prot · FU0947 · 1971-12-31 00:00:00 — Det sägs att papperet är sä skörtatt det inte lål någon påfrestning alls. Även om man är varsam, är del dägivelvis inle lätt att kunna handskas med dessa handlingar. Del är della somoroar. Genoin ett ökat anslag har man tänkt sig att förbättra silualionen. Jag måste uttala min förvåning över alt det i detlasammanhang ställs krav på ytterligare utöver vad utskottetföreslagit. Skulle det inte, när vi ändå lUl riksarkivel har ett anslag tillförvaltningskostnader , vara möjUgl att genom enomdisponering av de anslagna medlen ordna sä, att de omedelbara riskernaeUmineras för att oersättliga texter förloras. Vad nu har talat om är en myckel stor ochviklig fräga. Del krävs omfattande ätgärder. Det räcker inte med alt observeraproblemen, utan man måste ocksä undan för undan söka lösa dem. Men i detta lägegäller del emeUertid som sagl , och då är väl frågan om dessapengar inte skulle kunna ordnas utan att man behöver göra så som , alltså att höja anslagel. Jag ber, herr talman, få yrka bifall till kulturutskoltetshemställan. Jag sade inle att jag bara hoppades alt fämin motion bifallen. Det hoppas man självfallei aUtid. Jag ansåg mig ha grundadanledning att hoppas pä bifall. Jag kanske kunde ha förstärkt det ylleriigare. Utskottet skriver mycket riktigt - kanske är del envälvillig skrivning - att då överhängande risk för förstörelseföreUgger skall kunna få resurser för erforderliga åigärder. Mot bakgrund av desiffror som jag har angivil från elt enda landsarkiv är väl den förhoppningenganska grundlös. För all rädda t. ex, 100 volymer fordras minsl . Ännu egendomligare, , är den väg alt skaffa fram 4* protokoll 1971. resursersom utskottet anvisar. Man föreslär omdisponering av tiUgängliga medel. Enligluppgifl är del nämligen förfatlningsstridigt att omdisponera medel från ettanslag tiU elt annat. MöjUgen kan det enligt mina sagesman de är specialister anses liUåtel alt använda expensmedel för detta ändamål, men del torde klartframgå av vad jag här har framförl, alt några krafttag knappasl ärmöjliga med en sådan metod. i Lane-Herreslad (c): har väl ändå observerat altframställningen inte har bemötts kallsinnigt. Anslaget har höjts med ca 10procent, vilkel givelvis har skett efler de bedömningar som man har fått göranär man har tagit stäUning till olika framställningar om anslag. Jag behöver inle säga mera , därför alt om att expensmedel skall kunna användas för delta ändamäl. Hon har judärmed själv anvisat en väg att gå. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 av i Agnas m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan i Agnas begärl volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion; Den som vUl alt kammaren bifaller kulturutskotiets hemställan i betänkandetnr 2 punklen 11 rösiar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Dåherr i Agnas begärde rösträkning verkstäUdes volering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal; Ja - 197 Nej - 77 Avstår- 2 Punkterna 12-18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkterhemställt. Maj.t hade (punkt B 45, s.95-97) föreslagit att tUl Bidrag liU ungdomsledarutbildning /72 anvisa etl reservalionsanslag av . I detla sammanhang hade behandlalsmotionen nr 798 av i m. fl. vari hemställts all riksdagenbeslutade all till Bidrag tUl ungdomsledarulbUdning under åttonde huvudtitelnför budget- året1971/72 anvisa elt anslag av , all bidraget fördelades med ellminimum av per vägningslal samt att i 'skrivelse till Kungl.Maj:t anhålla om utarbetandet av en femärsplan för utbyggnaden av del statUgastödet lill ungdomsorganisationernas ledar-utbUdning. 1. att riksdagenskulle avslå molionen nr 798 i vad den avsäg att bidrag tUlungdomsledarulbUdning skuUe ulgä med ell minimum av pervägningslal, 2. alt riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen nr 798 i vadden avsåg medelsanvisningen tiU Bidrag tiU ungdomsledarulbUdning för budgetåret1971/72 anvisade ell reservationsanslag av , 3. alt riksdagenskulle avslä molionen nr 798 i vad den avsåg en femärsplan för utbyggnaden avdet statliga siödet lill ungdomsorganisationernas ledarutbUdning. 