prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — Men man hade också den uppfattningen att Införandet av dennamöjlighet till en ökad proportionahtet inte bör leda alltför storsönderspUttring av det politiska livet i , ty om splittringen bhr förstor kan det medföra att man praktiskt taget icke kan handla. Där har vi nu ettutomordentligt exempel, om vi går tUlbaka tih WeimarrepubU-ken.Weimarförfattningen var kanske en av de finaste författningar som har funnits,men det visade sig att den var så fin att den I sig själv kunde medverka tUlatt slå sönder demokratin. Detta äralltså bakgrunden I den här frågan. Jag skulle också -viha erinra om att - det har sagts härförut och det kommer väl att sägas igen - detta var en politisk överenskommelsesom träffades, och det finns ingen anledning att nu ta upp den frågan tillomprövning. Man bör i alla fall awakta om man skall böqa diskutera den - tilldess att den partiella författningsreformen har undanröjts på det sättet att vihar fått en helt ny författning här i landet. Jag ber, hen talman, att få yrka bifall tUl utskottetshemstäUan, vilket givetvis innebär avslag på det yrkande som herrBerndtson i Linköpmg här har framställt. i (vpk): Det talas mycket om nödvändigheten av att haett valsystem som motverkar uppsphttring på många partier. Man kan dåifrågasätta om det i så faU är genom spärrar, som hindrar stora väljargrupperatt bh företrädda i , detta skaU åstadkommas. i talar också om behovet av stabiltunderlag för regeringsarbetet och gör t, o, m historiska paralleller. Det måkanske anses vara något av en ödets ironi att vi just nu har enminoritetsregering i vårt land, trots att fyraprocentspänen tillämpades i 1970års val. Och nog är det väl ändå märkligt att utskottet inte ens är berett atttänka sig en sänkning av spänen, trots att varje procent motsvarar närmare 50000 vähare. Man vill heller inte pröva åtgärder för att minska tröskeleffekterna man vill ha kvar den gihotinspärr som finns vid . Vad -vi motionärer har begärt är en omprövning avfyraprocentregeln och att grundlagberedningen skah framlägga förslag rörandevalordningens utformning i fortsättningen. Och naturhgtvis bör man kunna finnaformer som inte har de nuvarande ogynnsamma effekterna för stora väljargrupper.Detta menar jag är mera angeläget än att överföra orättvisorna också tUllandstings- och kommunalval. Sluthgen noterar jag att det ikonstitutionsutskottets utlåtande nr 1968 fanns reservationer fråncenterparti- och folkpartihåll, och det uttalades också inför förra årets valviss tveksamhet från det håUet över spärrens effekt. Jag frågar mig; Varför ärdet så tyst i denna fråga från och ? Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels det av i under överläggningenframställda yrkandet I anslutning motionen nr 533, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemstäUan I betänkandetnr 55 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av i underöverläggningen framställda yrkandet I anslutning tUl motionen nr Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: § 7 Föredrogs betänkande nr 56 ianledning av motion om valstatistiska undersökningar angående majoritetsval. Utskottets hemställan bIföUs. § 8 Andrad valkretsindelning i Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 57 I anledning av motioner om ändrad valkretsindelning I Malmöhuslän. I detta betänkande behandlades motionen 1971:531 av m.fl. (c), varihemställts att skuUe besluta att I skrivelse till Kungl. Maj:t anhåUaom skyndsam utredning och förslag om ändrad valkretsindelning för länsamt motionen 1971:551 av m.fl. (m), vari yrkatsatt i skrivelse tlU Kungl. Maj;t hemställde om att grundlagberedningenmed förtur skuUe framlägga förslag om ändrad valkretsindelning i . Utskottet hemställde att skulle avslå motionerna1971:531 och 1971:551. Reservation hade avgivits av herrar i Luttra (c),(), (), (m) och Fiskesjö (c), vUka ansett attutskottet bort hemstäUa, attriksdagen