prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — Utskottet är också helt enigt om att statsmakternas rättatt bestämma förläggning av stathga verksamheter Inte kan Ifrågasättas.Utskottets socialdemokrater och kommunister säger härefter; "Detta bördock inte utesluta att ett värdefuUt samråd kommer tUl stånd ilokaUseringsfrågorna med berörd personal och verksledning." Vireservanter har väl i och för sig inte någon invändning emot den meiung som häruttrycks. Vi tycker emellertid att det är ett för vagt uttalande i dettasammanhang och att det hite på ett tUlfredsstäUande sätt svarar mot vadutskottet skriver i fortsättningen nederst på s. 65 och överst på s, 66,Detta är ett efter vad jag förstår mycket viktigt avsnitt i utskottsbetänkandetbeträffande statstjänstemännens stäUnmg. "Med hänvisning tUl det ovan sagda vUl utskottetunderstryka angelägenheten av att de anstäUda bereds Inflytande i det fortsattaplanerings- och utrediungsarbetet för utflyttningen. Detta bör som utskottet tidigare antytt gäUa ävenplaneringen av de nya arbetsplatserna. För de kommunala myndigheterna påinflyttiungs-orterna bör det vara väsenthgt att få överlägga med personalen föratt OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet därigenomInhämta synpunkter och önskemål om planeringen av bostäder och arman kommunalservice. Genom att nu ge personalen ett brett inflytande vid genomförandet avflyttningen bör det också vara möjhgt att bryta personalens negativaInställning mot vissa orter och mot flyttning som sådan. Det är angeläget söker komma tUl rätta med detta problem Inte minst med tanke på de förslagom ytterhgare omlokahsering som kan väntas . Utskottet förväntar attdenna fråga får en snabb och för de anstäUda tiUfredsstäUande lösning." Maj;t har utfärdat en kungörelse om företagsnämnderm. m, mom statsförvaltningen. Jag vUl erinra om detta förhållande och peka på 5§ I denna kungörelse, som enhgt vad jag anser relativt klart angerverksamhetsformerna när det gäUer kontakten meUan arbetsgivare och anställda. 5§ lyder på detta sätt; "I fråga som är väsentlig för myndigheten eUer dessanstäUda skaU samråd och Information ske I taga tUl varade anstäUdas erfarenheter och kunskaper och tiUgodose deras intresse av Insyn Imyndighetens verksamhet, SärskUt skaU beaktas organisatoriska, tekniska ochekonomiska förhållanden, personalfrågor och andra förhåUanden vilkas belysningär ägnad att främja effektiviteten i arbetet, underlätta samarbetet medmyndigheten och öka trivseln på arbetsplatsen," Jag vUl mte påstå att inte regeringen har sagt hur manskaU leva, men det gäller ju också att leva som man lär, och det är kanske inteaUa gånger så lätt det skaU kanske inte läggas regeringen tUl last. Men vadsom måhända kan läggas regeringen tUl last är att man Inte ens har försökt. Dettycker jag vi kan säga att regeringen inte har gjort i den här frågan. Jagtycker också att de klagomål i detta avseende som kommit frånstatstjänstemännens sida är befogade i vissa delar, som vi säger i vårreservation. vUl jag framhåUa InstäUning att viinte skaU flytta människor när de mte vUl vi skaU om möjligt flyttaarbetsplatser tiU människorna. Vi måste försöka skapa goda Uvsmiljöer såväl iStockholm som I övriga landet och en balanserad utveckhng i hela landet. Pågrund av ohka åtgärder som vi angivit I vår partimotion anser vi att statstjänstemannalagensbestämmelser om flyttningstvång Inte bör behöva tiUämpas annat än i särskildafaU. Vi anser oss ha fått gehör för denna ståndpunkt genom utskottets skrivningoch anvisningar om den fortsatta handläggningen såväl från statens som frånkommunernas sida. Jag skaU i detta sammanhang Inte gå in på enskUdheter utanbara hänvisa tUl att "utskottet väntar att denna fråga får en snabb ochför de anställda tUlfredsstäUande lösning". Med de uttalanden som fmns I utskottsbetänkandet tyckerjag faktiskt att den berörda personalen kan känna sig relativt trygg för en godbehandhng vid utflyttning av de stathga verken tUl