prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Men som har gåtthar värdestegringen varil större än sä, och går vi ännu längre tillbaka i lidenkan vi konstatera att den varit myckel kraflig. Denna värdestegring måsle väländå räknas in när det gäller avkastningen. har den över huvud tagetinte varit beskattad. Man kan säga all den är fiktiv därför att den tdl en delmotsvarar penningvärdeförsämringen. Men i sä fall är också de skattepengar manbetalar sämre, därför all de har också varit utsatta förinflationsutvecklingen. Jag menar alltså att erfarenheten klart har visat oss attdel lönar sig all ha pengar placerade i fastigheter därför att man så småningomfår ul ell övervärde som beskattas myckel ringa, vUkel ändå måsle räknas in iden totala förränlningskalkylen eller avkastningen. Del går aUlså enligt minuppfattning inte att räkna ell avkaslningsvärde när man skall sälta elt värdepä en fastighet, ulan man måste i aU rimlighets namn sätta etl värde med hänsyntUl att jag kan sälja fastigheten vUken dag jag vUl - då får man fram delverkliga värdel på fastigheten. Har man då en marginal, som vidfaslighetsbeskattningen skulle vara ca 25 proceni neråt men som i verklighetenblir någol slörre, tycker jag nog alt del lönar sig bällre all placera pengar ifastigheter än i aktier, i bank eller någonting annal. Utskottets majorilelvill därför gärna se kapilalskalteberedningens förslag innan görnågol uttalande i sak. Överläggningen var härmed slulad. § 5 Indexregiering av ingångsvärde m. m. vid beräkning avutskiftningsskatt Föredrogs skaiteutskollels betänkande nr 14 i anledning avmotion om indexreglering av ingångsvärde m, m, vid beräkning av utskiftningsskatt. I motionen 197 1:320 av i m, fl. hadeyrkals att i skrivelse tiU Kungl. Maj;t hemslällde att förslag omindexreglering av ingångsvärde m. m. vid beräkning av utskiftningsskatt snarastförelades . Utskottet hemslällde att skuUe avslä molionen1971:320. Reservation hade avgivils av herrarMagnusson i (m) och i Trobro (m), vUka anseit att utskottet borthemstäUa, att i anledning av motionen 1971:320 i skrivelsetUl Kungl. Maj:l begärde att förelagsskalteberedningen (Fi 1970:77) fick iuppdrag att med förtur framlägga förslag om indexreglering av utskiftningsskattm. m. enligl de riktlinjer som framförts i molionen. Indexreglering av ingångsvärde m. m. vid beräkning av utskiftningsskatt i (m): När ett bolag skall upphöra utgår det enutskiftningsskatt pä del belopp som översliger det en gånginbetalda beloppet. Med hänsyn UU att denna utbetalning oftast gjorts förmycket länge sedan, och i ett helt annat penningvärde än det som gäller vidulskiftningen, kommer det akluella beloppet att bli myckel hårt beskattat. Delshar man belagt det med 50 procents bolagsskall, dels träffas det av ytterligare40 procents utskiftningsskalt. Vi menar all man borde ha rätt att göra en indexberäkning,som innebär att man återför beloppet tUl dess verkliga värde. Därigenom undgårman den orättvisa som ligger i beskattning pä det här sältel av inkomster somendast är en inflationsvinsl. Därför har vi i reservationen yrkal pä att fråganmed snabbhet mätte utredas. Jag ber att fä yrka bifall UU den vidskatleutskottets betänkande fogade reservaiionen. Jag skall ocksä fatta mig korl. Vi brukar gä fram med godaexempel i det avseendet frän det tidigare bevillningsutskottet, och vi fränskalteutskoltet skaU följa del exemplel. Del kan jag göra genom att inte nuupprepa vad i sade. Vad del här rör sig om, del känner niUU som sitter och lyssnar utan att jag upprepar det. Jag kan alltså begränsa mig lUl att säga altförelagsskalteberedningen kommer att behandla det här spörsmålet. Men därtillfinns del en särskild utredning om realisationsvinstbeskattningen, som berördet här problemel. Dessulom utvidgades möjlighelerna lill dispensfrän erläggande av utskiftningsskatt vid fusioner tUl alt gälla även mellanrörelsedrivande moderbolag och fastighetsägande dotterbolag. har tidigare pä förslag av bevillningsutskottetavslagit liknande yrkanden som del , och del har man främsl moliveral medalt indexmeloden motverkar ulskiflningsskattens syfle. Inga nya omständighelerhar tUlkommit utom, som jag nämnde, de utvidgade dispensmöjUgheterna ochdärför finner skatteutskottet inte nägon anledning att frångå den sländpunklsom bevUlningsutskottet hade utan yrkar avslag. Jag ber all fä yrka bifall tUlskatteulskoilels hemställan. Överläggningenvar härmed slulad. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottels hemstäUan, dels reservationen av herrar i ochNUsson i Trobro, och Beskattningen av företagsvinster m. m. förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 14 röstar ja, den del ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen av herrar i ochNilsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösiräkning verkstäUdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat; § 6 Beskattningen av företagsvinster m. m. Föredrogs skalleulskottetsbetänkande nr 15 i anledning av motioner angående beskattningen avföretagsvinster m. m. I detta betänkande behandlades 1. motionen 1971:312 av herrHermansson i m. fl. såvitt nu var i fråga, 2. motionen 1971:319 avherr i m.fl., vari hemställts att i skrivelse UU Kungl. Maj;t skulle anhålla att den tillsatta förelagsskatteberedningen fick i uppdrag att utreda frågan om avveckling av dubbelbeskattningen av svenska aktiebolags och svenska ekonomiska föreningars vinster efler de riktlinjer som framförts i motionen, 3. motionen 1971:586 av herrar Brundinoch Schött, 4. motionen 1971:599 av . 5. motionen 1971:606 av i . Utskottet hemstäUde att skulle avslå 1. motionen1971:312, i vad den behandlades i detta betänkande, i den män de inte kunde anses besvarade genom vad utskottetanfört. Reservationhade avgivils av herrar i (m) och i Trobro(m), vilka anseit alt utskottet under punkten 2 borl hemstäUa, attriksdagen i anledning av motionen 1971:319 i skrivelse till Kungl. Maj:lbegärde att företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) fick i uppdrag att medförtur framlägga förslag om avveckling av dubbelbeskattningen av aktiebolagsoch ekonomiska föreningars vinster enligl de riktlinjer som framförts imotionen. Hen i (m); I detla betänkande behandlas bl. a. motionen319, vari yrkas att förelagsskalteberedningen fär i uppdrag all framläggaförslag om borttagande av dubbelbeskattningen av uldelning från aktiebolag. är det ju så all försl måste bolaget belalaskatt pä beloppet med drygl 50 proceni, och därefter beskattas utdelningen ävenhos aktieägarna. En avvikelse sker visserUgen under vissa förhållanden enliglden s. k, Annell-lagen dä bolaget har avdragsrätt för viss del av utdelningen.Motivet för en ändring är att del är nödvändigt med större möjligheter all fäfram riskvUligt kapital för att tUlväxttakten i samhäUel skall kunna bibehåUas.Behovel av nyinvesteringar i näringslivet är myckel stort. är del emellertid för dyrt all anskaffa kapital viaaktieteckning, då kostnaderna för delta kapital blir mycket högre än för vanligupplåning. Detta beror pä att räntan på lån är avdragsgUl i vanlig ordning somen omkostnad i företaget. Del är däremol inle det belopp som åtgår för attbelala ränla på aktiekapitalet i form av uldelning. För stabilitelen hos företagen är det av slor betydelseatt aktiekapitalet blir större, då en förlust eller av uteblivenvinst lättare kan bäras genom att ränta dä inle behöver erläggas pä det kapitalsom utgör aktiekapitalet. Vi har i vår moiion hänvisat lUl vissa beslämmelser bl. a.i och , där man har fått fram system som i viss måntUlgodoser vad jag här har talat om. Dä det brådskar med denna frågas lösningför alt bältre stabilisera våra företag, för att anställningen skall blisäkrare och tryggare och för att man ocksä skaU skapa möjligheler enproduktionsökning i framliden, så ber jag all fä yrka bifall lill reservaiionen. Beskattningen av företagsvinster m m. HerrWERNER i (vpk): Kraven