prot · FU09146 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. Ang. godstrafiken mellan och § 2 Herr talmannen meddelade att enhgt tiUkammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven . beviljades erforderlig ledighet frånriksdagsgöromå-len. § 3 Ang. godstrafiken mellan och Herr kommunikationsmmistern NORLINGerhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den2 december intagna fråga, nr 404, och anförde: har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att få tUl stånd Ukartadetrafikbestämmelser och eliminera de hinder som försvårar godstrafikenmeUan och Tröndelagen. Godstrafiken mellan och Sör-Tröndelag fylke och Nord-Tröndelag fylke går fram på flera vägar, varavden viktigaste är meUanriksvägen över Enafors och StorUen, väg E 75. besvarade jag i första kammarenen fråga beträffande trafikbestämmelserna i och för väg E 75. Jagnämnde då att det i samband med vägens byggande träffades enöverenskommelse meUan svenska och norska vägmyndigheter om det axeltryck ochden bruttovikt som skulle tillåtas på meUanriksvägen. Överenskommelsen gick idenna del ut på att vägen inom skaU upplåtas för trafik med sammabruttovikt som tiUåts på delen inom . Jag kunde då också konstatera, på 75 i och kommit fram till i stort sett sammabestämmelser med undantag för att man i tiUåter högst 18 meters fordonslängd mot att vi här i som bekant tiUåter fordon med upp tiU 24 meters längd. Beträffande de övriga vägarnamellan och Tröndelagen dessa vägar betecknas på svensk sida somlänsvägar har jag inhämtat, att det pågår ett samarbete mellan de berördafylkena och i länet i syfte att även för dessa vägar få mera hkartadebestämmelser för godstransporterna. Jag kan nämna, att man så sent som i mittenav november behandlade bl. a. denna fråga på ett möte i . HerrSTJERNSTRÖM (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min enkla fråga. För näringsUvets utveckUng i meUersta fårde isfria Ang. godstrafiken mellan och hamnarnavid med aU sannoUkhet stor betydelse . Dessautskeppningsställen Ugger naturUgt till. Det har framhål-hts bl. a. i deyttranden som såväl i som där nu haravgivit över utredningen . Tyvärr motarbetas trafikutveckUngen avtiU synes ganska onödiga hinder, och det är absolut nödvändigt att dessaavskaffas. Det vidtas ju vissa åtgärder för att stimulera enutveckUng av näringsUvet i området, men bibehålls och uppbyggs - nyahinder. En sådan ordning är naturUgtvis inte acceptabel. Med en sådan politikkan vi ej nå regional balans. När byggdes gick in med betydandestöd tiU vägbyggandet på den norska sidan, och som kommunikationsministern härpåpekar upprättades det ett avtal , vari fastställdes att desvenska bruttovikterna skuUe gälla även på norsk sida. I detta avseende harinte avtalet infriats ännu efter dess upprättande. Min fråga är: Vadavser regeringen att göra för att påskynda en förändring av reglerna på dennorska sidan? har en utredningskommitté i Nord-Tröndelagfylke avlämnat sitt betänkande. Kommittén bestod av vägchefen i fylket, avfylkets transportchef samt av statens bilsakkunnige således personer med gottkunnande om de norska vägarna. Kommittén har pekat på de oUkheteribestämmelserna som råder i dessa områden, och den hävdar att dessa skillnadermåste avskaffas. Olikheterna gäller reglerna för dels bruttovikterna och dedärmed sammanhängande fordonslängderna, dels fordonsbredderna på vissa vägar. Kommittén anser att dessa frågor för att kunna lösas måstetas upp på regeringsnivå, och det är anledningen till att jag här ställt minfråga tiU kommunikationsministern. Det är inte aUs obekant för mig att detfinns ett samarbete mellan i och Nord-Tröndelagfylke, men eftersom den gjorda utredningen pekar på att frågan bör tas upp påregeringsnivå, hoppas jag att kommunikationsministern i det kompletterande svarsom han lämnar på min fråga skaU ge besked om vad regeringen avser att göra. Det pågår, som jag sagt i svaret på herrStjernströms fråga, ett samarbete om dessa frågor. Jag förutsätter