prot · FU09151 · 1971-12-31 00:00:00 — underlagetvar htet svagt, och jag tog myckel allvarUgt på det och sade mig att det måstevi naturUgtvis se över innan vi går till med en proposition. Därförgjordes det i departementet en överarbetning som tog vivar angelägna att inte missa någonting. Det framgår klart avdepartementschefens skrivning i propositionen att det skett en sådan överarbetning. Med min rephk till i menade jaghelt simpelt, även om jag kanske tyvärr inte utvecklade denna tanke, att det urden synpunkten kanske kunde ha varit värdefullt - jag vill inte säga atl detskulle ha varit det - att ta kontakt med departementet. Nog om det; det spelarmindre roU. Jag sade detta därför att gång på gång påstår alldet gjorts en aUlför dåUg utredning. Utredningen har aUtså kompletterats sedanvi första gången fick remissyttrandena. Jag skojade här htet grand, men det gick inte hem hos herrGustafson i . Jag använde för övrigt, tror jag, en göteborgsk vits närjag sade att inte en siffra var rätt. Det var ett försök till skämt - jagmisslyckades, åtminstone när det gäUde i . Del är klartatt det fanns en siffra - eller rent av två som var rätt i . Det var bara det att slutsatsen var fel. Detta var tanken med vadjag sade. Jag lovar att efter detta inte så vårdslöst handskas med göteborgskavitsar när är med. i säger all han har rätt att geuttryck för lokala opinioner. Det vare migfjärran all mena någonting annat. Men om man har en i ,en i , en i och en iJämtland osv. i en sådan här fråga, så bhr del ingenting avnågonting. Det var det som var min tanke - jag uttryckte den på annat sättnyss. Så länge del bara är en i och eventueUt en inågot annat län kan man föra en diskussion med dem, men säg mig vem som skaUstå här och tala med en kanske från varje län om de härfrågorna! Det klarar man inte, därför atl då faller alla möjUgheter tilldiskussion. Sedan var del visst som undrade om de harså htet att göra inom att de sitter och rullar tummarna ochväntar på att få arbetsuppgifter från . Det tror jag inte alt de har. Närjag använde ordet försörjningsinrättning gäller del inte, ,personalen just , utan jag såg framför mig, om denna proposition kommeratt avslås, i ett litet längre perspektiv dessa distriklsexpeditioner somförsörjningsinrättningar. Någon undrade också - som sagt om de inte hade någontingatt göra i Göreborg, eftersom det skall gå att flytta allting från dit.Man kan vända pä det och säga att de kanske inte har någonting att göra i Boråsutan behöver bli befriade från den sysslolöshet som kan finnas där. i Heden anmärkte i sitt inlägg i första handpå mitt röstläge. Jag ber om överseende om i Heden kände sigirriterad, och jag lovar att försöka klara det bättre den här gången. Men detfanns också en kanske allvarligare aspekt i i Heden inlägg,nämhgen att det brast i utredningsmaterialet. Jag viU på allvar säga även tUl i Heden att man i sådana här diskussioner Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ naturhgtvisfrån alla sidor måste vara helt seriös och inte förtiga någonting. Det vardetta att jag var tvungen att gå in på en rad argument som hade framlagtsföre middagspausen och som skuUe visa att propositionen inte var dåUgtförberedd - som gjorde att mitt inlägg kanske blev litet för långt. Enligt anmärkte jag på att han sagt"som vi nu är i färd med att flytta ut SJs centralförvallningfrån ". Jag har fortfarande den uppfattningen att det, men vi skall väl inte i denna sena timme tvista om huruvida det var"flytta ut" eller "hålla på att utreda att flytta ut". Ävendärvidlag var min slutsats en annan än tänkte sig. Minslutledning var kort och gott att om man nu håUer på att endera utreda omförflyttning eller att förflytta SJs centralförvaltning från , dåmåste man flytta dessa människor någonstans. Man kan inte bara flytta ut dem inaturen; där kan de inte göra någon nytta alls. De måste ha någon placering,och det var då jag fann en htet underlig eller vårdslös, för att använda