3. av herrar Maltson i Lane-Herrestad (c), iUlfsbyn (c) och i (c), som ansetl all ulskotlei borthemslälla, 1. att riksdagenmed bifall till motionen nr 798 såviii nu var i fråga beslutade att bidrag tillungdomsledarulbUdning skulle utgå med elt minimibelopp av pervägningslal, 2. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen nr 798 såvittgällde medelsanvisningen tiU Bidrag tUl ungdomsledarulbUdning för budgetåret1971/72 anvisade ett reservalionsanslag av , 3. att riksdagenmed bifall till molionen nr 798 såvitt nu var i fråga i skrivelse lill Kungl.Maj:t skulle anhålla om utarbetandet av en femärsplan för utbyggnaden av delstatUga siödet till ungdomsorganisationernas ledarutbildning. i Ulfsbyn (c): När del gäller bidrag lillungdomsledarulbildningen kommer vi här i beröring med en fråga som förungdomarna, för folkrörelserna och dess ungdomsorganisalioner och även församhället är av största belydelse, i synnerhei dä allting i samhället förändrasi en allt snabbare takl. Det gäller här som pä andra områden all hälla sig äjour med utvecklingen och anpassa sig efler de omständigheter som är förhanden. För all ungdomsledarulbildningen inle skall komma alltför myckel päeflerkälken vill vi reservanler i likhel med skolöverslyrelsen ge den ökaderesurser. är jusl ett sådant område som kräver ökade satsningar pä grundav utvecklingen, sädan vi bedömer den. kan vi inle blunda för utan är medvetna om allsamhäUel saisar mer än någonsin pä ungdomen och pä ungdomsorganisationerna ochderas verksamhel. Trots dessa stora satsningar ser vi hur slorasvårigheler ungdomsledare och ungdomsorganisalioner har. Vi ser hur verksamhetenpå många håll haltar betänkligt. Orsakerna är många. och atthelt kort redogöra för dem är kanske litel svårt. Låt mig bara peka pä alldagens ungdom är mycket medveten, med allt vad det innebär, och som regel harstora krav pä samhället. Jag kan i detta sammanhang peka pä att vi saisarstora summor på fina lokaler, pä ungdomsgårdar, klubbar, allaklivitelshus,olika idrottsanläggningar osv. Vi har fina lokaler, som kanske ibland är pågränsen till lyx. Men hur ser verksamheten ut i dessa lokaUteter? På mångahäll ropas det efler nya ungdomslokaler, men det finns pä samma gäng mängalokaler som saknar det primära, nämligen en vettig ungdomsverksamhet. Ett sättatt råda bot på denna brist är att satsa mer just på ungdomsledarutbildning. I det 50-tal ungdomsledarorganisalioner som finns i värtland arbetar uppskattningsvis 200 000 ungdomsledare, och endast ell fätalav dessa har ungdomsledarskapet som något av ett yrke. De flesta avungdomsledarna arbetar i ideella organisationer och föreningar, oftast utanekonomisk ersättning och i många faU med ekonomiska uppoffringar. Jag frestas här att dra en paraUell med lärarna i våraskolor. De har en mycket gedigen utbildning för sin samhällsinsats, för sinpedagogiska gärning. Däremot arbelar så gott som alla ungdomsledare utan någonsom helst ungdomsledarutbildning. Vi har fått exempel pä vUkasvårigheter lärarna möter. Liknande svårigheter möter ungdomsledarna. Men dåvel vi att dessa fär möta svårigheterna och hindren mycket sämrerustade än vad lärarna är. Del står väl ändå klart att utöver det handlag somkrävs för att vara en bra ungdomsledare måste det vara ytterst vikligt attdetta handlag kombineras med en utbildning som för detla ändamål är sä lämpligsom möjligt. När det gäller ungdomsledarutbildning bör en grundläggandemälsättning vara att denna utbildning sker i ungdomsorganisationernas egenregi. Kan dessutom ungdomsledarna under sin aktiva lid få en erfarenhei ochulbildning som meriterar dem även i yrkeslivet, då har samhällel en dubbelnytta av den satsningen. Med detta viU jag undersiryka