naturhgtvisatt det både från svenskt och från norskt håll finns ett intresse av att få sålikartade regler som över huvud taget är möjligt med hänsyn tiU den dagsaktueUasituationen. Jag tror inte heUer att man skall övervärdera skiUnaderna aUtförmycket. Det finns naturligtvis, som påpekat, vissa skillnadermen vi skall komma ihåg att t. ex. de tiUåtna bruttovikterna vid enfordonslängd av 18 m i är och i . Det skiljer alltsåi fråga om bruttovikterna bara vid 18 m längd. Jag tar detta som ett enda exempel på att det inte helleri dag är så särskilt skarpa skiUnader mellan vad som gäUer på oUka sidor omriksgränsen i dessa frågor. Men självfallet har vi på svensk sida och jagförutsätter att man har det också på norsk sida - ett intresse av att få bestämmelsernahelt Ukartade så fort som möjligt. Hert (): Jag noterar med tiUfredsställelsekommunikationsminis terns besked tiU mig att den har ettintresse av att lösa Ang. Viggen-dessa frågor. Jag hoppas då att det efterde som har gått inte projektet kommer att dröja så många årytterligare innan bestämmelserna utformas i enUghet med det ingångna avtalet. Man kan naturligtvis peka på det exempel somkommunikationsministern anförde. Men man kan också välja ett exempel som visarhur trafiken i området drabbas. I tiUåter man nämligen bara 18 m längd påfordonet medan man i tiUåter 24 m längd, såsom det också står i svaret.Det innebär att man på den svenska sidan får frakta och på den norskabara , och det gör en väsenthg skillnad för befraktningen. Överläggningen var härmed slutad. Herr försvarsministern ordet för att besvara (vpk) framstäUdainterpeUation, nr 173, och anförde: har frågat mig om jag viUmedverka till ett definitivt avvisande av projektet tiU attskyndsammast möjUgt avveckla projektet som helhet. Jag vill först göra några påpekanden med anledning av endel uppgifter som framförs i interpellationen. Hert Måbrink viU sålunda göragällande att beslut om har undanhållits . Som anför nämndes projektet vid namn för första gången ipropositionen 1963, där en längre redogörelse lämnades. a. angavs ipropositionen att huvudprestanda för flygplanet var fastlagda men att åtskiUigaspörsmål inte fått sin definitiva lösning. Det rörde sig aUtså då fortfarandeom studier och utveckUng. Något anskaffningsbeslut hade inte fattats 1963. hade redovisning rörande lämnatsinför och försvarskommittéer. Den senare erhöU den 28september 1962 en ingående föredragning om projektet. Denna kompletteradessenare genom ytterUgare en föredragning av försvarets forskningsanstalt.Kommittén enades om försvarsutgifternas storlek underen följande fyraårsperiod. Härvid hade kommittén beräknat vissa kostnader förutveckling av . De medel som avsattes för studier m. m. av detflygplan som har blivit uppgick sammanlagt tiU och täcktes av de beställningsbemyndiganden som aktueUa riksdagar lämnade Kungl. Maj:t. TiU grund för vederbörande utskotts överväganden låg därvid särskilda redogörelser. riksdag lämnade ett sammanlagt beställningsbemyndigande för flygmateriel om 1 400 mUjoner kronor. des.samedel avsågs för fortsatt projektering av flygplanet. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tiUkaUade jag 1964 en särskild beredning meduppgift att fortlöpande följa upp projektets utveckUng. På grundval av bl. a.denna berednings överväganden lämnades redogörelser inför i bl. a.propositionerna 1965 och 1 1967. biföU i bägge fallenbegärda bemyndiganden. EnUgt min mening har och offentlighet i övrigtgetts en fullt tillfredsställande information om projektets utveckUng. Detotala kostnaderna för i attack- och spaningsversionerna kommer tiU ochmed innevarande budgetår att gå upp tUl ca i prislägefebruari 1971. Sammanlagt beräknas dessa versioner komma att kosta 7,8 miljarderkronor i samma prisläge. Av dessa kostnader avser omkring 2 mUjarderutveckhngskostnader. För inledande studier och projektarbeten på harKungl. 