med bifall till motionen 1971:531 och i anledning av Nr 132 motionen 1971:551 beslutade att Iskrivelse tUl Kungl. Maj;t anhåUa om Onsdagenden skyndsam utredning och förslag omändrad valkretsindelning för Malmö- TUl betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av herrar () och i (fp). Hen FISKESJÖ (c): När 1968 och 1969 fattade beslut omde vittgående reformer som bl. innebar att tvåkammarsystemet avskaffadesoch ersattes av ett enkammarsystem lämnade man frågan om valkretsindelningendärhän. Den valkretsindelning som tidigare funnits för valen till andrakammaren överfördes att gäUa för valen till den nya enkammarriksdagen. Mankunde, menade man den gången, skjuta hela den besvärhga frågan omvalkretsindelningen åt sidan med motiveringen att valkretsindelningen genom detnya system med utjämningsmandat, som man också beslutade om, inte längre skullefå någon betydelse för den totala mandatfördelningen meUan de konkurrerandepartierna. Genom utjämningsmandaten tUlförsäkrades de partier som kom överfyraprocentspärren en rättvis propotioneU andel av mandaten oavsett hurvalutslaget blev i de enskilda valkretsarna. Men detta innebär inte attvalkretsindelningen blivit betydelselös. Riksdagsvalen sker alltfort valkretsvis,bl. a. så tiU vida att kandidatnomineringen görs valkretsvis och att samthgamandat, såväl valkretsmandat som utiämnlngsmandat, besätts med namn från devalsedlar som partierna gått fram med I de ohka valkretsarna. Valkretsindelningen har stor betydelse för de pohtiskapartiernas regionala organisation och arbete. Det är för partierna naturhgt ochför själva kandidatnomineringsprocessen nödvändigt att anpassa partiarbetetefter de geografiska gränser som valkretsindelningen drar upp. Det är ocksånaturhgt att de pohtiska partiernas regionala organisation spänner över ettgeografiskt sammanhängande område. I de flesta fall uppstår härvidlag ingasvårigheter, eftersom huvudprincipen för valkretsindelningen är attvalkretsarna utgör geografiskt sammanhängande områden. I ett faU, som tagits upp i motionerna 531 och 551, gällerdock inte detta. I är fyra kommuner utbrutna ur länet i övrigt ochbUdar tUlsammans en valkrets, och det som bUr kvar av länet bildar en annan. Detta har väl alltid varit en konstig ordning, och de kommunsammanläggningarsom föht och föher av kommunindelningsreformen har inte gjort den nu gällandeordningen mindre besynnerUg, Kommunreformen har medfört en kraftig expansion av dekommuner som ingår i fyrstadskretsen, vilket 1 sin tur innebär, att även den s,k, länsvalkretsen blivit synnerhgen märkhg tUl sin geografiska sträckning. Denlöper som en ringlande serpentin ut och in kring fyrstadskretsens ohka delaroch påminner osökt om de valkretsar i som under skiftande makthavare varitutsatta för en hänsynslös gerrymandering. TiU detta kommer att inte heller länsvalkretsen längre ärgeografiskt sammanhängande, eftersom Höganäsblocket är spanat från den ö-vriga länsvalkretsengenom Helslngborgsblocket som tillhör fyrstadskretsen. Hur man än betraktar valkretsindelningen i läntror jag att man måste hålla med om att den helt allmänt är underlig, att denär obegriplig för gemene man, att den strider mot de principer som vi i övrigttillämpar i det här landet och att den försvårar partiernas arbete på regionalnivå. Alla jag talat med I denna fråga har också håUlt med om detta. FördenskuU är det för mig mycket förvånande attutskottsmajoriteten Inte velat vara med om en snar reform. Det har av skrivningarnaatt döma tydligen varit synnerligen besvärligt att finna några skäl föravslagsyrkandet. De skäl som anförs är nämligen ungefär lika besynnerhga somden nu gällande valkretsindelningen I . I det särskUda yttrande varmed ledamöter försöker ytterUgare motivera varför de stannat för ett avslag anförsdels att frågan huruvida skall Ingå i eller ej ännu Inte äravgjord, dels att grundlagberedningens ställningstagande valkretsindelningenbör avvaktas. Frågan