pä en jämnare fördelning av inkomsteroch förmögenheter växer alltmer i styrka. Bakgrunden är de förändringar som harägl rum i samhället och människornas sätt att reagera pä dessa. Medan en vissutjämning av inkomstfördelningen möjligen kan sägas ha ägt rum under någralidigare perioder syns det nu som om någon sädan tendens inle skulle ha gjortsig gällande under det senaste årtiondet. En vidgad klyfta när det gällerfördelningen av inkomslerna kan t. o. m. noteras mellan vissa jämförelseår.Samtidigt har de stora förmögenheierna ökal och centralisationen av kapitaletfortskridit myckel snabbt. Denna faktiska utveckling stär i skärande kontrast bådetill politiska parliers vallöften och lUl förhoppningar och krav som finns bland människorna. fler löntagare släller med skärpa kravetom en verklig utjämning, om etl raserande av klassklyftorna, om jämställdhet. För all förverkliga dessa krav behövs det ätgärder över hela det Beskattningenav företagsvinster m. m. Jag skall inte här gå in pä hela denna serie av åigärder utan begränsarmig UU skattepoUtiken. SkattepoUtiken är ett av de instrament som måsteanvändas i utjämningssyfle, även om den utjämnande effekten av den nuvarandeskattepolitiken är skäligen ringa. skrev ensocialdemokralisk expert pä dessa frågor att "intrycket av skattesystemetsringa omfördelande effeki är överväldigande". Detta intryck står sigtyvärr efter de senaste årens utveckUng på skatteområdet, framför allt markeradav den kraftiga höjningen av mervärdeskatten och genom de kommunala skatterna. Slora förmögenhetsägare, arvlagare, bolag, spekulanter hardäremot en gynnad ställning i skattehänseende. Under de senasie åren harriksdagen pä regeringens förslag gett exempelvis bolagen en rad nya favörer.Den exlra bolagsskatten slopades och utlagningsprocentensänktes tUl . Detta har inneburit elt skattebortfall för statskassanpä . När mervärdeskallen infördes befriades företagenfrån i omsättningsskatt på investeringsvaror. Även omarbetsgivaravgiften skulle räknas borl frän denna summa, vUket knappast ärriktigt, kvarstår ett netto för bolagen pä . Elt halvår dessförinnanslopades omsättningsskatten på maskininvesteringar, vUket gav 150 miljonerkronor. De ändrade avskrivningsregler för rörelse- och hyresfastigheter sombeslutades gav bolag och kapitalägare en lättnad pä omkring 300 mUjonerkronor. Sammanlagt är det aUtsä som bolagen getts iskattelättnader under de senasie åren. Vårt krav om en höjning av bolagsskatten med 10 procentmåste därför anses vara i hög grad befogal. De årsrapporter som jusl nupubliceras i pressen rörande storbolagens vinstresullat under del gångna åretvisar också att det finns ett betydande utrymme för en skatteskärpning. avvisar vår motion med hänvisning denpågående utredningen om företagsbeskattningen. Även skatteulskottets föregångare,bevUlningsutskottet, motsatte sig länge en sådan utredning men var trots dettaanhängare av lättnader i bolagens beskattning och yrkade avslag på motioner omskatteskärpning. Man kan här inte ens säga att föremålet växlar men kärlekenbestår. Del är samma föremål och samma kärlek. argumentation är emeUertid inte särskiltöverväldigande. Om man, som vi har föreslagit, tUls vidare tar ut en exlrabolagsskatt , så kan ju inte detta på något sätt stå i vägen fören reformering av företagsbeskattningen, som man senare vill genomföra. Tymeningen kan väl inte vara att ytterligare lindra bolagsbeskatiningen? EUer ärdet vad skatteutskottet underförstår men inte vUl säga ut? kommunisterna har som bekant krävt all mervärdeskattenskall slopas helt på livsmedel. Det kravet vinner snabbt växande anslutningbland allmänheten. Med säkerhei kommer ocksä det kravel alt öka ännu mer istyrka, om slora höjningar av livsmedelspriserna blir följden av pågåendeförhandlingar. Att la bort hela momsen pä matvaror gör visserligen ett storthål i statskassan, men vi har anvisat skattehöj- ningar påslora förmögenheler, på de höga inkomsterna, pä