't hittiUs ställt tiU försvarets materielverksdisposition. Dessa medel täcks av bemyndiganden som har lämnat. Någotanskaffningsbeslut har som bekant inte fattats. Hert Måbrink anför att de sammanlagda kostnaderna förprojektet skulle komma att gå upp tiU . räknardärvid in även de beräknade kostnaderna för drift och underhåU underflygplanens hela Uvslängd. Eftersom de totala kostnaderna beror av hur mångaflygplan som kan komma att beställas kan de självklart inte anges.Anskaffningskostnaderna torde dock komma att Ugga . har beställningar lagts ut på 175 flygplan avattack-, spanings-och skolversionerna. Dessa flygplan levereras för närvarandetiU flygvapnets förband. En avbeställning skuUe innebära att vi inte skuUe hanågot funktionsdugligt attack- och spaningsflyg samtmedföra betydande avbeställningskostnader. Jag vill därför inte medverka tiUatt denna leverans avbryts. Frågan om vilka krav som bör stäUas på luftförsvaret under1980-talet övervägs av försvarsutredningen. Jag vill inteföregripa utredningens ställningstaganden genom att nu förklara mig viUig attmedverka tiU att avveckla . Sedan försvarsutredningen lämnatsitt betänkande kommer förslag i frågan att föreläggas . Jag avser då attlämna en utförUg redogörelse. En sak som tar upp i sininterpeUation viU jag emeUertid beröra, nämligen sysselsättningsaspekten. Jag kan instämma i syn att det väsenthgainte är att skapa sysselsättning utan att sysselsättningen dessutom skaU varameningsfull i det avseendet att det producerade är varor och tjänster somsamhället och medborgarna har behov av. Eftersom svenska folket anser att vibehöver ett försvar är försvarsproduktion också meningsfull. Det torde också vara känt för att snabbaförändringar av produktionsinriktning skapar otrygga anstäUningsförhållanden.Syssel-sättningspohtikens främsta mål är att skapa trygga förhållanden påarbetsplatserna varför man inte kan bortse från de sysselsättningsproblem somen avveckling av skulle medföra. Medhänvisning till vad jag anfört är mitt svar tiU att jag inte ärberedd att nu medverka till att avbryts. (vpk): Jag tackar för svaret på min interpellation.Försvarsministern säger att han inte nu är beredd att diskutera det framtidaluftförsvaret, och han åberopar försvarsutredningen och säger sig inte viljaföregripa densamma. Efter vad jag kan förstå kommer denna utredning med sittbetänkande , och jag kommer naturligtvis då attän en gång ta upp . Men det är ändå en hel del i interpellationssvaret som jagtänker kommentera. I min interpeUation säger jag: "Förberedelser ochbeslut om har undanhålUts folk och riksdag. Sålunda har en htenkrets av personer i ledningen för storfinans, mihtärapparat och regeringen i intimsamverkan med de borgerliga partierna drivit fram besluten om miljardprojektetViggen." Försvarsministern kommenterar detta med påståendet att såinte skulle vara fallet. EnUgt statsrådets mening har ochoffentUg-heten i övrigt getts en fullt tillfredsställande information omprojektets UtveckUng. Låt mig ta upp den argumentering som Ugger tUl grund förmitt konstaterande att en Uten krets av människor drivit fram detta projekt.Försvarsministern säger att projektet nämndes första gången för riksdagensledamöter. Men viktigt i detta sammanhang är ju vad som hände . 1958 faststäUde flygförvaltningen och dåvarande ÖB deflygtekniska prestanda som skuUe Ugga tiU grund för utvecklingsarbeteunder . bildades inom en projektgrupp,ansvarig för Viggenarbetet. undertecknade flygförvaltningenett rullande ramavtal med i vilket företaget garanterades en kostnadsramför att bedriva forskning och utveckUng av . Om dettainformerades regeringen i efterhand. Det godkändes naturligtvis trots detta. undertecknade flygförvaltningen ett avtal medett amerikanskt bolag för tiUverkning av motor. Regeringen underrättadesäven i efterhand. Men ytterUgare ett svarar för Viggensdata- och elektroniksystem. Denna amerikanska industri, HoneyweU, är knutentill det amerikanska miUtärindustrieUa komplexet. Jag viU att försvarsministernkommenterar de uppgifter jag nu lämnat. Min bestämda uppfattning är att vad jag sagt