regionerna. NågonspeciaUagstiftrung, som yrkats I vissa motioner, anser vi Inte skaU komma tUlstånd för att lösa dessa problem. De bör lösas, som också har framhålhts avpersonalorganisationerna vid besök i utskottet, genom förhandUngar och ohkaformer av kontakter samt Intensifierade Insatser av arbetsmarknadsmyndigheteroch statens personalnämnd, som avses erhåUa förstärkta resurser. Insatserna börockså rikta sig tUl makar som flyttarmed tUl nya lokaUseringsorter. I motionen 1296 upptas frågan om flyttningsförmåner åttjänstemän vid andra verk än de som omlokaliseras. I reservationen 12 föhs dethär yrkandet upp. Även utskottets majoritet, tUl vUken I den härfrågan hör, föreslår en prövning av den I motionen förordade möjligheten.Förutsättningen härför skaU dock vara att tjänstemannen i fråga skall bedömassom VärdefuU för det utlokahserade verkets funktion. Det är i och för signaturhgt; någon stöne skiUnad meUan utskottsmajoritetens och reservanternassyfte synes hite förehgga. Ett enigt mrikesutskott föratsätter att prövningen avproblemen I anslutning tUl utflyttningen kommer att ske i en positiv anda. Omså sker och det torde man nu helt kunna förutsätta böromstatloneringsskyl-dlgheten mte behöva hävdas annat än I särskilda fall. Detkan i detta sammanhang vara anledning peka på att statstjänstemännen åtnjuteren anställningstrygghet som är gott och väl jämförlig med den som anstäUda Inäringshvet i övrigt har. Riksdagsmännen har varit mycket flitigamotionärer för att få ett verk hem tUl sig. Det kan vara förståehgt menknappast möjhgt att genomföra på ett sådant sätt att aUa bUr nöjda. Den långatalarUstan tror jag kommer att ge exempel på missnöjda motionärer som föraU del kan ha vägande argument i de enskUda faUen. Jag tror ändå inte att viskall se detta som ett aUas krig mot aUa. I motsvarande situation tror jag attvarje parlament skuUe få en motsvarande reaktion från sina ledamöter. har som parti mte velat föreslå så stora Ingreppoch ändringar vad gäller utlokaUserUigsorterna. Om aUa partier skuUe haföreslaget sådana ingrepp inget av partierna har gjort det hade det nogInneburit risker för att hela förslaget skuUe kunna stjälpas. Centem harprioriterat tre punkter. I den frågan är ju utskottet enigt. Mynt- ochjusteringsverkets lokalisering tUl , Den frågan har varitdiskuterad och behandlad i , Där finns en betydande minoritet. Vad gäUer TRU;s lokahsering, så föreslog ju den s, k. Sjönanderska utredningenatt TRU skuUe lokaliseras tUl , Jag tror att Ingen mte ensfinansministern själv kan ha någon annan uppfattning än den som utskottetenigt uttalar, nämUgen att mycket starka lokaUseringspoUtiska skäl talar förUmeå, Om TRU skaU flyttas från och utskottet är enigt om det måste alternativet prövas på ett helt annat sätt än vad regeringen hargjort. Den avlämnade utredningen om TRU:s framtida Interna organisationhar föranlett utskottet att Inte nu fatta ett definitivt beslut. Då utskottetär enigt skah jag mte Ingå på någon ytterUgare argumentering I den här frågan. Reservationen 6 som rör SGU, geologiskaundersökning, skaU närmare redogöra för, varför jag nu nöjer migmed att yrka bifall tiU denna reservation. Frågan om skogshögskolans lokahsering har varit föremålför mycket stort Intresse. Jag vet att flera talare kommer att ta upp denfrågan här i OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet debatten,och jag vUl därför med några ord beröra den. Många skäl för och emot propositionens förslag harframförts. Jag har emellertid ett Intryck av att man har försökt att bevisaaUtför mycket i -vissa faU. Reaktionen från skogshögskolan är enhgt min meningförståelig och I stor utsträckning beroende på den otUlräckhga Information somsåväl utskottsmajoriteten som reservanterna har konstaterat det framgår ju avutskottsbetänkandet. På s. 130 i propositionen visar det sig att frågan omskogshögskolans framtida utformning lämnas öppen och I aUt väsenthgt Inte ärberoende av flyttningen. Huruvida utbildningen och