prot · FU0983 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall till de båda reservationer som är fogadevid utskottets betänkande nr 15. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle: tog upp partimotionangående kanalen från Väner-Västerhavsregionen tiU Mälarsystemet. Det endasamband som den frågan har med frågan om Ritsem och Autajaure är att bådafrågorna gäller vatten. () kort genmäle; Det gäller miljöproblem och mUjöfrågor i bådafallen, i Glömminge. 1969 hade ingen störreförståelse för dessa frågor när man skrev en egen motion. Då fanns ingafarhågor, inga svårigheter. Det är den stora skUlnaden. Men det går att vändafort från det ena året till det andra. Herr tredje vice talmannen tUlkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . sade att vi måste anpassasamhället tUl den tekniska utvecklingen. Jag tycker att man skall anpassatekniken till människan i stället. Kanske är det djupast sett den viktigasteskiljeUnje som går här i debatten . , då "freden i Sarek"slöts har mycket hänt i när det gäUer instäUningen tUl naturvården.Miljön harblivit en fråga som engagerar allt fler. Man börjar inse att friskluft, rent vatten och god jord inte är fria nyttigheter som vi har obegränsadtillgång tUl. Tvärtom är de sårbara och begränsade och utgörgrundförutsättningen för fortsatt liv på jorden. Vi har blivit på ett heltannat sätt än under börian av vaksamma när det gäller att skyddamiljön. Orörd natur böriar också, åtminstone i vår världsdel, blisällsynt och därför av oskattbart värde. Om Ritsems kraftverk byggs, innebärdet ett allvarligt mgrepp i ett sådant orört naturområde, tUl skUlnad från vadsom gäller , som inte precis är något orört naturområde; det trorjag inte menar att det är. a. kommer man att ödeläggastränderna kring sjön , och har påpekat att det ärett mycket värdefuUt område. Om de stränderna dränktes, skuUe det få storaåterverkningar på djurlivet i ett ekologiskt sammanhängande, stort ochvärdefullt område. Vi vet efter debatten att renskötseln skulle lidaallvarUg skada, om området blev alltför mycket stört av folk och maskiner ochom det värdefulla kalvningslandet vid Autajaure förstördes. Samerna i bynSörkaitum har väl, inte minst genom att nu vägra ta emot mycketstora ersättning och därmed göra upp före riksdagsbeslutet, visat att detta ärett mycket betydelsefullt område för dem, om de skall kunna fortsätta medrennäringen. Jag anser att det är en tillgång för hela vårt land att dennäringen får fortsätta. Samhället borde skydda den och se till attgrundförutsättningarna för den bevarades snarare , som det nu kan verka,betala för att få bort den. I pengar räknat ger naturligtvis ett kraftverk merän vad renskötseln kan göra. Men allt kan inte värderas i pengar. Vad skulle vi då vinna på att bygga Ritsems kraftverk? Jagtror att alla talare egentligen är överens om att det skuUe bU ett ganskaobetydligt krafttUlskott, om man ser tiU den stora helheten av all kraft vibehöver i landet. Om Ritsem byggs eller inte kan inte rimligtvis ha någoninverkan på elkraftpriset, som någon har påstått här. Nyutbyggnadsperio-den närdet gäller vattenkraftverk är i det närmaste avslutad i vårt land, det är allaöverens om. Det är alltså inte fråga om ett val mellan vattenkraft och annankraft. Huvuddelen av det krafttUlskott som vi behöver måste ändå tas fram påett annat sätt. Då har man gjort gällande att vattenkraften är så viktigjust när det gäUer toppkraften, och det är alldeles riktigt. Men eftersom viinte nu använder all vattenkraft just för toppkraft, måste vi ju ha storamarginaler. Ritsem skulle bara få en marginell effekt i det här sammanhanget.När man vet vilka kvantiteter som CDL har att arbeta med för att klaravariationerna i vårt elkraftbehov, vet hur kraft säljs och köps mellan de olikaländerna i , kan man inte inse att det skulle innebära något större hotmot elkraftförsörjningen om vi nu hade möjlighet att låta dessa storslagnaområden också i fortsättningen vara orörda av oss människor. Stora delar av vårt land