etlannat ord - slutledning: att man inte skulle få göra den regionala rationaUseringenmen däremot ha möjhgheter att omplacera den centralt placerade personalen. Det stämmer inte, , att man säger nej regional rationaUsering och håller på all förbereda en omfattandecentral rationahsering. Man måste arbeta på alla nivåer om det helaskall fungera. Det var min tanke när jag talade om att "flytta ut"eUer "utreda om förflyttning" från . Det får inte bli stopppå något ställe vare sig lokalt, regionalt eller centralt, ulanralionaUseringar-na måste fortsätta överallt, annars går del inteihop. Slutligen vill jag bemöta i ,som bl. a. konstaterar atl eftersom målsättningen tydligen inte uppnåtts medden rationaUsering man gjorde förra gången skulle man kunna låta bU attrationaUsera . Jag vet inte vilken slutledning egenthgengjorde, men hos mig blev det tvärtom, nämhgen atl del borde finnas dubbelanledning alt satsa på det föreliggande förslaget, eftersom man enligt herrMagnusson inte lyckats uppnå tidigare målsättningar. - Man skall väl inte hållapå och trycka ihop ohka resultat , 1970 och 1971 till en stor tungklump, där allting fastnar. Har man inte lyckats uppfyUa målsättningarna förragången finns det väl ingen anledning att bromsa ytterUgare! Så vill jag bara, herr talman, ägna en halv minut åt ensak som jag inte log upp i milt förra anförande, nämUgen SJ-kundernas bedömningav denna fråga. Jag måste, herr talman, göra klart att jag med stortallvar ser på frågan vad SJs kunder skaU säga efter ett nej till ennödvändig rationalisering i SJ. Det finns en allvarlig risk för att mångaSJ-kunder kommer att ställa sig frågan: Är del möjligt att etl rationeUttransportförelag, som utger sig för atl vara, av riksdagenskall förmenas vidtaga de ralionaliseringsåtgärder som behövs för att så långtmöjhgt håUa kostnaderna nere? Finns det något intresse för mig att fortsättaalt vara kund hos om jag skall vara med och betala kostnader föradministrativ personal hos SJ, som enhgt SJs och personalens bedömning intebehövs? Jag ber,herr talman, att vi också har detta i minnet. Vi måste se det Nr 151 Ändrad regional organisation av SJ förslagsom nu hgger även i det långsiktiga perspektivet. Vi arbetar inte med den härfrågan som riksdagsledamöter och som SJ-anställda enbart, utan vi arbetar medden med hela samhällets blickar på oss, och inte minst kundernas. Varjeviljeyttring i detta samhälle, som pekar på att man skaU betala för någontingsom man skulle kunna slippa betala om rationaUseringen hade fått drivas på ettriktigt sätt, varje förlorad kund för SJ som kanske kan komma atl finnas pålängre sikt får naturligtvis betraktas som en mycket allvarUg sak. i (vpk) kort genmäle: Kommunikationsministern sade förut att jagskulle bedriva ett dubbelspel genom att jag här försöker företräda den lägrepersonalens intressen vid SJ samtidigt som jag gått emot uppfattning beträffande omorganisationen. Jag är mycket väl medveten om hur den lägre personalen hardet, därför alt jag själv i min civila gärning tillhör de utrationaliseradekategorierna och har fått gå från en, som jag tycker, meningsfuU sysselsättningtill en mindre trivsam. Det skuUe väl ligga nära till hands för mig att säga;Visst är det bra att man kan peta bort några byrådirektörer.Kommunikationsministern använde inte det ordet, men det har i det härsammanhanget förts en del agitation mot mig, som innebär alt jag skulle varamotståndare till att SJ får färre byrådirektörer. Som riksdagsman kan jag inte se den här frågan i ett såsnävt perspektiv. Jag är mycket väl medveten om att det måste görasrationahseringar även på den här nivån och att det är önskvärt att så sker. Menjag tror att det kan ordnas på andra vägar; att jag här skuUe la ettomorganisationsförslag, som jag inte kan förstå syftet med, är för migfullkomligt främmande. Oavsett vilka turer som har gjort ifrågan jag vill erinra om att man haft många kritiska synpunkter på förslagetunder utredningens