ärtiUräckUga argument för mitt konstaterande att projektet undanhålUts riksdagensledamöter och svenska folket. Men jag vill gå vidare. Inte ens en fullständig information om . Det angavs exempelvis inte vaden fortsättning av projektet skulle kosta. Jag skaU gä tUlbaka ytterligarenågot tiU vad som hände . Försvarsministern säger att 158 mUjonerkronor användes för och täcktes av beställningsbemyndiganden somaktuella riksdagar lämnat Kungl. lämnade 1963 ett sammanlagtbeställningsbemyndigande för flygmateriel på . Avdessa medel avsågs 131 Men ingenting nämndes om inför . Detta doldeman genom att säga att pengarna avsåg flygmateriel. lämnades enfylligare redovisning, men då var också ställd inför fullbordatfaktum. Vad jag sagt anser jag mycket väsenthgt, därföratt vi nu riskerar att samma "myglande" bakom svenska folkets ryggupprepas. Ett nytt projekt har påbörjats utvecklandet av jaktversionen avViggen. HittiUs har 156 mUjoner kronor stäUts till försvarets materielverksförfogande, detta trots att enligt försvarsministern något anskaffningsbeslutinte fattats. Frågan är då hur man kan lägga ner urskattemedel på ett projekt där man ännu ej tagit stäUning till frågan om detskall användas. Är det ändå inte så, herr försvarsminister, att beslut redanhar fattats också om att skaU förverkUgas inte av , menav den sittande försvarsutredningen? Om så är fallet, är då statsrådet bereddatt stoppa den fortsatta projekteringen av ? Försvarsministern säger att han kan instämma med mig omatt sysselsättningen skall vara meningsfuU i det avseendet att det produceradeär varor och tjänster som samhället och medborgarna har behov av. Därefter drarhan den horribla slutsatsen att eftersom svenska folket anser att vi behöverett försvar är försvarsproduktion också meningsfull. Jag tror också att svenskafolket viU ha ett försvar, men frågan är ju vilken typ av försvar. Utformningenav detta har svenska folket aldrig fått vara med om att diskutera. Vilka är det som har fört den debatten? Ja, vad jag kanförstå är det en grupp miUtärstrateger, bestående av ett antal högre officeraresamt några poUtiker inom borgerlighet och socialdemokrati. När började dendebatten? Var det inte under det s. k. dagar i början av1950-talet? Denna UUa snäva cirkel av personer fick eUer tog sig fria händeratt bygga upp oUka hotbilder som skulle passa in så att enorma summor utanstörre protester kunde ställas tiU upprustarnas förfogande. Detta har sedan fått pågå trots att stora förändringar ägtrum i . Men har allt fler människor börjat reagerainför det ständigt ökande rustningsvansinnet i vårt land. Allt fler börjarställa frågan: Är det verkUgen officerarna som skaU ha det dominerandeinflytandet på utformningen av vårt lands försvars- och säkerhetspoUtik? Resonemanget om att en trovärdig neutraUtet kräver ettstarkt försvar anser jag har lett till fullständigt orimliga slutsatser. Vårtävlan med stormakterna om rustningskostnaderna måste i stället enUgt minmening sätta vår neutralitet i tvivelsmål. Jag anser vidare attmiUtärstrategernas "fiffighet" att nu utesluta möjhgheten av ettkärnvapenkrig vid en eventueU konflikt är en medveten och falsk propaganda. Attdessa miUtärstrateger enbart talar om krig med konventionella vapen är juförståeUgt med tanke på att svenska folket - tack vare kampanjen mot svenskaatomvapen sagt nej tiU svenskt atomvapen. Alltmer pengar slussas in i den privata miUtäraproduktionsapparaten. Alltmer av forskningspengar avsätts för miUtär forskning.Låt mig ta några siffror. MiUtär forskning kostar årUgen ungefär 400 mUjonerkronor. När däremot begärde för miljövårdsforskningerhöU man endast . För freds- och konfliktforskning anslås 4miljoner kronor. Denna UUa summa är i och för sig förståelig. Det kan ju intevara bra för militärstrategerna att det kommer till offenthgheten hurkonflikter och krig uppstår. TiU sist tar försvarsministern upp sysselsättningsfrågan.Denna är ju för övrigt ett kärt skrämselvapen som används av storfinans,poUtiker