innehåUet i reservationen 3av i Lane-Herrestad m. fl., och jag viU, herr lalman, yrka bifaUlUl denna. I detta anförande instämde herrar i , OlofJohansson i och (samtliga c). värderade ordförande har medberömvärd faslhel avvisat framstötar frän oUka håll om utgifter utöverpropositionens förslag. I detta faU kan man emellertid inle påräkna hansmedverkan i denna strama Unje. Vad orsaken kan vara gär del alltid attspekulera över. Man kan möjUgen observera att den motion pä vilkenreservationen bygger är undertecknad av idel centerpartister. I varje fall haringen representant för nägol annat parti i utskottet låtit sig övertygas av argumenteringen. Utskottethar, som i Ulfsbyn alldeles riktigt erinrat om. tagilhänsyn till alt samhället redan saisar mer än någonsin pä ungdomsverksamhet. Vifär ju också i annat sammanhang tUlfälle alt behandla dessa problem. Motivetför utskottets stäUningstagande är givelvis här som pä andra punkter attriksdagen bestämt sig för en stram budgetpolitik. Riksbankschefen har nysserinrat om all uppstramningen av budgetpoUtiken varit en förutsättning för densenasie diskonlosänk-ningen, som ligger inte minst herrar ochErikssons parti varmt om hjärtat. talar bara rält allmänl om reservationen.Det kanske skaU noleras att utöver en anslagshöjning innebär den ett yrkande påen femårsplan för ulbyggnad av det statliga stödet tiU ungdomsorganisationernasledarutbildning. TUl del kan möjligen sägas att del säkerUgen på mångaområden finns önskemål om alt framåt veta vilka medel man kan räkna medfrån slatens sida. Men om man mera allmänt skulle acceptera den principen,skuUe det ocksä innebära att möjligheten all utnyttja budgeten somkonjunkturpolitiskt inslrument skulle inskränkas. Helt och häUel i marginalen, herr talman, föll del mig inhur ordens valör kan ändras. När jag var myckel ung var femärsplan ell fullord, särskUt i borgerUga kretsar. Det hängde samman med alt StaUn pä den tidenhade inlett den första ryska femärsplanen. är det ingen hejd päpopulariteten hos femårsplaner i alla möjliga sammanhang. Det är mig naturiiglvis fjärran att konstruera nägon somhelst Ukhet mellan å ena sidan och herrar iLane-Herrestad och i Ulfsbyn å den andra. Men man kan bara påminna sigdet gamla talesättet hur det går troll i ord. Herr lalman!Jag yrkar bifaU tUl utskottets hemställan. HerrOLSSON i (); Jag viU för alt inga missförstånd skaU uppslåklargöra folkpartisternas inställning i kulturutskottet i denna fräga. Vi instämmer i syftet med motionen 798, nämligen allstimulera ungdomsledarutbildningen, men vi har intagit en avvaktande hållningendast av den anledningen all inom enutredning arbelar med just dessa frågor. Vi vel, och jag har från som är ordförande i utredningen och sitter i denna kammare, fältförsäkring om all utredningen kommer med ett betänkande inom ett mycket snarframlid. Det är alltså anledningen tiU att vi inte viUtillstyrka några ändringar i principerna för stödet tillungdomsledarulbUdningen. Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs på bifall lilldels uiskotlels hemställan, dels reservationen nr 3 av iLane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Ulfsbyn begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vUl all kammaren bifaUer kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 19 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr 3 av i Lane-Herrestadm, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Dåherr i Ulfsbyn begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat; Utskotlels hemställan bifölls. Kungl, Maj:t hade (punkt B 51, s,106-107) föreslagii att tiU Bidrag tiU narkoiikaupplysning för /72 anvisa etl reservationsanslag avI . 