om Malmös Inträde i har Inte något somhelst med valkretsindelningen för riksdagsval att göra. Här måste det såledesföreligga något missförstånd. Vad grundlagberedningen beträffar kommer den,såvitt jag vet, inte att behandla frågan om valkretsindelningen.Valkretsindelningen är reglerad i vallagen, och en rad frågor som rör denna harbehandlats av en särskUd utredning valtekniska utredningen som avgett flerabetänkanden i ärendet, bl. a. ett betänkande som innehöU ett förslag UU en heltny vallag. Detta förslag har överarbetats I , som förnågra dagar sedan i en promemoria presenterade ett komplett förslag UU en nyvaUag. I detta förslag från har ingen förändring gjorts inu gällande valkretsindelning. Skrivningen i själva betänkandet är ungefär likaförbryllande. Man säger där visserUgen inte att grundlagberedningen skaU huggatag i valkretsindelningen den frågan bör behandlas senare, säger man - mensamtidigt påstår man att frågan om valkretsindelningen nära sammanhänger medde överväganden angående en förstärkning av personvalsinslaget som pågår inomgrundlagberedningen. Hur kan den göra det, om beredningen Inte är beredd attkoppla sina överväganden om personval just UU en förändrad valkretsindelning?Det resonemang som förs I utskottsbetänkandet biter således sig själv I svansenoch uppbjuder sig själv till en Intrikat ringdans. Kvar står således, herr talman, att valkretsindelningen iMalmöhus län är I trängande behov av en översyn och att Ingen nu sittandeutredning sysslar med valkretsindelningen. Jag ber fördenskull att få yrkabifall tlU den reservatlon som är fogad betänkandenr 57. 1detta anförande Instämde (). HerrCLARKSON (m); Det är beslöt att städerna 2 protokoU 1971. ,, och skuUe bilda en egen valkrets. Det var ett frånflera synpunkter olyckUgt beslut, och jag hoppas att tar UUvara möjligheten den sista års val - att rätta UU detta misstag. Fyrstadskretsen är verkUgen en olämpligvalkretsorganisation och tUlkom mot de proportlonalvalssakkunnlgasrekommendation. Man ansåg att dessa städer hade ett väharunderlag,som hade andra intressen att bevaka än landsbygdsväljarna I länet. Det ärmöjligt att detta var riktigt , men är det sannerhgen inteså. 1 vilket faU som helst så är fyrstadskretsen som politiskt arbetsfälttungrodd och svårarbetad och ställer därför de politiska partierna Inför storasvårigheter när det gäller att föra ut Information tUl väharna. Dessa blirsåledes i sista hand lidande av att valkretsindelningen har blivit snedvriden. Såsom samhällsbildningen ser ut I kanman inte heher hävda att dessa fyra städer har någon högre grad avintressegemenskap. är en av de tre storstadsregionerna i landet och harett befolkningsunderlag som i högsta grad berättigar tUl ställningen av egenvalkrets. Som ett första steg mot bättre valkretsindelning i skuhedärför ett avskUjande av kommun från övriga länet vara lämpUgt. Att sedangrundlagberedningen bör se över valkretsindelningen I hela landet är riktigt,och man kan bara hoppas att vi sedan kan fä valkretsar som på ett helt annatsätt än de nuvarande svarar mot de regionala förhållandena. Det är långtifrån säkert att länsgränserna utgör ettnaturhgt underlag för valkretsindelning. Många regioner skär tvärs igenomlänsgränserna. Nordvästra t. ex. är en väl sammansatt region som skullebli en utmärkt valkrets men som skulle bestå av delar av nuvarande länoch län. Men, som sagt, i avvaktan på en mera grundhg översyntalar alla skäl för ett snabbt stäUningstagande till fyrstadskretsens varaeller icke vara. Och den frågan har ingenting att göra med om vi skah ha ettökat inslag av personval eller om kommer med i . Fyrstadskretsenär en felaktig valkretskonstruktion och det är hög tid att rätta tih detta50-åriga misstag. Jag yrkar därför, herr talman, bifaU till reservationen avherr i Luttra m. fl. I betänkande nr 57. HenNELANDER (fp): Vi som står bakom det särskilda yttrandetbeträffande valkretsindelningen i skUjer oss i sakfrågan intemycket från reservanterna. Vi anser också att den nuvarande valkretsindelningenär OtiUfredsställande. Som redan har framhålhts är de fyra stora städer som utgören valkrets utspridda i länet, medan länet i övrigt utgör en valkrets. Förnärvarande utreds emeUertid kommuns eventueUa Inträde i , enomständighet som naturhgtvis också har sin inverkan, fyrstadskretsen. 