bolagsvinsterna osv., som helttäcker della bortfall. Det skalleprogram som vi har lagt fram borde egentligenbehandlas samlat av , inte styckas sönder pä det säll som sker. avslog vär moiion om all slopataket i folkpensionsavgiflen, en jämlikhelsreform som skulle givit 350 miljonerkronor i ökade skatteinkomster. vUl skalteutskoltet all skallavslå vår moiion om höjning av bolagsskatten, som skuUe ge meUan 400 och 500miljoner kronor i ökade skalleinkomster. Tanken är kanske att när huvudyrkandetom slopande av moms på Uvsmedel kommer upp, så skall våra moiioner om annantäckning av statsutgifterna vara avslagna. AUt detta kommer emellertid allsummeras och pä nytt framläggas för . Jag är tyvärr förhindrad alt yrka bifaU tillvär motion 312, eftersom erforderlig lagtext saknas, men jag har ändå velatanföra dessa synpunkter i sammanhanget. Beskattningen av företagsvinster m. m HerrBRANDT (s): Förelagsskatteberedningen har enligt sina direktiv iuppdrag att pröva alla de frågor som är berörda i detla betänkande. Denulredningen skall göra en genomgripande översyn av företagsbeskattningen idess helhet: bolagsbeskaltningens siorlek och ulformning, UksläUigheten ibeskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningar som man har yrkat frånmoderat häU samt frägan om enmansbolagen och stiftelserna. Däremol synes detsom om departementschefen inle vill att dubbelbeskattningen skall behandlas avulredningen. Dubbelbeskattningen berör för övrigt inte förelagen direkt, ulandel är fysiska personer som drabbas av den vid uldelning på aktier. Om denbeskattningen skall ändras, förklarade bevUlningsutskottet vid behandlingen avlidigare yrkanden, bör en omprövning göras av den liberalaavskrivning och lagervärdering som vi har och möjlighelerna lUl skattemässigkonsolidering av företagen genom resultalutjämning osv. Man kan inte göra baradet ena och låla det andra vara precis som del är. Frägan är om de moderala hartänkt sig in i det, om de viU avslä från dessa liberala regler för avskrivning,varulagervärdering osv. för att avskaffa dubbelbeskattningen. Här kommer detalt ske och del mäsle så vara en avvägning. Del synes som omdepartemenlschefen ocksä vore inne på det. Han säger i direktiven attberedningen skall överväga huruvida avvägningen av dessa regler å ena sidanoch storleken av vinslbeskatlningen av företagen ä andra sidan är riktig. I motion 31 2 yrkar kommunisterna att man skall höjaföretagsbeskattningen . Enkell och sympatiskt! Ingen utredningbehövs, del är bara att klippa tUl, fast man inle har en aning om vUkakonsekvenserna blir för den ena förelagaren eller för den andre. Alltid kan manföreslå att bolagen och företagen skaU betala en högre skatt. Jag skallåterkomma lUl detta, även om jag skall falla mig kort den här gängen ocksä. Beträffande molionen om enmansbolagen släller sigutskottet positivt och förutsätter att företagsskatteberedningen behandlar frågan om Beskattningen av företagsvinster m m. beskattningenav dessa bolag med förlur. Det kommer också att ske, säger man frånförelagsskatteberedningen. Däremol är del inle möjligl -i varje fall är delsvårare, säger man all bryta ul frägan om beskattningen av stiftelserna; denfrägan är mer komplicerad. Beredningen skall nämligen söka utforma - del villjag att i skall lägga märke till företagsbeskattningen idess helhet och det pä sådanl sätt all den inte gynnar uppkomsten av storaförmögenhetskon-centralioner. Därvid kommer beredningen in på stiftelserna ochi samband med del ocksä på mänga andra problem beträffande företagsbeskattningen.Detta gör att man inte kan bryta ut den frägan Uka lätt. Men i den män det ärpraktiskt möjligl kommer beredningen alt behandla även denna del avfrägekomplexet skyndsami, enligl vad utskottet har erfarit. Därmed tordemotionärernas önskemål komma all tiUgodoses. all la upp nägon diskussion med på dennapunkl, ulan alt pä något sätt uttala mig om huruvida bolagsskatten är förhög eller för låg och huruvida