håller på att avfolkas, och detär ett problem som upprör och engagerar aUt fler. inland är särskUthårt drabbat, och människor som önskar bo där måste flytta därför att de intekan försöria sig där. I detta sammanhang hör verkligen hemma - vilket JörnSvensson har tagit upp - länsplaneringen som just nu pågår. Man har sommålsättning att avfolka stora delar av vårt land. Det är nu inte längreprognoser, utan som mål sätter man upp att åtskilliga kommuner skall avfolkas.Om man bygger Ritsem, uppskattas cirka 500 personer direkt eller indirekt kunnasysselsättas inom området . Detta har förts fram som ett starktargument för bygget. Men med precis samma argumentering måste man därefterfortsätta att bygga ut Kaitum och sedan kanske ta ännu fler nya områden ianspråk. problem löses inte genom sådana kortsiktiga åtgärder. Inomcenterpartiet anser vi att bara en konsekvent satsning på decentralisering kange dem lösningen. har under en lång följd av år arbetat medprojekteringen av Ritsem. Man måste förstå att det nu i elfte timmen kännsbesvärande att behöva ändra planerna. Det hade varit mycket bättre om riksdagenpå ett tidigare stadium kunnat ge besked om att projekteringen skulle avbrytas.Därför anser jag det värdefullt att vi har möjlighet att förhindra attsamma sak upprepas när det gäller projekteringen av Kaitums kraftstation. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. HenHENNINGSSON (s): När jag lyssnar på debatten kommer jagmer och mer att tänka på en motion som jag och ett par medmotionärer väckte iriksdagens andra kammare , där vi önskade att tUl riksdagensförfogande skulle ställas såväl teknisk som vetenskaplig expertis för attriksdagen så mycket säkrare skulle kunna bedöma tekniska och i övrigtkomplicerade frågor. Det kan inte undvikas, herr talman, att ju mer jag lyssnarpå debatten , desto mer beklagar jag att detta inte har blivit gjort. Jag kan inte komma ifrån att alla våra politiska partiervid många tillfällen har uttalat sin starka vilja att stödja sysselsättningen iNorrland. Man önskar på alla sätt framföra förslag om hur vi skaU lyckas meddetta, men det är mycket sällan man har kommit fram tUl någonting som givit ettpositivt resultat. När vi då har möjligheter att kunna sysselsätta 325man i en viss räjong , så låter det för mig litet underligt närdet sägs att det är ett hyckleri att yttra sig om sysselsättningen JörnSvensson använde det uttrycket. Jag är övertygad om att bland de människor somär berörda av sysselsättningen betraktar man inte talet om arbetstillfällen för 325man som något hyckleri. Man måste ta det som en ytterst påtagligrealitet för sin egen försörjning. kan vi inte komma ifrån att detockså har en viss betydelse för den kommunala försörjningen. Sedan är det väl så, herr talman, att vid allnäringsetablering det spelar ingen roU vilket ämne det gäller - brukar densom skaU planera anlägga vad som kallas näringsgeografiska synpunkter på dethela. Man brukar naturligtvis placera den produktion som man vUl åstadkomma såväl som möjligt ur olika synpunkter. Jag har dä svårt att förstå att manfortfarande inte kan inse att vi behöver ytterligare elkraftproduktion vid våraNorrlandsälvar. Att det ändrar landskapsbUden är jag fuUt medveten om. Men jagär också medveten om att vi för framställning av elektrisk energi inte ägernågot system som är mindre nedsmutsande både i och för framtiden än justvattenkraftstationen. Vattnet rinner ut från turbinen precis Uka rent som detrann in ingenting har ändrats i temperatur eller annat. Ur den synpunkten ärsystemet vida överlägset alla andra system. säger man att denna lilla kraftstation på 300 MW är juen obetydlighet. Ja, ärade kammarledamöter, hur många kraftstationer har vi ilandet som är på över 300 MW? Denna kraftstation med en fallhöjd är ett verkligt förnämUgt tillskott i sammanhanget. Och när man säger att det ändå är möjligt att lösa dessaproblem på annat sätt med atomkraftverk och ångkraftverk har man glömt borten väsentUg detalj i denna hushållning, nämligen de faU