1 della sammanhang hade behandlatsmotionen nr 250 av i i vad avsäg hemställan att riksdagenbeslutade att höja del nu utgående bidraget till narkotikaupplysning med lill sammanlagt . all med bifall till Kungl. Maj :ts förslag ochmed avslag ä motionen nr 250 sävitl nu var i fräga till Bidrag för /72anvisade ett reservalionsanslag av . Vid punklen hade avgivits ellsärskill yilrande av herrar Källslad (fp) och i Agnas (m), fra () saml i Ulfsbyn (c). Hen i Ulfsbyn (c); Vi har i kuliuruiskoitet under denna punktbl, a, behandlat en myckel välskriven motion av i , Vi ärnågra ledamöter i utskottet som vid denna punkt har fogat etl särskiltyttrande. Det hade varit önskvärt om en höjning av anslaget hade kunnat ske. Menbudgetläget är som vi hört sådant all det medger ytterst fåanslagshöjningar - vilket är all beklaga i synnerhet för sådana ändamål somhar etl förebyggande syfte, varigenom man bl. a. kan som här minska mänskligatragedier och spara in stora kostnader för samhället. Vi kan inte nog understryka viklen av att bedriva en rättupplagd upplysning i dessa frågor, men då del är en både svår och invecklad uppgift,viU jag varna för upplysning som bedrivs på känn eller som oftast i form av renpropaganda. Detla medför mer tillfredsställelse för propagandören och påverkarmindre föremålet för propagandan. Vi kan lätt räka ut för detta i synnerhet när del gälleruppgiften alt räll tackla svära frågor som gäller narkotikamissbruket, ellmissbruk som på kastats över oss och som för inle länge sedan islort sett var en yrkessjukdom. har detla missbruk blivit någol av enUvsstU för stora grupper. I denna Uvsstil, i denna knarkarfilosofi som brederut sig, är det svårt alt finna etl enhetUgl syslem av värderingar, idéer ochattityder. Vi finner i denna livsstil, i denna knarkarfilosofi, drag aUtifrångammal österländsk mysticism liU modern västerländsk tonårsrevolt. Vi har alllför små och otUlräckUga resurser för denvård och rehabiUlering som behövs. Dä gäller del mer än någonsin att inriktasig på förebyggande åtgärder på narkomaniomrädet både för alt förhindra att nyafaU tillkommer och - i fall för vilka narkomanin inte är en sjukdom utan enUvsstU att dessa fall kan påverkas i attitydsförändrad riklning. I hopp om ell kraftigt ökat anslag för näslabudgetär till yrkar jagden här gången bifaU tUl utskottets hemstäUan, Idetla anförande instämde i (fp). HenWESTBERG i (fp): Vi diskuterade för etl par veckor sedanmellanölsproble-maliken. I det sammanhangei framhölls behovel av en kraftfullsatsning på upplysning och informaiion beträffande mellanölets skadeverkningar.För nägon lalare var del den bäsla vägen, när det gäUde alt komma lill rättamed meUanölsproblemet. Samtliga lalare - och det var som vi minns många framhöU vikten och behovet av ökad upplysning och information. För egen delhade jag på den punkten ingen annan mening. Även jag underströk hur viktigt detär att inte minsl vär ungdom fär en riklig bUd av bruksgifternasskadeverkningar. Ätt jag framhöll, all det inle är nog medinformation och upplysning är en annan sak. Jag uttryckte i del sammanhangetden förhoppningen, alt detta visade stora intresse för ökad information ochupplysning i fråga om bruksgiflerna skulle komma till synes vid behandlingen avanslagen till och tillnykterhetsorganisalionerna. har tillfället kommit, då vi har möjlighelatt i praktisk handling ge utiryck för detta vårt inlresse. Kulturutskottel har i sitt belänkande nr 2 bl. Maj;ts förslag beträffande bidrag till CAN och tillnykterhelsorganisalioner och därvid även tagit slällning till en moiion frånmig om en viss höjning av dessa anslag. Tyvärr har utskottet inte anseit sig kunna siödja minmotion, trots det stora intresse för ökad informaiion och upplysning somkammaren visade i mellanölsdebalten. Bidrag tiU Gen kotikaupplysning Jag medger att anslagsfrågan har begränsad räckvidd, mendet hindrar inte alt den mäste ägnas stor uppmärksamhet. Etl bifaU tillmolionen skuUe vara etl uttryck för engagemang pä ell område som är_ av UtomordentUgt slor betydelse inte minsl för vär ungdom. Utskottsmajoriteten har utan motivering yrkat avslag påmotionen. Några utskottsledamöter har i ett