1 förra valet hade fem kommuner överförts tUlfyrstadskretsen. Till nästa val blir det ytterligare sammanläggning. HärtUlkommer att åtminstone ett par kommuner som har föreslagits överflyttade haröverklagat, varför det torde vara ovisst om denna fråga blir avgjord tUl 1973. Detta gör att en snabbutredning knappast kan ske förnärvarande. Jag anser därför i hkhet med utskottsmeningen , att den I ochför sig behövliga översynen bör anstå ännu . Då har också grundlagberedningentagit ställning valkretslndelnlngsfrågan och förstärkningen avpersonmomentet i valet. Jag yrkar bifall till utskottets hemstäUan. har I sitt anförande tagit upporimligheten I valkretsindelningen i och dessutom enligt minuppfattning effektivt påvisat svagheten i utskottesmajorltetens motivering. Varken personvalsfrågan eher frågan om stads InträdeI har någon betydelse när det gäher valkretsindelningen I länet.Man måste då ställa sig frågan: Vad är orsaken till att utskottsmajoriteten avslentrian håUer fast vid beslut som är ? Det må vara mig tillåtet att ägna åtriksdagshistoria, eftersom såvitt jag vet ingen av kammarens ledamöter kan havarit ledamot av . Då framlades en proposition som byggde påett förslag års sakkunniga. Principen för förslaget var att antaletvalkretsar skulle minskas från 56 till 28 för att man skulle få ett bättreutslag bl. a. av den proportioneUa valmetoden. Denna minskning medförde attfolkmängden per krets I medeltal ökade från 104 000 UU 213 000 detta är, settmot bakgrund av vad jag kommer att anföra, viktiga siffror. bestod tidigare av fem valkretsar, mensakkunnlgförsla-get innebar, liksom propositionen, att dessa reducerades tUltvå: en nordlig och en sydlig del. Men hade I i ett yttrandetill kommittén framfört förslaget att de fyra stora städerna skuUe sammanförastUl en valkrets för att dessa skulle kunna erhåUa representanter I ,"vilka äga förutsättningar för att kunna företräda stadsbefolkningen ispeciella intressen". Detta låter barockt men måste ses mot bakgrund avatt huvuddelen av befolkningen fortfarande bodde pålandsbygden och att stadsbefolkningen hade svårt att hävda sina rättigheter. Denna argumentation - så föråldrad - ärden som leder utskottsmajoriteten I den nya enkammarriksdagen , etthalvt sekel senare och när det är landsbygden som har svårt atthävda sina intressen! Men åter tih historien; den är ganska Intressant. Länsstyrelsensförslag mynnade ut I en motion med anledning av propositionen avbondeför-bundaren vari hemställdes att samtliga städerI skulle bilda en valkrets och landsbygden den andra. - Vi får välvara glada att så aldrig blev faUet. Den motionen blev grunden tUl en någotsäregen reservation. VisserUgen begärdes i reservationen att endast de fyrastora städerna skulle Ingå I vad som sedan blev fyrstadsvalkretsen. Avskihandetav dessa ansågs vara "en riktig tanke". Men än värre; de tvåbondepartierna som biträdde reservationen gjorde denna reservatlon tUl ettultimatum: ett blfaU tlU reservationen utgjorde vUlkor föratt dessa båda partier skulle stödja den borgerUga reservatlon, vari bifalltill propositionen yrkades. Annars skulle vi alltså ha haft kvar den gamlavalkretsindelningen i det här landet. kände villkoret och biföll bondeförbundets krav och fyrstadsvalkretsen blev den aUt orimligare missbildning i vårl svenskavalkretssystem som förr eller senare måste försvinna. SärskUt vill jag här bekammaren vara uppmärksam på att en av dagens betydligt mera moderna ochframsynta centerpartister, nämligen , har försökt reparera denskada hans andUga föregångare åsamkade vårt land genom att