då man är beroende avmöjligheterna till korttidsreglering. Det finns inget användbartkraftsystem som kan konkurrera med vattenkraften då det gäller den korttidsregleringsom är nödvändig under dygnets olika timmar och under olika årstider. Man kanställa dammluckan exakt i den vinkel man viU ha för att få just det utflöde avvatten som erfordras för att ge turbinen det varvtal den skall ha för atttillverka den effekt man för tiUfället behöver. Det finns inte möjlighet attmed något annat system göra det här lika noggrant, och det finns heller intemöjlighet att göra det utan betydande påfrestningar, även om det gälleroljekraftverk eUer atomkraftverk. a. att tUlkomsten av Ritsem intekan inverka på elkraftpriset. Nej, så kan man naturligtvis uppfatta det. Men,om det just gäller toppkraft, så framställs toppkraften i daggenom gasturbiner. Och ta reda på av en tekniker, vad den eUcraftkostar som är framställd i en gasturbin och vad den kraft kostar perkUowattimme som har skapats i ett vattenkraftverk. Då kommer ickeatt yttra sig med samma säkerhet om detta i fortsättningen det är jagövertygad om. Den elkraft vi kan framställa i gasturbiner är dendyraste vi har. Sedan kan det naturligtvis vara variationer på oUka ställen. Vi skaU i sammanhanget också komma ihåg att när man gördessa beräkningar sätter man avskrivningstiden för ett vattenkraftverk tUl 40år och för ett atomkraftverk till . Är det någon som hittiUs har sett ettatomkraftverk som har varit i gång ? Är det någon som tror att nuvarandetyp av lättvattenreaktor kommer att vara i gång ? betvivlardet, ty då tar världens uranresurser slut, därför att man använder i ettatomkraftverk icke fuUt I procent av uranets energiinne-håU. Om vi börjar medsådant slöseri över hela världen, så kommer vi snart underfund med att uranet ivärlden tar slut. Först när vi får fram en annan typ av reaktorer låt osssäga bridreaktorn eUer fusionsreaktorn kan vi säga att vi har nått något somär fuUkomligt i detta avseende. De reaktorer vi kör med pålättvattensidan är att beteckna som ett ofuUgånget experiment det är i varjefall min övertygelse. Det förvånar mig att tydUgen mte hördeinläggen i debatten mellan och statsministern. Jag viU uttryckamin glädje över den nyansering i bedömningen som där kom tiU uttryck det varglädjande att kammaren kunde få ett så entydigt och klart besked frånregeringen om att här är det bara fråga om Ritsem, Det är inte fråga om Kaitum,och ifall att innebär så stor förstörelse att det inte kan fågenomföras, så delas tydUgen den uppfattningen av statsministern. Dåfinns det väl inte anledning att hysa så stora farhågor för det . Jag tycker alltså att detta var ett mycket glädjandebesked. Jag är också mycket glad över den deklaration som gjorde- den visar att han verkligen har kännedom om vad den svenska industrin kommeratt kräva i fortsättningen. Enligt CDL:s beräkningar har vi enutbyggnadstakt på , säger man, men vore det mte skäl iatt då ta reda på vad dessa i årlig stegring betyder? Jag vUl gärnasäga i klartext, att om vi startar med en årlig åttaprocentig ökning avelförbrukningen, så innebär det att vi har något mer än fördubblat vårkonsumtion av elektrisk energi. Eller, med andra ord, minst lika mycket som vihittills har producerat av elektrisk energi fram tUl1971 måste vi producera , kan man säga att de som det här är frågaom ju bara är en bagatell. Det talet påminner mig om det resonemang gummanförde som skulle bära hem en knippa grenar från skogen. Hon hade samlat ihop enordentlig knippa med grenar och försökt lyfta upp den på ryggen, men det gickinte. Då började hon plocka av grenarna igen en efter en och sade: Orkar jaginte med den, så orkar jag inte med den osv., och var grenknippanslut. Det resonemanget Uknar vad man inom oppositionen säger om våramöjligheter att använda vattenkraften i fortsättningen. Det går inte att kommaifrån att de som sysslar med dessa problem har fog för sin rädsla att vi pånytt kan få elransoneringar. Det har också sagts att det ju klart har