forskiungen i framtidenkommer att knytas tUl eUer tUl universitetsinstitutioner ochutformningen I övrigt lämnas öppet för en framtida prövning, oavsett omskogshögskolan stannar kvar I eUer lokaUseras tUl eUer tUl annanort. Utvecklingen I kommer också att vara oberoende av flyttningen;där bhr utveckhngen beroende av andra förhåUanden. Den fältmässiga forskningen, som I många faU är lokaltbunden, kommer i princip Inte att försvåras, såvitt jag förstår, och ännumindre kommer den att raseras för någon del av landet, oavsett var skogshögskolanplaceras. Detta framgår av propositionen och kanske ännu tydhgare av utskottetsbetänkande. NaturUgt-vls kommer forskningen att anpassa sina arbetsformer efternaturhga fömtsättningar, behov och tiUdelade resurser. Så praktiska är vi väländå här i landet. Enhgt de upplysningar som lämnats tUl utskottet är Umeåutuversltet I vad gäller forskning och utbUdnlngsresurser I exempelvis ämnenafysik, biologi och kemi gott och väl jämförbart med tänkbara andra altemativauniversitet. Den skogUga forskningen bhr naturhgtvis ett eftersträvansvärtkomplement tUl vatie universitet, inte minst tUl I . Jag kanInte finna att det finns stöne risker för att flyttaskogshögskolan tUl än vad det skuUe innebära för att flyttaskogshögskolan tUl någon ort i . Måhända var avsaknaden av ömsesidigInformation särskUt beklaghg just I detta faU. Ännu klarare rikthnjer hadevarit önskvärda på det förberedande stadiet. Men som jag sagt lämnarpropositionen möjligheterna öppna för en rationeU framtida utformning avskogshögskolans såväl forsknings- som undervisnlngsdel. Enhgtutskottsmajoritetens mening behöver det därför Inte resas några vägandebetänkhgheter mot det förslag som en stor majoritet av utskottet stöder. Beträffande mynt- och justeringsverket har efter nug, och jag förmodar att han kommer att belysa den frågan mycketingående, varför jag nu går förbi den. Jag ber att få yrka blfaU tUl reservationema1,6, 10, 13 och 15. Sistnämnda reservation kommer i Stockholmatt kommentera. HerrNORDGREN (m): Det har varit mycket Intressant och stimulerande att fådelta I arbete med detta stora ärende. Jag vUle i hkhet medutskottets ordförande understryka att samthga partier i utskottet har varitpositivt instäUda tiU detta förslag. Efter vad jag kan bedöma har vi ocksånått stor enighet 1 utskottets betänkande. Jag hoppas att vi därigenom ocksåmedverkat tUl ett beslut här I under dagens eUer kväUens lopp, somstimulerar utvecklingen på ett flertal orter ute i landet. har vårt land upplevt en snabbt ökandebefolkiUngs-koncentratlon tUl de stora tätortsområdena. Det enskUda näringsUvethar på ohka sätt försökt motverka detta genom att lägga ut verksamheter tiUsysselsättnlngssvaga områden, och därigenom har man I gott samarbete medarbetsmarknadsstyrelsen skapat ett stort antal arbetstUlfäUen I regioner inomallmänna stödområdet. Men trots detta och trots den av regeringen fördalokahseringspohtlken har utveckhngskurvan inte kunnat förbättras nämnvärt inomdessa regioner. Inom vissa regioner har läget på arbetsmarknaden dessutomförsvårats på grund av en aUtför ensidig näringspohtikmed nya pålagor i form av höjd arbetsgivaravgift, höjd varubeskattning samtkreditrestriktioner som i varje faU för stora delar av näringsUvet i reahteteninneburit totalt stopp för aU nyutlåning. Situationen medförde av naturhga skäl oro inomnäringshvet. Investeringarna minskade, permltterings-, nedläggnings- ochkonkurssiffrorna steg i höjden, som koncentrationen tUl vissastorstadsområden fortsatte. Mot denna bakgrund noterar vi I moderata samhngspartietmed tiUfredsstäUelse, att regeringen nu änthgen, efter att frågan om utlokahseringav stathga verksamheter från aktuahserats vid flera tUlfäUen under desenaste decennierna, lägger fram ett förslag angående omlokaUsering av 36statUga verk. EnUgt vår mening utgör en medveten och planmässiglokalisering av stathga verk och funktioner samt stathga och enskUda företagett viktigt led i regionpoUtiken. Förekomsten