själv motionera omoch här tala för en förändring av valkretssystemet. Vi har nämligen Ingenorsak att underbygga motsättningarna meUan stad och landsbygd. Gjorde vi det,skulle Inte vår demokrati fungera under ansvar, utan den gamla debatten omrepresentativitet skuUe medföra ensidiga ställningstaganden i ohka frågor. Frågan - som här har belysts av de föregående talarna omförändring av valkretsindelningen i har ju aktuahserats alltmer avden pågående kommunreformen. Länsvalkretsen är I ständigt krympande. Malmöhuslän består av 17 kommunblock, varav , , ochHelsingborg ingår i fyrstadskretsen och återstående 13 I länskretsen. Antalet röstberättigade uppgick föhande: Ilänskretsen drygt 190 000 alltså redan då under den siffra som var medeltaletvid reformen - och I fyrstadskretsen drygt 302 000. När man nu ser hurdant förhåUandet blir meUan landsbygds-och fyrstadsvalkretsen sammanslagning, kommer man fram tiUganska skrämmande siffror. Under förutsättning att antalet utlänningar förbUrkonstant, dvs. i länsvalkretsen och I fyrstadskretsen, ochatt andelen svenskar i åldern och uppåt proportionellt sett också förblirkonstant kan man räkna fram att vi 1975 kommer att ha ca148 000 röstberättigade och i fyrstadskretsen 372 000, dvs. ungefär två och enhalv gånger så många I fyrstadskretsen som I länsvalkretsen. Länsvalkretsen har alltså tunnats ut. Låt mig kompletteradetta med att säga att gjorda undersökningar bl. I anledning av Länsprogram70 har visat att antalet In- och utpendlare i är I ständig ökning.AUt flera människor bor utanför någon av de stora städerna men har sinarbetsplats inne i den. Jag vlU bara komplettera vad sade om hursvårarbetat det är rent pohtiskt med denna onormala valkretsindelning genom atttillägga att många människor som t. ex. bor i men arbetar i HelsingborgInte begriper att och tillhör ohka valkretsar.Att vi hör till olika partier är jag ganska övertygad om kommer att framgå avden votering som här skaU äga rum efter debatten I denna fråga. Jag ber att få yrka bifall till reservationenvid betänkande nr 57. HenSJÖHOLM (fp): Att det är många skåningar uppe Italarstolen I en sådan här fråga är kanske Inte så konstigt. Fyrstadsvalkretsen är i mångaavseenden Intressant. Det var där som försöken att få ordning på denIcke-soclalistiska oppositionen var starkast, mest målmedvetna ochframgångsrikast. Valkretsen är Intressant från statsvetenskaplig synpunkteftersom man har fyra städer för sig. Man kan vid ett val jämföra och se om detfinns speciella tendenser just bland stadsbefolkningen. Det är kanske htetovidkommande men I alla fall en synpunkt. En olägenhet med fyrstadsvalkretsen sådana finns också är väl att dominerat alltför kraftigt bland dessa fyra städer. Det somskett I har varit utslagsgivande. Det har tidigare på ett kanske olyckhgtsätt framgått av partiernas nomineringar. Första namnet skulle helst vara frånMalmö, eftersom de flesta vähare man skuUe appellera bodde där. Partiernahar arbetat sig bort från detta. Vid senaste valet fanns sex listor Ifyrstadskretsen. Av dessa toppades två av personer från , två frånHelsingborg, en från och en från . Den tidigare Malmödo-mlnansen äralltså eliminerad. Olyckhgt har varit att som den minsta stadenvarit htet styvmoderligt behandlad. Måhända har det varit svårare för personerfrån än från att komma In I . Men i årets riksdagfinns två representanter för . Vi är ahtså på väg mot rätt håll ävendärvidlag. En annan sak som är Intressant med fyrstadsvalkretsen äratt aUa kommuner som ingår får mandat i . Det sker Inte I mångavalkretsar. Man kan förutsätta att det finns en större poUtlsk aktivitet i dessafyra kommuner, eftersom man vet att folk kommer att vähas In från dessakommuner. Det starkaste skälet för att Inte bifalla reservationen äratt man bör vänta Ulls kommunsammanläggningen är definitivt klar. Det är denfaktiskt Inte . Man har sagt att frågan, om skaU ingå i ,är helt utan betydelse. Det är den