framgått att detslösas alldeles förskräckligt med vår elkraft. Ja, jag erkänner att det slösasmycket. sade att vi kan göra besparingar på utanatt detta inverkar särskUt mycket på Industrin eller på hushållen. Jag hållerhelt med därom. Men betänk då, mina damer och herrar i kammaren, att dettabetyder bara att om vi försummar elkraftutbyggnad så är denspareffekten borta. Ty man avser väl inte att spara ytterligare 8procent? I så faU skulle vi kunnat stanna där vi nu står. Nej, jag är övertygadom att vi när det gäller vår elförsörjning ligger mycket ogynnsamt till förnärvarande. Man hyser också stora förhoppningar om atomkraftverken,men då vill jag nämna att de åtta största atomkraftverk som fungerade i Amerika1968 endast hade en drifttUlgängUghet på . Det betyder alltså att tvåav elkraftverken, en fjärdedel, var ur funktion. Atomkraftverken kannämligen när det gäller drifttUlgängUghet inte i något avseende konkurrera medvattenkraftverken. De senare har en drifttillgänglighet på ,medan atomkraftverken alUjämt får nöja sig med att ligga på . Naturligtvis hyser vi förhoppningar om attdrifttiUgängUgheten och säkerheten vid atomkraftverken skall öka, men ännu harvi inte kommit dithän. Därför menar jag att vi har all anledning att verkligen taansvaret för vårt beslut . Visserligen sägs det att detta inte är någotpolitiskt beslut, och man försöker med alla medel att bevisa det, men jag kannämna - utan att som kräva uppgift om namn att åtskilliga avkammarens ledamöter efter debatten om Stora Sjöfalletsutbyggnad vid samtal med mig då sade sig vara övertygade om att en utbyggnad avRitsem skulle vara ett riktigt drag. När jag har påmint om det de senastedagarna har samma ledamöter sagt: Ja, men har ju den politiska situationenändrats. Jag anser det inte vara fel att följa sitt parti, men omman påstår att de politiska aspekterna inte har någon som helst inverkan på deolika partiernas ställningstagande i denna fråga, så för man ett felaktigtresonemang. Det har sagts så mycket om det här att jag knappast har mer att tUlägga. Men jag kan inte komma ifrån att jagsom representant i i en situation som denna också måste ta hänsyntill sysselsättningsmöjligheterna i . Jag kan inte gå ifrån dennavotering med vetskapen att jag har struntat i att 1 200 arbetare är sysslolösai denna räjong och att jag genom mitt ställningstagande frånhänt 325 av demmöjligheten tUl en fyraårig sysselsättning. Om jag handlar så, är det något felpå min allmänna inställning; jag talar om att jag gärna vUl hjälpa ,men när jag får tUlfäUe att göra det säger jag att jag inte kan det avpolitiska skäl. Jag tycker inte att det finns någonanledning att försätta sig i den situationen. FruHAMBRAEUS (c) kort genmäle: tog upp ett mycket aUvarUgtproblem som vi kommer att få ta ställning till i , ochdet är: Hur skall vi ordna den framtida kraftförsötiningen i ? Det harpå många håU talats om att det nu krävs en ökning på . Centernhar väckt en motion, som kommer att behandlas , om en utredning angåendekraftförsörjningen för framtiden sett i ett längre perspektiv. Det är intealldeles självklart hur man skall förfara; om det bara är att göra uppönskeUstor på hur mycket kraft som kan konsumeras och om då samhället skall haskyldighet att effektuera den beställningen. Detta måste tas upp tUl enordentlig politisk diskussion. När det gällerutbyggnad av Ritsem det är ju det vi diskuterar tror jaginte att någon skuUe kunna påstå att det skulle ge utslag på elkraftpriset omvi avstår från att bygga Ritsem och i stället får till stånd en något dyrarekraftproduktion. Proportionerna mellan den mängd elkraft vi använder redan nuoch den mängd Ritsem skulle ge är inte sådana att det inverkar på kraftpriset. () kort genmäle: bidrog till dettUlvägagångssätt man har tillämpat tidigare under debatten för att förryckaproportionerna fuUständigt när han talade om gumman som befriade sig från detena risknippet efter det andra och stod där utan någon som helstbörda som hon skulle ta hem till sin spis. Den gumman eldade