särskUt yttrande instämt imotionens motivering, och jag noterar givetvis detta med tUlfredsstäUelse, mende har med hänvisning till del ekonomiska lägel avstått från att yrka bifalltill molionen. På mig verkar del Utet underUgt, när man i det sammanhangethänvisar tUl ekonomiska skäl. Vi vet allesammans vilka .väldiga summor somstaten tar in i skatt pä alkoholdryckerna, närmare bestämt 2 620 miljoner /71, och 1 760 miljoner pä tobaken, sammanlagt aUtså nära 4,5miljarder i skatteinkomster pä dessa bruksgifter. Att motsätta sig en höjningav anslagel med i runl tal , vilket utgör cirka 0,1 promUle avinkomsterna, under hänvisning lUI ekonomiska skäl förefaUer mig i högsta gradegendomligt. När man i det här sammanhanget talar om ekonomi, får maninle heUer glömma giflernas skadeverkningar pä människors hälsa, arbetsprestationer,tryggheten i trafiken elc. Där kan det röra sig om mängmiljardbelopp, och detgör det ännu mer verkUghetsfrämmande, enligt min mening, att här tala omekonomi, när vi genom en höjning av anslagen kan siärka försvaret motbruksgiflerna. Kom nu bara inte med den invändningen att summan är såUten att den inle har nägon betydelse. Den har belydelse. Ett bifall tUlmotionen visar alt är beredd all öka samhällels satsning päinformalions-och upplysningsverksamheten, och det utgör en värdefuU uppmuntrantiU de organ och de organisationer som har att svara för en viktig del av dennainformation. Alla som har arbetat pä del här området vel hur man kan upplevauttrycken för uppskattning i form av större ekonomiska förutsättningar. Ingenkan komma och säga alt del inte har belydelse, om de anslagsbevUjande ochbeslutsfattande församlingarna visar uppskattning och intresse av att stödjaoch uppmuntra det här arbetet. Skolan har en viklig uppgift alt fylla när det gäller attsprida upplysning om bruksgifternas skadeverkningar. Upplysning och undervisningi skolan i dessa frågor bör och kan effekliviseras och intensifieras, men deträcker inte med skolan. Skolans arbete måste stödjas, fortsättas och fuUföljas,av bl. a, CAN och nykterhetsorganisationerna. Vi måste aUa hjälpa till, och härhar vi organ och organisationer som kan göra samhällel ulomordenlligi storaIjänster. Skall de kunna fylla den uppgiften måste de emellerlid även fä denödiga ekonomiska förutsättningarna. På det håUet är man beredd att ta nyainitiativ och satsa hårt, men man behöver som sagt ekonomiska förutsättningar.Och dä kan vi verkligen hjälpa tiU. Det kan inte vara rimligt att somregeringen föreslår beträffande CAN höja anslaget med endast ochbeträffande nykterhetsorganisalionerna inte höja anslaget alls, trots de storakostnadsökningarna, trols arbetsgivaravgiften och trots momsens höjning, vartiUkommer behovet av utökad verksamhet. Att i del lägel vägra en höjning avanslagen innebär i reaUteten att man sänker anslagen och undergräver förutsättningarna för ett effektivt arbete när det gäller Kan vi stå till svars med detla, vi som sitter här ikammaren och våra kamrater som är någon annanstans just nu? Kan vi stå tillsvars med detta i den situation där vi befinner oss i detsvenska samhället och den svenska ungdomsvården? Svaret måste enligt min meningbli ett klarl nej. Mitt förslag innebär en mycket begränsad höjning men dock enförstärkning som är ytterst angelägen. Jag vet, herr talman, att en enskUd riksdagsman intemycket förmår emot ett enhälligl utskott i en sädan här fråga, och det förvånarrrug oerhörl att vi skaU behöva befinna oss i denna situation i detta ÖgonbUck. Jag kommer inte att gå vidare med mitt yrkande i densituation som föreligger, men, herr talman, jag kan inte annat än yrka bifalltUl motionen. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Det är aUdeles riktigt att alkoholmissbruket,narkotikamissbruket osv. förorsakar oss väldiga bekymmer i delta land. Ser manpä socialhuvudliteln och på hur mycket pengar det kostar att ta hand om alla demänniskor som av olika anledningar kommit i den situationen att de behöver värdoch hjälp sä bUr man givetvis beklämd. Det råder ingen tvekan om det måsteherr Weslberg i förstå att utskottet anser att han är ute i angelägetärende, när han vill söka få kammaren att bevilja ett ökal anslag , 1 statsverkspropositionen har föreslagits ett anslag på1511 tiU föreslås för nykterhetsorganisationerna . Det voreunderbart om det räckte med detta eller om det räckte med att vi biföll herrWeslbergs motion. Men det gör det inte. Vad som behövs är, som riktigt påpekade, att vi på alla områden mäsle hjälpas ät alt försöka fåett friskare samhälle som inte behöver använda sig av dessa bruksgifter. Ingen i utskottet det vUl jag allvarUgt försäkra herrWestberg har gjort någon som helst antydan om att intenykterhetsorganisationerna uträttar etl förtjänstfullt arbeie. Alla är medvetnaom att det som görs är värdefullt, Socialslyrelsenshälsovärdsupplysningsdelegation har emellertid tagit initiativ tillöverläggningar med narkotikaupplysning. Enligtvad som framgår av sialsverkspropositionen pågår dessa överläggningar och manhar tänkt sig en konkret samverkan på upplysningsområdet. Det är möjUgl att mangenom denna samordning kan uppnå ännu bättre resultat än de som hittiUs haruppnåtts. Jag vUl även erinra om att framhållit attupplysningens utformning och innehåll bör bli föremål för uppmärksamhet. Manvill försöka att granska arbetet och analysera målgrupper. Genom kontaktenmeUan hälsovårdsupplysningsdelegation och Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning är det inte uteslutet att arbetet kan bUännu effektivare. Vi har sålunda med vårt ställningstagande inte pä något sättvelat göra gällande att nykterhetsorganisalionerna Bidrag tiU för alkohol- ochnarkotikaupplysning inteuträttar elt verkligt förtjänstfullt arbete. i säger atthan som enskild riksdagsman och motionär inte förmår mycket. Vi får väl aUalänka oss att vi är röster i kören som pä oUka sätt fäster uppmärksamheten päangelägna frågor som skaU beaktas. Vi har inle inom utskottet resonerat så att"det är bara en motionär, det är ingenting att bry sig om". Fråganhar verkligen varit föremål för allvarliga överläggningar. Vi har emeUertidkommit fram till att vi borde ansluta oss till förslaget isialsverkspropositionen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifaU tiU utskottets hemställan. i (fp) kort genmäle; För del första framgår det inte av utskottetsbetänkande alt utskottet har ägnal denna motion något större intresse. Man harulan någon som helst motivering avstyrkt densamma. För det andra talade utskottets ordförande om ettsamarbete som skaU äga rum mellan och föralkohol-och narkotikaupplysning man skaU diskutera planläggningen av ochinnehåUet i upplysningsverksamheten. Det är goll och väl del är alltså någotsom kommer och som vi kan hoppas en del av. Men det kan inte utgöra skäl mot enhöjning av anslaget i delta sammanhang. För det tredje säger utskottets ordförande altnykterhetsorganisalionerna uträttar ett förtjänstfullt arbete. Varför viU mandå medverka tiU att de skaU få försämrade ekonomiska förutsättningar för sittarbete? Det är ju det som ställningstagandet innebär. i Lane-Herreslad (c) kort genmäle; Motiveringarna är ätminsione delvis de jaghär anfört, och de finns angivna i sialsverksproposilionen. Där är det alltsåmöjUgt att utläsa dem. Jag har sagt alt de olikanykterhetsorganisalionerna utför etl förtjänstfullt arbete, och det gör de.Men, i , hur mycket pengar vi än anslår lill de oUkaändamålen i den här verksamheten och övrig' ideeU verksamhel så är delidealiteten, del personliga engagemanget och viljan och känslan för saken sombelyder så oändligt mycket. Även det fär man givelvis se som någontingvärdefullt. HenNILSSON i Ägnas (m); i fäUde i sill förstaanförande ell yttrande som jag lade märke till: han lalade om elt hell enhälUgtutskott. Jag vet inte hur man betraktar ett särskilt yttrande.