inom en region av utbUdningsanstalteroch offenthg verksamhet av annat slag kan bidraga tUl att lägga grunden tlU enutveckhng av och serviceverksamhet samt skapaförutsättningarna för ett mångsidigt näringshv och en differentieradarbetsmarknad. En decentralisering av stathg verksamhet från storstadsområdenaär Inte bara ägnad att medföra en bättre balanserad utveckhng mellan ohka delarav landet utan kan också medföra fördelar för de expanderandestorstadsområdena, där kö- och stocknhigssvårlgheter samt mUjöproblem redansynes besvärande. Syftet med utlokaUseringen är, vUket departementschefensjälv betonar, att få en bättre balanserad regional utveckling och etteffektivare utnyttjande av tlUgänghga resurser, att bygga upp ett antalregionala tiUväxtcentra samt att skapa ökad jämstäUdhet mellan människor iolika delar av landet. Med den målsättningen, som jag finner helt riktig, hade viväntat oss att förslaget skuUe ha tagit stöne hänsyn till de olika regionerna idet s. k. nona stödområdet och därmed jämförhga regioner. Detta har också i ettflertal motioner påpekats. Endast chka en fjärdedel av personalantalet harplacerats i det aUmänna stödområdet! Det är vår förhoppning, herrfinansminster, att när nästa utlokaliseringsförslag föreläggs en parlamentariskutredning får tUlfäUe att noga förbereda detta och att OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet därvidstöne hänsyn tages just tUl vad departementschefen själv sagt i propositionenom "ökad jämställdhet meUan människor inom ohka delar av landet och att deregionalpohtiska effekterna av utflyttningen måste tUlmätas avgörande betydelsevid bedömning av utflyttningen". Det har även på en del andra punkter riktats rätt hård ochi vissa avseenden befogad kritik. Förslaget betraktas av många som uppvaktatsom ett hastverk med bristfäUiga analyser av berörda funktioner samt I avsaknadav underlag för en samhäUsekonomisk bedömning av förslagets konsekvenser.Bristen på erforderliga kontakter med respektive verk samt hänsynstagande tUloch samråd med de personalgrapper som berörs av utflyttningen är alltförpåtagUg. Bättre information och medinflytande hade, efter vad -vi kan bedöma,varit på sm plats. Det talas ju så ofta och varmt om företagsdemokrati ochmedinflytande för de anstäUda från denna talarstol mte minst skedde det iföna veckan. Hur har det egenthgen varit med förtagsdemokratin i det här faUet? Enhgt vår uppfattning bör de berörda personalgrupperna gesvalfrihet mellan att medfölja vid utflyttningen eUer kvarstanna i andraUkvärdiga befattningar. AnstäUda, som anser sig ha skäl personhga eUer tiUföyd av makes yrkesverksamhet, barns skolgång eller särskUda bostadsförhållanden bör beredas hkvärdlg tjänst. SjälvfaUet får den berörda personalen inteförorsakas ekonomiska förluster, ej heUer drabbas avrealisationsvinstbeskattningen om vederbörande tvingas säha sitt egnahem. I den mån den av moderata samhngspartiet föreslagnautredningen, som omgående bör tiUsättas, finner att underlaget för denfortsatta decentrahserlngsverksamheten ger anledning tUl ändringar i denutflytt-lungsplan, som förelagts , bör utredningen kunna föreslåsådana ändringar, vUket synes möjUgt då utflyttningen föreslås ske först momtre tiU . Trots att vi, hksom många remissinstanser och delegationersom uppvaktat utskottet, riktat kritik mot förslaget anser vi I moderatasamUngspartiet att behovet av ett snabbt förverkhgande av en aktivlokaUseringspoUtik även med hjälp av utflyttning av stathga verk är såangeläget att vi I princip yrkar bifaU tUl förslaget under förutsättning atthänsyn tages tUl här I korthet berörda synpunkter, vUka närmare flimsutvecklade dels i motion nr 1318 av m. fl. jämte en del andramotioner från moderata samlingspartiets riksdagsmän, dels i tUl betänkandetfogade reservationer som upptar och mitt namn. Efter att med dessa ord ha framfört en delaUmänna synpunkter på förslaget ber jag att med några ord också få beröra någrafå av de andra 68 punktema i