tydligen med vadhon hämtade ur sin skog till skUlnad från de fritidstorpare som man nurekommenderar att använda elkraft. Liknelsen håller inte alls. Det är ju inte fråga om attsäga nej till det ena projektet efter det andra. Det är Ritsem det är fråga om.Man skall säga ja eller nej till ett projekt som, jag upprepar det på nytt, skulle svara för ungefär 8/1000 av energiframställningen efter hand somenergiframställningen ökar kommer den andelen att bU ännu mindre och som påtillskottssidan betyder . Är 1975 räknar man med att RitsemskuUe kunna vara i gång om man startade byggandet . Om utbyggnaden nu intekommer tUl stånd betyder det att vi 1975 skuUe få en försening med ungefär enmånad. Detta kan väl icke vara avgörande för möjUgheterna att tUlgodoseindustrin och övriga konsumenter av elektrisk energi. Sådana här överdrifter skadar diskussionen och gör detsvårare för allmänheten att följa vad det verkligen är fråga om. HerrHENNINGSSON (s) kort genmäle: Jag återkommer tiU den motionjag väckte angående behovet av att teknisk och vetenskapUgsakkunskap ställs tUl förfogande. Behovet härav framgick t. o. m. avdet som nu sade. Det är väl ändå så, , att det iplaneringen för den svenska kraftutbyggnaden noga skisseras månad för månadvilka stationer som beräknas bli färdiga. Det kan inte heller vara obekant förherr RegnéU att åtskilliga förseningar har inträffat i de utbyggnadsplaner somavser så stora objekt som de atomkraftverk vilka nu är I gång eller underbyggnad. Vi vet att försvann helt ur bUden, att Oskarshamnsverketredan nu är försenat, att inte kommer att bli färdigt inte minst under arbetsmarknadskonflikten blev det en försening med ritningaroch annat. Var inte så säker på att det kommer att röra sig om en månadsproduktion som fattas 1975 när detta projekt vid Ritsem skulle tas i anspråk. TUl fra viU jag gärna säga att gasturbinverken som regel har en storlek på mellan 25 och 75 MW. Om Ritsem med sina 300 MWkan sägas bli en liten station, är ju gasturbinkraftverken så mycket mindre.Men kostnaden per kilowatt blir ungefär fyra gånger så hög i gasturbinverk somi vattenkraftverk. HenDAHLBERG (s): Vi diskuterar nu energiförsötiningen och då framför alltelkraftproduktionen. Vi minns alla att vi i fiol tvingades införa ransoneringpå grund av att vi 1969 hade ett torrår i det här landet som medförde attproduktionen av elkraft minskade. Jag ser i den huvudtitel som vi nu diskuteraratt det i fiol producerades 39 600 miljoner kWh. Det innebar en minskning medöver 3 miljarder kWh. Kraftverken utnyttiades tUl jämfört med ettnormalår. Det medförde att vi, förutom olja, fick importera elkraft. Jag fick veta på att vi importerade elkraftför , trots att vi hade en ransonering som sparade ungefär Imiljard kWh. Enligt den senaste redovisningen har vi en årUg konsumtion av 62700 miljoner kWh. För att övergå tiU den nu aktuella Lule älv kan jag nämnaatt jag bott vid denna älv . Det första kraftverk som byggdes i övreNorrland var det bekanta Porjuskraftverket, tUl vilket man bar cement frånGällivare det fanns inte ens järnväg. Men med mycken möda och undergeneraldirektör ledning byggde man detta stora kraftverk, framförallt för att förse norra stambanan, och malmfälten med elkraft. Detvar ett stort bygge, och vi läste alla i våra geografiböcker om dettakraftverk. Därefter blev det en massa regleringar. Man kom snartunderfund med att om kraftverken skuUe ge någon effekt så måste man ha storavattenmagasin. Då riktades blickarna på . Det har där gjorts mångaolika regleringar. Den första företogs 1927 och de övriga 1939, 1963 och 1966. Detta vattenmagasin är ganska stort efter europeiskaförhållanden det omfattar men ganska litet globalt sett. Jag hadetUlfälle att tillsammans med några andra riksdagsledamöter se dammar i Sibiriensom var lika stora som . Det kanske ger ett begrepp om hur man på andrahåll på denna jord försöker skapa resurser, framför allt när det gäller atttUlvarata möjligheterna att magasinera vatten och på så sätt regleravattenkraften