gång - tror jag inte att det är alla medlemmars uppfattningsom kommer till uttryck i den slutliga ståndpunkten. Om man säger tiU människor att den där iKristinehamn är hemsk, nu har han motsatt sig atl det skall las bortbyrådirektörer vid SJ, så instämmer naturligtvis vederbörande. Men nivån på ettsådant uttalande är ungefär av samma art som när finansminister svaradevpk, som uppvaktade med kravet om att slopa moms på maten; "Det är välingen konst att gå ut tiU människor och få ja på frågan om de vill ha bort momspå maten." Den som sätter sig in i fråganmåste förstå, att om man skall la ställning tiU ett omorganisationsförslag kanman inte bara se det ur den synpunkten atl här försvinner några byrådirektörer. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: TiU kommunikationsministern vill jag säga attjag inte har någonting emot göteborgsvitsar, aUra helst när de kommer i sitträtta sammanhang. var detså att aUa tre siffrorna som jag nämnde var rikliga! Ändrad regional organisation av SJ förfrågan,om del var riktigt som jag sagt, att det inte har skett någon egentUgrationaUsering på den regionala nivån, utan bara på den lokala nivån, svaradegeneraldirektör att från den I juU 1962 harrationahseringen på det lokala planet varit , på del regionala och på del centrala planet . Det är en upplysning som vikan dra våra slutsatser av. Kommunikationsministern kom tillbaka till att utskottetinte hade bett om en föredragning från . är detemellertid så alt vi har haft underhandskontakter med departementet. För detförsta skaffade vi in alla remissyttranden i original från departementet,vilket vi ansåg vara motiverat. För del andra gjorde vi en förfrågan hosdepartementet, om del hade företagits någon utredning om delokaliseringspohtiska aspekterna av ohka organisationsalternativ - del somstatskontoret alltså hade ansett önskvärt och fick lUl svar alt så icke varfallet. Allra sist säger kommunikationsministern att man kanskrämma bort kunder från SJ, om man säger nej till en rationaUsering. Vi sägerinte nej tUl en rationaUsering, hert statsråd! Såväl majoriteten somreservanterna utgår ifrån atl rationahseringen skall fortgå, och vi har mångabevis på alt en sådan rationahsering kan ske som en ny utredninggörs. Vi är inte emot en ny regional organisation, men vi har i hkhet medexpertisen på rationaliseringar det ämbetsverk som har tiU uppgift i förstahand atl se till effektiviteten i statsförvaltningen - sagt att vi bör ha enförnyad utredning innan vi gör denna regionala förändring. Detta är min sista rephk, herr talman, och därför får detvara det sista som jag säger i del här sammanhanget. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag vill säga till kommunikationsministernalt oavsett om man heter , eller och oavsett omman bor i , eUer eller någon annanslans, kan man kommamed en eller annan förnuftig synpunkt som kan ha värde även för en kommunikationsminister.1 varje fall vi smålänningar tror inte att aUa de förslag som kommer exempelvisfrån ett statligt ämbetsverk eller från SJ utan vidare är det bästa det ärett drag som vi har kvar från NUs Dackes tid. Herr kommunikationsministern har talat om låsningar. Men,herr kommunikationsminister, vem är det som är låst? Kommunikationsministernhar inte tagit någon hänsyn tih vad remissinstanserna har sagt trots alt de harvarit mycket kritiska, inte minst när det gäller del regionalpohtiskaavsnittet. I sitt första inlägg frågade kommunikationsministern migapropå informationen i , om inte information är viktig. Jo, herr kommunikationsminister,men det var Utet mer än information i . Jag sade så här: " Redan ijanuari igångsatte SJ sin personalplanering med bl. En sådan hölls i , och där informeradespersonalen om de detaljerade planer som SJs förslag innehöU. De lades fram somom det vore beslutat att de skulle genomföras. attpersonalen redan före skulle framstäUa önskemål om framlidaplaceringar." Detta är litet mer än