och mihtärer varje gång som det nuvarande försvaret ifrågasätts.Frågan är: SkaU en meningslös och vanvettig miUtärproduktion upprätthåUasenbart för att sysselsättningsproblem skulle uppstå vid en avveckUng av ?Sysselsättningsargumentet är inte med sanningen överensstämmande. Om jag håUermig till enbart projektet , så konstaterar jag att det är storfinansensom ser flera miljarder försvinna av skattebetalarnas pengar om projektetslopas. Alternativen måste i stäUet vara en ökad satsning på hurett civilmotstånd skall kunna placeras in i försvarssystemet, en ökning av vårtbistånd tiU de krafter i världen som verkar för nationellt oberoende och socialutjämning och upptagande av diplomatiska förbindelser med de länder som ännuinte erkänts. Försvarsministern har sagt att han inte i nuvarande lägeär beredd att slopa projektet . Jag viU därför sluta med att ställaytterligare en fråga tiU försvarsministern. EnUgt vissa uppgifter har SAABpåbörjat ett nytt flygplansprojekt med benämningen Flygplan 80. Är dennauppgift riktig? På en punkt tror jag att det är ganskameningslöst att tillmötesgå , och det är i fråga om en diskussionom försvarets innehåll vilka vapensystem vi skall ha, hur starkt försvaretskall vara och mUitärstrategiska och mihtärpolitiska frågor. Jag tror att herrMåbrink och jag kan vänta med den debatten. Ett faktum är ju att vi där haroUka meningar och att nästan enhälligt har ställt sig bakom denmening som jag har företrätt. Det har kommit tiU uttryck i de beslut somhittills har fattats, och det har också lett till att vi har flygplansprojektetViggen i gång. Jag skall i stället inrikta mig på att med några ordförklara vad som hände , då hade bhvit , dvs. att dettaflygplan, som hade projekterats och studerats, hade fått namnet . Förehösten 1962 fanns namnet inte. Det var helt andra beteckningar på de projektoch de studier som pågick inom försvaret beträffande ett lämpUgt flygplan somskuUe ersätta Lansen och eventuellt även Draken. Hert Måbrink inser själv hur har bUvitinformerad. I sin interpeUation säger han att det är regeringen och deicke-kommunistiska partierna som har haft dessa informationer, och det äralldeles riktigt. När vi har under arbete ohka hemUga studier och projekt avvapensystem - det må gälla flygplan, robotar eller armévapen - går det tiU såatt vi begär bemyndigaride av att få pengar tiU detta projekteringsarbete.Om tar fram statsverkspropositionen , fjärde huvudtiteln,kommer att upptäcka att det i bilaga 6 står så här:"Vad flygförvaltningen anfört i sina äskanden är tiU större delen av sådannatur att en redogörelse härför inte kan lämnas till statsrådsprotokollet. Förinhämtande av närmare uppgifter torde därför få hänvisas tiU de handhngar som ivanhg ordning kommer att tillhandahållas vederbörande utskott." Jag kan nöja mig med den formuleringen. Om tittar efter i propositionerna 1958:110, 1959:1, 1960:1, 1961:1, 1962:1och 1963:108, så kommer att finna precis samma formulering. Deninnebär att ställer medel tiU Kungl. Maj:ts förfogande för projekteringsarbeteoch studier av olika vapen av hemlig natur, där man inte vill för andra statertala om vilka ohka projekt vi håller på med. Men vederbörande riksdagsutskott i det här faUet har det varit statsutskottet har fått dessa uppgifter sig redovisadeoch har fått ta ställning till dem. Att kommunisterna inte var med istatsutskottet och dess första avdelning är förklaringen tiU att hänvisa till att bara socialdemokraterna, regeringen och de borgerligapartierna haft kännedom om detta. Jag viU gärna meddela att på motsvarande sättarbetas det med andra projekt inom försvaret, som underprojekteringsarbete eUer studier inte ges offentUghet, medan däremotförsvarsutskottet får möjUghet att ta del av vad de pengar skall användas tiUsom beviljas på förslag av utskottet. Med andra ord: Så länge det är fråga omprojekteringsarbete kan vapensystem komma fram på detta sätt. Därmed har manicke tagit ställning tUl frågan om man skall fuUfölja konstruktionen