kanske Inte, eftersom den frågan i någon månsammanhänger med om kommunblock skah tillföras eller ej. Innanman börjar med en ny valkretsindelning bör man veta vilka kommuner som tUlhörden ena och vilka som tUlhör den andra valkretsen. Det är oklart och förbliroklart framöver. menade att det inte har blivit bättre genomkommun-sammanläggningen. Men det har det på sätt och vis bhvit därför att dethar uppstått en större enhet. Det har bl. a. medfört att ochLandskrona liksom och numera är städer som gränsar varandra. Dethar alltså blivit en sammanhängande valkrets på ett annat sätt . VI har Inte längre något landsbygdspartl. Jag förstår attett landsbygdsparti tidigare var htet ohågat att ha en valkrets där det baraingick städer som man buntade ihop. Eftersom vi alltså inte har någotlandsbygdsparti längre borde också den olägenheten vara borta. Då det nu yrkas på en utredning tänker man väl på hur detför framtiden skaU kunna ordnas på ett bättre sätt. Jag har svårt att se hurman skuUe kunna göra det bättre. Om slogs ihop med en del andra kommunerskulle Malmös dominans bli än mer förkrossande och döda de mindre kommunerna.Det hela fungerar väl bra som det är. Jag kan Inte finna något skäl att ändrasystemet I awaktan på denutredning om kommunsammanläggning som pågår. , som väl var stånd In för , sade att valkretsen var politiskt svårarbetad. Jag förstår att herrClarkson med sina erfarenheter kan tycka det. Det kan ju emeUertid inte finnasnågon valkrets I detta land, kanske med unantag för och , somkan vara mer lättarbetad eftersom det bara är fyra kommuner. Fråga ombudsmännenI fyrstadskretsen och fråga ombudsmännen I någon valkrets I , herrClarkson, vilken krets som är mest lättarbetad. Vi är tvärtom bortskämda ifyrstadskretsen. Det är högst sex mU meUan städerna. Någon mer lättarbetadvalkrets kan man Inte tänka sig. Det måste vara betydligt lättare att hållasamman fyra kommuner än kanske hundratals. Fyrstadskretsen är, herr talman, somsagt en litet underlig valkrets, men den är trevUg och bra och bör åtminstonefå bestå tills man vet hur det skall bil med kommunsammanläggnlngen. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. () kort genmäle: Jag begärde åter ordet för att tala om förherr att och Inte gränsar UU varandra. kommunUgger där emellan. DärtlU vill jag också säga att anförande varett utomordentligt exempel på att den mentahtet som rådde inom de storastäderna ännu lever kvar hos vissa representanter för städerna iriksdagen . Att fyrstadskretsen är en trevlig, bra och lättarbetadvalkrets är tydhgen det väsentliga. Det orimliga i att Höganäsblocket äravskuret, att den andra valkretsen verkUgen inte kan anses vare sig lättarbetadeller praktisk, det spelar mindre roll. Att var och en skall tUlvarata sinaIntressen, tycks fortfarande vara stadsbornas åsikt. Jag viU bara tilläggaatt vi som stöder reservationen försöker se hela valkretsindelningen som engemensam fråga för stad och land. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle; Både hen och upprepadepåståendet att frågan om Malmös Inträde I hade med den här sakenatt göra. Jag uttryckte mig hänsynsfuUt I mitt förra anförande då Jag sade attdetta påstående måste bero på ett missförstånd. Jag upprepar detta eftersom jagI en sådan här fråga ogärna vill skärpa tonen. Det finns ahtså inget sådantsamband. gjorde en i och för sig intressant historiskrapsodi, som visserhgen Inte har något med den här saken att göra men som detändå var roligt att lyssna tUl, Vad som är Intressant är att hon tillerkändedet nybildade partiet bondeförbundet, som funnits iriksdagen endast , ett så enormt Inflytande att det kunde dirigerahela riksdagsmajoriteten efter sin viha. Så var det naturligtvis Inte utan detvar majoritet som beslöt i denna fråga. Men det är riktigt att OlofOlsson i hade den synpunkten att städerna borde skUjas ut. Förmin personliga del känner jag mig alltså Inte bunden av den ståndpunkt somOlof i intog