information, herrkommunikationsminister! Vidare talade kommunikationsministern i sill första inläggom en administrativ surdeg som skulle finnas ute i regionerna. Jag måste fråga:Är del en belygsätlning av dem som skall rationaUseras bort? Då ger alltsåkommunikationsministern människorna ute i distrikten betyget C. Ändrad regional organisation av SJ Hert CARLSTEIN (s) kort genmäle; Jag behöver tydligen inte fortsätta atttvista med kommunikationsministern om huruvida det pågår en utredning omutflyttning av SJ eller ej. Vi är tydUgen överens om att del pågår en sådanutredning. Jag har tagit upp frågan av det skälet att bakom kravet påen utredning om utlokaUsering av SJs centralförvaltning ligger regionalpohtiskaskäl. Därför har vi bestämt oss för all söka utreda möjhgheten att flytta utSJs centralförvallning, inte som kommunikationsministern sade ut i skogen ellervad det var, utan vi får väl också bestämma orten, omutredningen visar alt en utflyttning är möjlig. Jag har tagit upp detta problem därför alt när man utrettfrågan om förläggningen av SJs distriktskansher, så borde man också ha övervägtproblemet från regionalpohtiska synpunkter. Då man nu tar upp frågan om SJ;scentralförvallning från den aspekten, hade det varit hka självklart atl manockså gjort det när del gäller SJs distriktskansUer. Del är den koppUngen jagansåg önskvärd. Redan i mitt första inlägg försökte jag motivera mittagerande. Det har sin grund i alt jag tycker alt man vid lokahseringen avdistriktskanslierna inte tillräckUgt mycket beaktat regionalpoUtiskasynpunkter. Kommunikationsministern säger atldel blir försörjningsinrättningar av dislriktskanslierna, om vi inte tar delframlagda förslaget. Jag tycker fortfarande all det är ett olämphgt valt sättatt uttrycka sig. Även om vi skulle komma att behålla den nuvarandedistriktsindelningen, går det atl finna meningsfulla sysselsättningar för demsom skall sitta på distrikts-kansUerna. Dessa behöver inte få karaktären av försörjningsinrättningar.Det går säkerhgen att rationalisera och få fram en vettig organisation, även omvi skulle stanna för det högre antalet distrikt. HerrPERSSON i Heden (c) kort genmäle: Jag har alls inte känt mig irriterad, herrstatsråd. Jag är i stället rent av glad över att statsrådets senaste inlägggick i en helt annan anda än de tidigare. Herr statsrådet frågar hur det skaU bU med SJs kunder. Hansäger atl man kan skrämma bort kunderna om man säger nej till rationahseringar. Jag kan i del här sammanhanget hänvisa till ett annatremissorgan som jag inte tidigare citerat, nämUgen NäringsUvetstrafikdelegation. Jag föreställer mig att denna skaU vara representativ i dettasammanhang. Man säger atl den tänkta omläggningen till större distrikt"kan innebära försvårade kontakter för såväl SJ s marknadsföring,distriktspersonal som för de inom distrikten lokaUserade trafikanterna".SR har helt anslutit sig tiU denna uppfattning. Ändrad regional organisation av SJ Detta ger väl klart belägg för att man har en uppfattningsom är helt motsatt den som statsrådet framförde då han sade sig vara rädd föratt den rationahsering som skulle beslutas skulle skrämma bort kunderna. Jag viU än en gång stryka under, herr statsråd, att ingenhar påstått annat än alt det skall vidtas rationaUseringar. Vi anser bara attdet föreUggande förslaget är dåUgt underbyggt därför att frågan bhvit ensidigtutredd. Av den anledningen har vi föreslagit en ny utredning. Den regionalautredningen, även lokal, hoppas jag mycket av, och jag hoppas att den måtteUgga tiU grund för den avsedda utredningen. Då tror jag att vi kandiskutera den här problemaliken i en helt annan anda och besluta på ett bättreoch riktigare sätt till gagn såväl för SJ som framför allt för en rikligtrafikförsörjning för människorna i vårt land, vilka anser sig ha rätt allkräva detta. Det är kanske meningslöst att försöka kommapå samtalsfot om dessa siffror, i . Han talarfortfarande som om rationaUseringen på regional nivå skulle ha