utskottets hemställan. Under punkt nr 3 föreslås att luftfartsverket förläggestUl . har ca 1 300 anstäUda. Av dessa är ca 1 000redan placerade på fyra flygplatsförvaltningar och fem besiktningskontor. Dencentrala förvaltningen på 300 anstäUda är placerad vid Bromma.Redan denna placering har visat sig opraktisk, då luftfart är tUl sinkaraktär I hög grad InternationeU och en av verkets viktigaste uppgifter är attskapa bästa möjhga förbindelser med verkets kunder. vUka tUlen stor del utgörs av utländska flygbolag. Detta sker självfaUet bäst omverkets centrala ledning, dvs. "styrgrappen", lokaliseras tiUArlanda. Verket är med aU rätt ålagt att vara affärsdrivande. Ökade kostnaderpå grund av en företagsmässlgt olämpUg lokahsering får i första hand bäras avflygföretagen och andra som begagnar sig av luftfartsverkets tjänster, I andrahand av aUa dem som i en eUer annan form använder sig av flygtransporter. Dessaär ju redan nu dyra, och aUa skuUe vi väl helhe vUja nedbringa flygtaxorna änhöja dem. Under punkt nr 8 föreslås att förläggs tiUNonköping, är visserligen en förnämlig stad med dito hamn, menutveckhngen går mot större och stöne tonnage, och aUt tyder på att hela dentransoceana godstUlförseln tUl de nordiska länderna kommer att gåöver respektive västkusthamnarna. Mot denna bakgrand synes migsjöfartsverket lamphgen böra placeras någonstädes på , där det urregionalpohtisk synpunkt bedöms lämphgt. Under punkt nr 17 behandlas geologiskaundersökning, SGU, På denna punkt har framförts så starka betänkhgheter imotioner och vid uppvaktningar att det synes mig vara lämphgt med ytterligareutredningar. Under punkt nr 20 behandlas skogshögskolans lokalisering.Denna fråga har redan berörts och kommer att ytterhgare beröras av henOskarson. Detta förslag har väckt mycket stort Intresse och varit föremål fördiskussion och flera uppvaktningar. Departementschefen lämnar också själv öppetom del av högskolan bör integreras med t. ex. lantbrukshögskolan.Finansministern påpekar vidare att högskolans avdelning i inteberörs av förslaget. Existerande forskiungssamband meUan skogshögskolan och enrad andra forskningsinstitutioner I Stockholms- och bryts eUerförsvåras. En uppdelning av verksamheten synes emeUertid vara möjhg på så sättatt ett 80-tal tjänster flyttas tiU som en förstärkning av den redanbefinthga institutionen därstädes, vUket 'vi reservanter i reservationen 8tUlstyrker. Forskningsdelen bör däremot bh föremål för fortsattutredning. Detta är så mycket mer angeläget eftersom det redan pågår, I samverkan med representanter förskogsindustrin, en utredning om skogshögskolans framtida organisation. bör enhgt vår mening slutföras innan slutUg stäUning tas tUllokaUseringen av forskningsverksamheten inom skogshögskolan. Vad ö-vriga punkter beträffar ber jag att få yrka bifaUtiU utskottets förslag och aUdeles specieUt tUl förslaget under punkten 21. Under denna punkt i utskottsbetänkandet behandlas mynt-och justeringsverket. Av naturliga skäl intresserar mig denna punkt aUdelesspecieUt, eftersom utskottsmajoriteten föreslagit att detta verk förlägges tiUSöderhamn. Det är Inte bara för att det är min hemstad utan också för att detär ytterhgt angeläget från såväl regionalpohtisk som psykologisk synpunkt attHälsingland åtminstone får någonting med av detta omlokahseringsförslag. Viförsöker, hen finansminister, även från lämna vårt bidrag tUlfinansministerns kassakista, och då tycker vi faktiskt att finansministernkunde visa sin förståelse och OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet uppskattningav oss och medverka tUl att åtminstone detta llUa verk med ca 50 personerförläggs tUl och på det sättet visa en positiv Inställning. DettaskuUe Inte minst ha stor psykologisk betydelse för den vidare utvecklingen iSöderhamn. Frågan om detta verks placering har ju redan två gångertidigare varit föremål för behandUng I och båda gångerna, 1969 och1970, har som bekant avslagit det frarrUagda förslaget, rekommenderatomprövning och därvid närrmt bl. a. såsom lämplig placeringsort. 