den begärdauppräkningen är starkt motiverad. Maj:t har emellertid inte ansett sigkunna tUlmötesgå den utan har begränsat anslagshöjningen till endast 1 160 000kronor. Detta belopp är enUgt vår mening otiUräckligt med hänsyn tiU det storaarbetsfält som miljövårdsforskningen omfattar. Man får här också ta hänsyn tUlatt penningvärdeförsämringen gjort att anslagets reeUa värde för forskningeninte är vad det borde vara. Om vi beaktar det stora och ännu obearbetade fält somfinns för miljövårdsforskningen och den betydelse denna har, måste vi förframtiden med säkerhet vara beredda att avstå betydande belopp för just dettasyfte. Men tyvärr bedömer man åtminstone nu det statsfinansieUa läget varasådant att vi inte har råd att ge denna forskning vad den egentUgen skullebehöva. Detta är att beklaga därför att det innebär att aktuellaforskningsuppgifter måste stå tillbaka eller krympas ned. Jag skaU bara nämnaett par exempel på sådana forskningsuppgifter som nu mte kanfuUföljas i önskvärd utsträckning. Det är t. ex. luftvårdsforskningen. På det området ärmycket ännu inte klarlagt och ständigt nya grenar kommer där också attuppenbara sig. Man behöver bara peka på en enda detalj, den som ligger oss aUranärmast, nämUgen den dagUga föroreningen från bUismen som vi har framför allt istäderna. Det gäller koloxidföroreningar och blyföroreningar för att nämna ettpar exempel. Det är klarlagt att sådana föroreningar i luften åstadkommerallvarliga rubbningar för de människor som den luften. De får framföraUt hjärt- och hjärnsjukdomar. På det området behöver vi därför forskning bådei förebyggande syfte och i botande syfte. Liknande skadeverkningar som dem bilismen medför får manockså genom fabrikernas och värmeverkens rökutsläpp där framför aUt svaveldioxidenär det farliga giftet. Även på det området bör aUtså forskningen ökas. Denskadegörelse som sker genom dessa rökutsläpp är mycket omfattande, menforskningen är tyvärr ännu alltför Uten. Vi utsattes för radioaktivt nedfall som i sin tur genomväxtligheten fortplantas via djuren till människan. Där pågår forskning menresurserna för den är aUdeles otUlräckUga. Vi har här tidigarepåtalat att en sådan forskartjänst borde inrättas som permanent vid Ultuna.Riksdagen har inte velat vara med om det. Vi kommer emellertid inte ifrån attdenna radioaktiva nedsmittning av naturen på lång sikt är utomordentUgt farUg.När jag säger att den är farUg på lång sikt är det så med oss människor att vimärker inte skillnaden dag från dag, vilket gör att vi kanske tar Utet för lättpå det här problemet. Vi märker inte om vi påverkas mer av de oUkagifterna i vår miljö än . Men låt oss tänka ett tiotal år elleren generation fram i tiden vUket man måste göra på detta område så kan detha uppstått högst påtagliga försämringar för människans möjUgheter attfortleva. Detta var alltså exempel på ett område därnaturvårdsverket nu icke kan fuUfölja forskningen i tUlräckUg utsträckning. Dethar meddelats mig vid förfrågan. Ett annat område där man också måste görainskränkningar därför att man inte har fått den upprustning man begärt ärÖstersjöns föroreningar. Vi behandlade för sedan en motion här iriksdagen om den saken, och uttalade sig då för betydelsen av detinternationella arbete som pågår för att utforska och komma tUl rätta medföroreningarna i . Utskottet var mycket positivt och anslötsig tiU de positiva uttalandena. kan emeUertid inte det arbete somnaturvårdsverket deltar i fullföljas i tUlräcklig omfattning just därför attresurserna inte räcker tUl. Det positiva uttalande som hargjort blev aUtså inte så värst mycket värt därför att vi inte förser naturvårdsverketmed tUlräckUga medel för att kunna göra sin insats i detta internationeUaarbete för bevarande. Detta hänger inte riktigt ihop från den ena dagen till denandra. Vi måste nog försöka att se frågan i stort och se den på lång sikt. Det gårinte att försöka snåla sig fram här. Jag tror att herr statsrådet vid ett annattiUfäUe får försöka att bättre stödja de forskningsuppgifter som vi har ålagtnaturvårdsverket att utföra. Jag beratt få yrka bifall till reservationen 6 a. den 21 aprU 1971 j 5 (vpk): Anslaget i nu gällande stat tiU miljövårdsforskningen är 21 aprU1971 alltså en uppräkning. har begärt 17,5 miljoner kronor.Vänsterpartiet kommunisterna har väckt en partimotion om ett ijovar s- anslag på för att tUlgodose de trängande krav som ' ° föreligger på miljövårdsforskningenområde. har nämnt några avsnitt där behoven avforskning är stora och där resurserna är otillräckliga. Det gäller exempelviskvicksilver. Det gäller biocidområdet. Det gäller också att kunna geanvisningar till kommunerna om hur man gör anläggningar för kemisk fäUning avavloppsvatten, där metoderna inte har tillräckligt penetrerats. Det är juganska enorma kostnader som kommunerna nu ställs inför och riskerna är storaatt man gör feUnvesteringar genom att man inte har de rätta upplysningarna attgå efter. Beträffande kvicksilverforskningen gjorde jag själv vissaförsök att få uppgifter om vad som händer med pappersindustrin numera, sedanfenylkvicksilvret förbjöds 1967. Jag har inte lyckats komma över uppgifter omdet. Jag vet inte om har sådana uppgifter. Men om man använderandra kvicksilverformer än fenylkvicksilver