ochanskaffa planen; det är aUtid en öppen fråga i . Jag skall vilUgterkänna att har studier och projekt som kostat pengar ändå intelett tiU att vi har gått vidare och tagit fram de vapen som vi försöktprojektera och kanske misslyckats med. frågade mig - och det har naturhgtvis aktueUanknytning om vi utöver nu häller på att på samma sätt projektera ettplan som skall komma efter , och på det kan jag svara att det gör viinte. Det som har skett är att materielverket har fått, jag tror beloppet är 1mUjon kronor till förfogande för studier av kommande flygplan. Det är en ganskanaturlig sak att vi försöker bedriva sådana studier, men det är icke nu frågaom ett nytt projekt. SkuUe det bU fråga om ett sådant, kommer attkopplas in. Ytterligare en sak: gör gäUande attregeringen inte har varit underrättad om vissa av förhandlingarna och t. o. m.avtal som har ingåtts meUan materielverket och . Så är inte faUet. Jag harvarit försvarsminister som varit på gång,och jag har från början varit inkopplad på projektet. NaturUgtvis varregeringen underrättad om flygförvaltningens ramavtal med vi var inomregeringen inkopplade på det. Däremot är det riktigt att när det gällde ettannat avtal, som flygförvaltningen ingick om motorn, kände regeringen inte tiUinnehållet, och jag har också i en proposition tUl gjort anmärkningarmot flygförvaltningen, anmärkningar som har tagit. Det är många år sedandenna sak var föremål för behandhng i . Då detsluthgen gäller sysselsättningen, så är det klart att om vi inte hade haftbehov av ett luftförsvar, där flygplan av typen ingick, så skuUe vinaturligtvis inte av sysselsättningsskäl hålla industrier i gång i föratt tiUverka onödiga ting. Men vi har ju ansett att vi behöver ett flygförsvar,och vi har under de senaste årens utredningar kommit till att i det bör ocksåingå attackplan och jaktplan. sysselsätter projektet 6 000 och 7 000 anställda. Självklart skulle ett avbrytandeav få vådUga konsekvenser för de anställda, och det är ju genomriksdagsbeslut garanterat att så icke skall ske; det finns dock en planering pådet här området. Vad beträffar, så är den icke beslutad. Vi harsysselsättning på verkstadsgolvet med de nu beslutade attack- ochspaningsversionerna fram tiU mitten . Vad vi diskuterar ur sysselsättningssynpunktnär det gäller om man håUer sig tiU verkstadsgolvet ärförhållandena . På utveckUngssidan gäUer det förhåUandena . får vi försvarsutredningensbedömning av hur luftförsvaret skall se ut under 1980-och 1990-talen, då etteventuellt svenskt jaktflyg skaU ersätta det nuvarande jaktplanet . Vifår nog vänta till dess försvarsutredningen offentligen har sagt sin mening. HerrMÅBRINK (vpk): Det är ju mycket finurligt att användahemligstämpeln när det gäller försvaret. På det sättet kan man driva igenomsådana projekt som . Men försvars- och säkerhetspohtik är ju inte enbartmUitära hemUgheter, utan i det begreppet ingår också en stor mängd andrafrågor. Jag hävdar därför alltjämt att man här har fifflat frammiljardprojektet bakom och svenska folkets rygg. Försvarsministern passade sig mycket noga för att berörade två amerikanska företag som kopplats in på . Vem är det somhar givit mUitärledningen och bemyndigande att låta två amerikanskaindustrier, därav en knuten till det amerikanska mihtärväsendet, svara för såviktiga detaljer på ett flygplan som skaU användas här? Och hur rimmar det medneutraUteten? Är det försvarsministern som har givit dem tillåtelse att göradetta? Dessutom gjordes tydligen också dessa kontrakt upp påsmygvägar. EnUgt de uppgifter som jag har kunnat inhämta i pubUkationer och påannat sätt blev även i det fallet regeringen och försvarsministern informeradei efterhand. Man hade t. o. m. skrivit under avtal som stipulerade, att omleveransen inte kom tiU stånd, så skulle svenska staten och de svenskaskattebetalarna bU skadeståndsskyldiga med enorma belopp. Jag påstår aUtjämt att har lämnats oriktigauppgifter, som inte har något som helst med säkerhetspoUtiska aspekter attgöra.