fortsatt årefter år från I 962 och fram till . I mitt första inlägg sade jag all det inte är så. DenrationaUsering på regional nivå som talar om och den statistiksom han använder sig av för hela perioden 19621971 beträffande den regionalapersonalen var tiU sin huvuddel koncentrerad tiU ett enda tiUfälle, nämhgen tUlden förra omorganisationen 1963-1964. upprepar jag det inte mer, del behövsinte. har vi kommit till en ny tröskel där vi också måsteförsöka få regional personal med i rationaliseringen. I stort sett har man frånår 1963 så att säga inte rört vid den gruppen. Jag hoppas att förstår tanken bakom att jag inte kunde acceptera den statistik som hanförde fram. Del skulle enligt ha varit jämna steg irationahseringen meUan oUka personalgrupper inom SJ , men så ärinte faUet. Jag har ingen anledning alt polemisera mot att herrMagnusson i säger att han måste se det här som riksdagsman ochtalar om beskyUningarna mot honom för atl han skulle ha intagit en ställningsom innebär att han sätter käppar i hjulet för att la bort någrabyrådirektörer, som han uttryckte sig. För det skulle han få ta emot spott ochspe ute i landet, sade han. Nej, , det är egenthgen inte fråga omdet. Jag önskar inte vare sig spott eUer spe. Frågan äregentligen mycket enklare än så. SkaU vi ändå inte, innan den här debatten är avslutad, draoss tiU minnes att i princip under alla år som gått efter andra världskrigethar det skett rationaUseringar vid SJ, dag ut och dag in, vUka lett till attdet har rationahserats bort mellan 1 200 och 1 500 människor vidföretaget. Det bhr i det närmaste 30 000 på dessa år. Bara under den tidtrafikutskottet har haft denna proposition till behandUng - jag tror man fickden sedan eUer - harinom andra grupper av anstäUda vid SJ fler än de som berörs ipropositionen rationaUserats bort. Det kan väl inte vara fel, ,att nämna detta. Det gäller grupper som man inte behöver gå till ochfråga om man får rationalisera bort. Det behövs alltså inte diskussionertimtals i för att rationalisera bort dessa människor. Vad som ärunderUgt och som jag har så svårt att förstå är att vi när det gäller en gruppmänniskor, om vilkas eventuella bortrationaliserande på grund avgällande lagar och förordningar skall säga sitt, skaU ha så stora svårigheteratl fatta samma beslut. Det är inte säkert att någon av de talare som tillhörutskottsmajoriteten viU följa det resonemanget och sätta sig in i att dessaandra människor också arbetar vid , har gjort det ,har fått flytta upprepade gånger och har utsatts för samma våldsamma rationahsering.Inte kan de gå tUl och kräva att bh befriade från sin rationahsering.Det går inte, för deras sak skall inte behandlas här. De rationahseras bortändå. De kan protestera hos företagsledningen men det händer inte mycket i såfall. De har bara att finna sig i att i ett föränderhgt samhälle måste det skestrukturella förändringar. Jag begär inte att någon inom utskottsmajoriteten skallvare sig kommentera eller förstå dessa synpunkter som tränger fram hos denbreda, lunga gruppen av SJ-anställda. Det bör ändå sägas, herr talman, innan viavslutar detta rephkskifte, atl om dessa tiotusentals människor hade haftmöjligheter att gå tiU och be om hjälp, när de varitutsatta för hotel att flyttas för tredje, fjärde eUer femte gången, så hade detagit chansen. De hade säkert rest till och frågat: Kan ni intehjälpa oss också att shppa ifrån det här? Men de har inte den chansen, förderas frågor skall inte behandlas här. När vi änthgen rör viden grupp som i stort eUer i varje fall med långa intervaller är befriad fråndelta bekymmer, då blir del dagslånga diskussioner, då bUr del uppsUtandepolitiska diskussioner om detta skaU få ske eller inte. Det är bara del som är så märkUgt, herr talman, att idenna process som måste pågå, vare sig vi vill eUer inte, stannar en majoritetav , borgare och kommunister, helt plötsUgt vid 150-200 människorsproblem och glömmer i samma ögonbhck lusentals och åter