och sedan, som sker, brännerpappersavfallet får man ut kvicksUvret med röken ochfortsätter att förgifta vattendrag och sjöar. Detta är spekulationer från minsida, eftersom jag inte lyckats få fram några uppgifter om vad pappers- ochmassafabrikerna använder i StäUet för fenylkvicksilver. Det finns emeUertid andra områden, där jag också harbörjat misstänka att man har ytterst Utet fakta att röra sig med. Vi har t. ex.kalhyggena. köper domänverket och de stora skogsbolagen processorer ochskall skörda skogen ungefär som man skördar hö med slåttermaskin. Vad händermed dessa stora ytor, där man kalhugger aUtsammans? Man vet att man måstebekämpa snytbaggen med DDT eller Uknande. Man vet att ogräsväxter kommer in istället för den skog man vill ha , och dem måste man bekämpa med hormoslyreller vad det nu kan bU fråga om. Man rubbar aUtså den ekologiska balansen utanatt såvitt jag vet ha några vetenskapUga fakta att utgå från när det gäller attavgöra följderna av dessa avverkningar i stor skala. Vi saknar en allsidig genomgång av andra metoder för attta till vara avfall av olika slag än de nuvarande, dvs. att bränna upp ellertippa avfaUet. Vi har ju enorma mängder av sopor. Jag hade sedanen debatt med det på detta område ansvariga borgarrådet i ,och han sade att han simmar i sopor. Dessa tippas nu eUer bränns upp medmUjöförstöring som följd eUer med förstöring av värdefull råvara som man skullekunna använda. Likadant är det med rötslammet. Det finnsstora områden som i vissa faU är väl utforskade utomlands, men demetoder man där kommit fram till är föga använda här i landet. Naturvårdsverkethar en viktig uppgift när det gäller att se tUl att denna forskningutomlands också kommer tUl nytta i vårt land. 84 Jag tror att den uppräkning som vihar begärt, från äskade 12 160 000 till , är pengar som skuUe bli väl använda och som också är heltenkelt nödvändiga, eftersom en del av denna forskning bör göras nu och inte om100 eUer . Jag yrkar därför bifaU till reservationen 6 b för ett anslagpå . Inom moderata samlingspartiet anser vi attmiljövårdsforskningen är UtomordentUgt angelägen, och jag kan i princip heltinstämma i vad i Skegrie sagt här. Av de frågor han berörde tycker jag att det är särskiltangeläget att öka de forskningsinsatser som görs i , eftersom de berören yrkesgrupp, fiskarna, som i högsta grad har det besvärUgt och som påverkasnegativt av föroreningssituationen i . Jag anser att denna forskningbör prioriteras framför många andra uppgifter, inte minst dem som nämndesav . I det kärva budgetläge som föreligger har vi dock imoderata samlingspartiet inte ansett oss kunna gå med på den ökning av anslagetsom är föreslagen utan har godtagit Kungl. Maj:ts förslag, som ändå innebär enökning med . I ett särskUt yttrande av och mig har vipekat på en motion från moderata samlingspartiet, där vi begär tillsättandet aven utredning med uppgift att granska miljövårdsforskningens organisation,planläggning och prioritering med särskUd hänsyn tagen tiU behovet avinternationellt samarbete. Jag skaU här inte närmare gå in på motionen. Jag viUbara framföra att vi inom moderata samUngspartiet anser att det finns vissarationaUseringsvinster att göra. a. tycker vi att den forskningsnämnd, somnu finns inom , med fördel skulle kunna vara en friståendenämnd. Det föreslog naturresursutredningen . Vi tror att mandärigenom bättre än nu skulle kunna samordna alla de insatser som görs frånnaturvårdsverket, från universiteten och på andra håll i vårt land och dessutominternationeUt. Det är möjUgt att man också på det sättet skuUe kunna få framstörre resurser för miljövårdsforskning än . Jag har, herr talman, inget annat yrkande än om bifaU tiUutskottets hemställan. den 21 aprU 1971 FruLINDBERG (s): Som företrädare för utskottsmajoriteten villjag tiU att börja med understryka att majoritetens intresse för frågan ommiljövårdsforskningens resurser är minst Uka ambitiöst som det intressereservantema har gjort sig tUl tolk för. Det finns enligt min åsikt ingenskiUnad i uppfattningen om nödvändigheten av att tUlräckliga ekonomiskaresurser ställs tUl förfogande, men vi skUjer oss åt så tiUvida att majoriteten gör en annan bedömning när det gäller de ekonomiskamöjligheterna. Majoriteten i utskottet anser att vi inte kansatsa så mycket som reservanterna önskar. /68 har anslagen för mUjövård ökatfrån ungefär 134 mUjoner tUl , och jag anser att detta påett klargörande sätt visar de betydande satsningar vi numera gör i vårt den 21 aprU 1971 Miljövårdsforskningen är en mycket väsentUg del av dettaarbete. 1967 och 1968 var anslaget tiU miljövårdsforskning ,och det föreslås nu bU , enligt departementschefens förslag.Det innebär en fördubbUng . Proportionellt sett innebär detta attökningen är större för forskningsanslaget än för miljövården i övrigt. Det kanockså konstateras att tyngdpunkten ligger dels på vattenvårdsforskning, dels påbiocidforskning. Dessa båda områden svarar för tUlsammans omkring tvåtredjedelar av det totala forskningsanslaget. Men det är viktigt i detta sammanhang att också notera attandra organ än forskningsnämnd stöder miljövärdsforsk-ningen,och bland sådana viU jag nämna styrelsen för teknisk forskning ochnaturvetenskapliga forskningsrådets ekologikommitté.