konstruktionen och utformningen avbolagsbeskatiningen är lämplig eller ej, tiUäler jag mig all erinra om all deni dag är och den relativt högsta i hela , där vi skallbedriva konkurrensverksamhet. Sedan beskattas pengarna i den män de utdelas tUlaktieägarna efler en progressiv skala som, som bekant, går upp tUl 80 procent.DärlUl kommer all vi pålagt företagen avgifter som uppgick lill 5,4miljarder kronor eller till av den totala lönesumman. Det är alltsåen produktionsfaktorskostnad. Det är energiskatt, del är socialavgifter, delär arbetsgivaravgifter. En del av dessa har vi nu beslulat höja. De utgör, herrWerner, i alla fall fördelningspolitiska skaller och avgifter. Man anser allförelagen bör på detta direkta sätt delta i finansieringen av antingen deanställdas sociala förmåner, framför allt sjukpenning och ålderspension, ellerstatsutgifterna i allmänhel. Del är väl ändå obestridligt. Dä frågorna alltså nu är under utredning bör man medhänsyn till direkliven kunna förvänta sig ganska intressanta förslag fränförelagsskalteberedningen. Ätt under dessa förhållanden höja bolagsbeskattningenmed en extraskatt på ulan hänsyn liU nägon som helst ulredning ochutan all vi kan överblicka konsekvenserna vUl skatteulskoliet av naturligaskäl inte vara med om. Vi vUl avvakla denna utredning och förväntar oss förslagsom tUlgodoser kanske alla motionärerna om inte helt och fuUt, för det är välalldeles omöjUgt, så i ganska slor utsträckning. Med della, herr talman, ber jag få yrka bifall förslag. Hen WERNERi (vpk): tyckte att vårl förslag varenkelt och sympatiskt. Det tycker vi också; så långt är vi tydligen överens. säger att han inte skall lala om huruvida hantycker att bolagsskatten är för hög eller för låg. Jag tycker nog att del hadevaril ganska intressanl om en talesman för utskottet och för regeringspartiethade uttryckt vad han lyckle om bolagsskallens storlek. I och för sig gjorde juherr det i nästan samma andetag, när han lalade sig varm för denbolagsskatt som vi har . Innebörden i skatteutskottets avstyrkande av kravet pähöjd bolagsskatt är att de borgerliga och de socialdemokratiska ledamöterna avutskottet säger nej tUl en viktig del av varje konsekvent politik förjämlikhet, som mäste innefatta även skattesystemet. Jag vUl rikta nägra direkla frågor UU desocialdemokraliska ledamöterna. Ni brukar ju tala varml om jämlikhet och nitalar i vissa sammanhang t. o. m. om nödvändighelen av all föra klasskamp. Omdet är vi helt överens. Kampen för jämlikhet är nödvändig och den är en del avklasskampen. Men hur menar ni alt det skall gå lUl när ni inle vUl genomföra enblygsam höjning av skatterna på de höga inkomsterna som vi diskuterade härförra veckan, när ni inte vill gå med på en höjning av bolagsskatten som det nugäUer? Anser ni kanske att skattepolitiken inte bör ingå som ett led i kampen förutjämning eller vUken är egentligen er poliliska molivering? Fruktar ni inteatt löntagarna skall dra den sluisatsen av era avslag på de här rimliga kravenatt ni egentligen inte vill en verklig utjämning och inte vågar föra en politiksom lyfter samhäUets majoritet pä bekoslnad av de stora förmögenhetsägarna,höginkomsttagarna, spekulanterna och bolagen? Beskattningen av företagsvinster m. m HerrBRANDT (s): Del här är politisk jargong av det slag som jag mötte närjag började inom arbetarrörelsen, nu trodde jag att den var gammalmodig. När man har kommit sä långt att man t. o, m, representerarhär i borde man förstå att så enkla ekonomiska problem har vi inteatt brottas med. Vi exporterar av vad vi tUlverkar, och vi äralla angelägna om alt upprätthäUa en export för att över huvud taget klaratUlväxten i samhäUet och även vår standard. Kommunisterna bekymrar sig inte omdelta, "Låt brinna", sade de när jag kom in iarbetarrörelsen, "Lät det bli kaos - ur det skall kommunismen växa! "Många av de moderna kommunisterna resonerar pä samma sätt: vi behöver inle lanågot ansvar för produktionens utveckUng, i