tusentals människor medsamma problem vid samma affärsverk. Ändrad regional organisation av SJ Herr förste vice talmannen anmälde att iKristinehamn anhålUt att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterUgare repUk. HerrÅNGSTRÖM (fp); Flera talare har här åberopat 1963års trafikpohtiska beslut att SJ skall bära sina egna kostnader. StatsrådetNorUng har också falUt tiUbaka på detta i sin argumentering. En sak tycker jagbör vara helt klar i just detta hänseende - även om man godtar principerna ibeslutet, kan man ha ohka åsikter om vilka rationaUseringar som skaU sättas in,de skall genomföras och om åtgärderna verkhgen innebärkostnadsbesparingar. Innan jagför en argumentering utifrån dessa frågeställningar då det Ändrad regional organisation av SJ specieUtgäller indragningen av Umeådistriklen vUl jag göra en reflexion. När mansärskUt från norrländskt håU vill ha en bättre anpassning från SJs sida tillövriga lokaUseringspoUtiska åtgärder främst då det gäUer taxepoUtiken stäUer SJalllid fram trafikpoUtiska beslut som ett hinder. Om det verkligenuppfattas på det sättet måste väl SJ skaffa sig befogenheter och resurser altfalla in i den gemensamma lokaliserings-pohtiken. Det finns ju särskilda pengarför stöd till de trafiksvaga Unjerna, men den satsningen måste väl breddas ävenöver andra uppgifter. Jag anser att SJ måste vara-mera aktivt med i denplanering och den samhäUssatsning som det allmänna lokaUseringsstödel innebär. När jag går över tUl att föra en argumentation förbehåUandet av Umeådistrikten viU jag säga tiU statsrådet att det inte ärnågon cynism och inte något partipohtiskt ränkspel som driver mig, utan en djuporo för att den föreslagna indragningen ekonomiskt, psykologiskt och genom attden innebär en försämrad service skall inverka ogynnsamt på utveckhngen i denhär delen av . Beträffande Umeådistriklen utgår jag först från denmålsättning som ligger bakom det nya förslaget och som statsrådet nyssredogjorde för och hur den målsättningen passar in på de norrländskaförhållandena. I propositionen och från reservanternas sida iutskottsbetänkandet föreslås att de nuvarande Umeådistriklen skall överförastill , och med den avståndsproblematik som använts tidigare i debatten sombakgrund kan jag nämna att avståndet meUan och är 27 mU och alt helaområdet omfattar mer än från norr tih söder. Med de avstånd som vi har iNorrland anser jag del självklart alt vi måste ha andra regler än det övrigalandet då det gäller bedömningen av befolkningsunderlag och annatkoncentrationstänkande i frågan om den samhällsservice i oUka former somsamhället skaU hålla medborgaren med. Skall vi någonsin få ordning på denorrländska problemen måste myndigheter och beslutsfattare frän det övrigaSverige acceptera del här förhållandel; jag säger det kanske i första hand medadress till regering och riksdag. Qn man bedömer kraven på transportservice och effektivitetsom viktiga och anlägger en näringsgeografisk synpunkt på den föreslagnaomorganisationen är det en omöjhghet att klara detta inom ett område somomfattar mer än . I målsättningen har också angivils att det börföreUgga ett nära samband meUan näringslivets planering och annansamhällsplanering, där kommunikationsplaneringen är en viktig del, och även idet hänseendet anser jag att den nya organisationen innebär en klar försämring.Del är också mycket klart understruket i de remissvar som inkommit frånregionen bl. a. har industrierna i uttryckt stora bekymmer överden försämrade service delta innebär för deras vidkommande. Här tycker jag får en klar reaktion från kundernas sida, vilket statsrådet efterlyste isitt anförande. Likartade remissvar har kommit från ochlandstinget i , där man klargör att den här försämringen avtransporlser vicen i övre motverkar de strävanden som görs regionalloch från statens sida för att lokahsera nya företag i . Här rör det sigockså om ett försök att skapa gynnsammare förhållanden för de företag som redanfinns där.