1969 framhöU statsutskottet att det ej endast avekonomiska skäl utan även från lokahseringspohtiska utgångspunkter kunde varamotiverat att förläggningen av mynt- och justeringsverket tUl annan ort änEskUstuna ytterUgare studerades. statsverksproposition föreslogs återEskilstuna. Mot bakgrunden av gäUande regionalpohtiska målsättningar och deåtgärder som vidtagits eUer föreslagits I syfte att förstärkasysselsättningsmöjhgheterna I skogslänen och att därigenom motverka regionalobalans fann det otiUfredsstäUande att Kungl. Maj :t förordat enförläggning av myntverket tUl en ort, som Ugger mom en av de mer expansivaregionerna I landet, utan att först grundhgt ha undersökt alternativaförläggningsorter inom eUer i närheten av stödområdet. hksom ansåg att Kungl.Maj ;t noga skuUe undersöka fömtsättningarna för att förlägga verket tUlSöderhamn. Resultatet av denna undersökning visade att fraktkostnaderna möjhgenskuUe bh något dyrare om verket förlades tUl . Eftersom skiUnadenunder aUa förhåUanden skuUe bh mindre än en procent av produktionskostnaden,ansåg med aU rätt att andra faktorer, som ej beaktats, kan förändrarelationen meUan ortema I kosnadshän-seende. 1 detta sammanhang kan det erinrasom att LM , som har en av sina fabriker förlagd tUlSöderhamn, erhåUer halvfabrikat från och fraktar de färdiga produkternasöderut. Trots detta har företaget fuimit det ekonomiskt fördelaktigt att byggaut verksamheten I . De lokahseringspohtiska skälen för att förlägga verket tUlstödområdet har Inte försvagats . Den regionala obalansenhar fortsatt sin negativa utveckling. Den av verket gjorda undersökningen harinte framlagt några skäl som talar mot en lokahsering tUl , ochverkets personal har heUer intet att invända. Det finns aUtså ingen rimhganledning att frångå de regionalpohtiska synpunktema när denna punkt avgöres.Såväl finansministern och det socialdemokratiska partiet som har vidåtskilhga tillfäUen betonat dessa synpunkter och det är min förhoppning attriksdagen ej sviker sma löften och uttalanden vid avgörandet av myntverketsplacering utan följer utskottsförslaget, vUket innebär blfaU tUl mm motion nr1340 samt tUl hen motion nr 1320, och genom dagens beslutförlägger mynt- och justeringsverket tiU . Med detta anförande ber jag att få yrka bifaUtUI reservationerna 2, 3, 6, 8, 10, 12, 13 och 14, I detta anförande Instämde (). HenSVENSSON i Mahnö (vpk): Det här förslaget om utflyttning är jupresenterat som någon sorts regionalpohtiskt åtgärdsprogram. Men att så sker ärkanske delvis en form av pohtisk manöver, därför att frågan om utflyttiungen avverk och över hu-vud taget frågan om att det även under enkoncentrationsprocess går en mindre utflyttningsström ut från storstäderna är ett gammalt och erkänt fenomen. De motiv som tidigare i diskussionen omutflyttning av verk har anförts för sådana åtgärder har inte varit avlokaliserlngspohtisk natur, utan man har, långt Innan man fastlade dennuvarande lokahseringspohtlken, diskuterat utflyttningen av verk. Jag nämner detta för att påtala att man givetvis försökerskapa Intrycket att vad det nu gäUer är en kraftfuU regionalpoUtisk åtgärd, sompå något sätt skuUe vända den aUmänna tendens tlU storstadskoncentration ochutglesnhig av stora delar av landsorten som pågår. Jag menar att detta är enlUuslonär syn, och jag skaU be att något få belysa detta. Sådana utflyttningsåtgärder står i och för sig inte imotsättning tUl koncentrationen under de samhällsförhåUanden som råder ochunder vilka de vidtagits. Detta bhrganska klart redan vid en bhck på omfånget av utlokaliseringen som sådan. Detföreslås nu att under loppet av en serie år utflytta något över 6 000arbetstiUfäUen. Den ström som går i motsatt riktning, och aUtså verkar tiUstorstädernas förmån och tlU landsortens och det övriga landets nackdel, är jumångdubbelt större, och den föratsattes också I alla regionalpohtiska planerfortfara att vara mångdubbelt stöne.