med hänsyn tUl nederbörd och annat. Suorvamagasinet innehåller som sagt drygt 5 miljarder m''vatten och har en reglering . Vattenytan kan höjas till 453 m ochkan sänkas tUl 423 m. Magasinet är en förutsättning för de övriga kraftverk visedan har fått i . Men det dröjde länge, och det gjordes många propåeri denna riksdag, inte minst från de norrbottniska riksdagsmännen, att manborde utnyttja de stora fallhöjderna i . Dessa motioner avvisadesdock. Man tyckte inte att var någon större tillgång. Man hade ocksånärbelägna kraftverk, framför allt i mellersta , som gjorde att manförst flyttade kraftverksbyggandet tiUbaka tUlLuleälven. Då böriade man med Har-språnget. Sedan har inte mindre än 13 oUkakraftverk byggts, varav några är under uppförande. pågår somsagt byggen i , Vietas och Akkats utanför . Det finns också planerpå ett kraftverk, därom har man inget sagt , i straxovanför . Vattenfallhar under dessa år, om vi räknar in och alla de regleringardet här är fråga om, lagt ned , räknat i det penningvärdesom rådde när investeringarna skedde. Det är klart att värdet är annorlunda med tanke på prisförändringar och penningvärdeförändringar. Då frågar man:Vilken effekt kan ge? Den är känd för att vara den kraftrikaste ilandet. VattenfaU sade i går att när vi får färdigställa de kraftverk som ärpåböriade, kommer att ge en effekt på 12 miljarder kWh. Det innebäraUtså att en femtedel av den svenska elproduktionen kommer frånLuleälven. Man kan också fråga vad det betyder i pengar. Om vi räknar med 2 öreper kWh nu är det väl klart att man talar om råkraftpris skulle det bliungefär . Det kan ge en bUd av värdet av en älv närden är utbyggd. Utbyggnaden har också givit många arbetstillfällen. Det ärklart att arbetsstyrkan vid de här aktuella verken har varierat. Det harfunnits stora kraftverkssamhällen såsom t. ex. Harsprånget och Messaure, somhar innehållit 3 0004 000 människor med familjer. är ungefär 800 maninom sysselsatta med byggnadsarbetena. Därtill kommer 550 man somVattenfall har anstäUda för driften. Om vi nu avstår från att bygga ut Ritsem, vUket debattenhär gäller, måste man skapa något annat i stället. Då kommer oljan ochatomenergin in i bUden. Där vet vi att vi inte är självförsörjande. importerade vi bränsle, då mest olja, för . av vår import utgörs av råvaror förenergiproduktionen. Den har alltså stor inverkan på våra utrikesaffärer,beträffande vilka vi vet att det råder besvärligheter. Jag tror att man därförbör vidga debatten. En utbyggnad påverkar inte bara vår egen elproduktion utanäven vår handelsbalans. Därför är varje vattenkrafts-producerad kW etttillskott tiU folkhushållet. Jag kommer sedan in på en annan sida av detta problem, somdelvis har varit uppe, nämligen turismen. Jag citerar ur utskottsbetänkandet pås. 9: "En turism som tar hänsyn till områdets specieUa beskaffenhetbehöver inte komma i konflikt med naturskyddsintresset men har somförutsättning att området bevaras från ödeläggande ingrepp. Utvecklingen inomde befolkningsrika delarna av vårt land och av i övrigt gör det alltmerabetydelsefullt att bevara regioner av vUdmarkskaraktär." Man vill alltså göra gällande att detta område skullekunna ställas tUl det folkrika förfogande och att man inte skulle råkai konflikt med naturskyddsintressena genom att utnyttia området på det sättet. Det talas mycket om turism , men man måstefråga sig, om det är möjligt att få turister upp tUl ett område som saknar vägoch där sådan heller inte kan byggas, såvida detta inte görs i samband medkraftverksbygget det är ju Ingen mening med att bygga väg, om man inte fårnågon användning för den. Är det då möjligt att göra en utbyggnad för turismen inomett område som man vill skydda? Först och främst behövs kommunikationer. Manmåste också se tUl att förläggningar uppförs människorna måste ju bonågonstans. Man måste ha ett hoteU eller om man inte vill gå så långt enförläggning för de människor som skulle bo där. Det är långt till de centraladelarna av ; 20 mU tUl GälUvare. Man har inte tUlgång