säger att jag stod och lalade migvarm för den nuvarande bolagsskatten. All uppfatta mig så var han väl alldelesensam om. Jag tror inte att någon annan fick den uppfattningen. Jag sade alljag kanske kunde tUlåla mig att tala om hur stor skallen är . Del är välinte detsamma som alt skrika hurra över alt den är bra som den är. Jag hade juredogjort för att man här kommer alt se över beskattningen och undersöka vad vikan göra åt den. Jag kan gott tUläta mig att säga - även om jag betraktassom fullkomligt reaktionär alt jag fakiiski inle tror alt vi kan höjabolagsskatten över en viss gräns, om vi skall kunna bibehålla vår export ochklara oss i den utländska konkurrensen. Det är jag fullt medveten om. Jagtycker det tiUhör den enklaste matematiken, höll jag på att säga, att vetadella. Det vore ju enkelt att gå ut och tala om att vi skaUsocialisera samhäUet eller att vi skall höja bolagsskatten. Det är de tvälinjer egentligen som kommunisterna följer. Men har vi inle ett socialiseratnäringsliv utan övervägande del etl privat, som kommunislerna inle kansocialisera morgondagen och kanske inte , även om de Beskattningen av företagsvinster m. m. skulle fåmakten i della samhäUe. FöljaktUgen är vi beroende av det näringsliv vi har. Vimåste se tUl att det har möjligheter att leva. Jag tror inte ly så kapitalistiskt trogen är jag inte att detla näringsliv kommer attproducera något i detla samhälle, om det inle har profil eUer nägon nettovinst.Men det bryr sig som sagt inte om. Det är bara att höja skatten pänettovinsten. Även om del inte blir ett korvöre över tror han att den privataföretagsamhelen kommer all köra för fullt i alla faU. Om produktionskostnadernastiger, spelar det tydligen ingen roll. Han har någon annan mystisk möjlighetatt klara vår konkurrens på den utländska marknaden. Nej, , det är ju inte sä där enkelt. Vi får sesaken precis som den är, och då måste man konstalera att här pågår enutredning, som pä allvar får la itu med problemel och överblicka alla dekonsekvenser en förändring av företagsbeskattningen för med sig kontra aUaandra problem som förelagsskatteberedningen har att behandla. Dä får vi se vaddet blir för resultat. Då kanske vi kan resonera pä ett annat sätt än vad herrWerner viU göra . i (vpk): , den försia delen avargumentationen var ju något av vad man kan kalla för renabuskisargumentalionen. Jag hoppas att mitt engagemang i den svenskaarbetarrörelsen, när jag har varil med som , inte skallavsätta samma spär i den ideologiska uppfattningen som här hargivit utiryck för. Vi har inte sä stort förtroende för uiredningar. Där vUle de socialdemokratiskarepresentanterna ta ut mera från förmögenhetsägarna.Mittenpaitierna ville ta ut och plus minusnoll. Vad gjorde regeringen? Jo, regeringens förslag stannade vid 40 mUjonerkronor i s. k. skatteskärpning. Inle att undra pä alt kundesäga att Sträng närmar sig moderalerna! Det är därför vi för fram våra förslagi dag, . Jag är på det klara med att ni inte viU socialisera lUl när ni haft 35 å på er att öka det samhälleliga engagemanget närdet gäller produktionsmedlen i detta land och så Ulel har blivit gjort. Hen (): Jag viU barareplikera belräffande en sak. Jag deltog i denna kapitalskalteutredning och föreslogalltså den där höjningen. Jag kan inte hjälpa att regermgen inte viUe vara medom den. Jag är alltså inte skyldig. i (vpk): Dä önskar jag herrBrandt lycka tUl i fortsättningen med alt övertyga partivännerna i regeringennär vi kommer igen och vill skärpa beskattningen av förmögenhelsägarna. Vikanske kan bli överens i den delfrågan. Överläggningenvar härmed slulad. Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av herrar i och NUsson i Trobro,och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt volering upplästes pch godkändes följandevoteringsproposition; Försvarsdepartementet m. fi. Den som vUl att kammaren bifaUer skatteutskottels hemställan i betänkandetnr 15 punkten 2 röstar ja, den del ejvUl rösiar nej.