prot · FU0957 · 1971-12-31 00:00:00 — Man häller nu aktivt på att föra ut della i verklighetenvia skolöverslyrelsen, som arbetar med all framställa undervisningsmaterial,utbilda de nya lärarna med hjälp av nya studieplaner, fortbilda de gamlalärama etc. Man har utvecklat ell samarbete med olikaandra organ som finns pä della fäll, t. ex. FN-förbundel och SIDA. SIDA harlagit sig an tre olika grupper av ledande pedagoger, forlbild-ningskonsulenleroch melodikleklorer och låtit dem göra utflykter i för all introduceradem konkrel i u-landsverkligheten. Det pägär också vissa direkla projekl för all komma älpåverkan av eleverna. Del kommer fram nya kurser vid universiteten. TRU-kursenom , som har gäll i radio och TV, är etl annal sådant exempel.FolkbUdningsorganisalionerna är aklivi verksamma här. Svenska UNESCO-rädet hardelta under sin bevakning och arbelar med problemel på olika sätt. Utskottet finner inle nägon anledning alt göra den sortensuttalande som äterfinns i reservaiionen. Vi är nalurliglvis fulll medvetna omalt vi inle har kommii liU slutresultatet. Men alla ansvariga efterslrävarmålmedvetet inlernalionalisering av undervisningen. Jag skall sedan övergå lill alt säga någonting om anslagetsom gäUer bidrag lUl enskilda organisationers hjälpverksamhet. Delta anslag harökal successivi och föresläs även i denna proposition fä en rejäl höjning. Iutskottsbetänkandet förekommer tvä reservationer, som båda gäller missionen ochövrigl enskilt hjälparbete. Den moderala reservaiionen önskar all minimiramen idella avseende skall höjas till , alltså en fördubbling iförhällande lill proposiiionen, och vill därtill ha elt ullalande om all varjeär skaU innebära en 25-procenlig höjning, Millenmotionen vUl ha reglerna förtillämpningen av dessa bidrag mera generösa, främsl genom elligängsältningsslöd och en ulvidgning av länderkrelsen. Man har tänkt sig all dänägol religiösl samfund introducerar etl utvecklingsprojekl, 1. ex. en skolaeller ett sjukhus, skall slalen gä in och de försia fem åren la pä sigavsevärda delar av kosinaderna, första ärel, har det sagts, ochsedan en avtrappning av statsstödet under de närmasle fyra åren. För det försia vill jag om delta säga all de pengar somslär lill förfogande för della ändamäl är tUlräckliga. De täcker de akluellaansökningarna. Det har varil en slor uldelning ganska . Det återstårvisserligen åtskilliga projekt som dä inte har fått sina beslul, men det berorbara på att ansökningarna skall kompletleras i del ena eller andra avseendet.Men pengar finns till disposition, Dessulom vUl jag för det andra säga all deregler som gäller är hell rikliga - de innebär alt den bidragssökandeorganisalionen förutsattes själv pälagligl bidra till kosinaderna för insalsen.Del måsle väl vara alt sälla den regeln i fara eller ifrägasätla den, om manverkligen säger att staten skall ta på sig kosinaderna för helaintroduktionsperioden, 1 övrigl kan man fä bidrag tUl byggnadskoslnader, tillutrustning saml numera även UU driflen under en begränsad lid. Man kan 1, o. m,fä bidrag projektering av sädana här projekl. Man kan få detla slöd från slalen lUl olika sorlers verksamheier. DelgäUer inte bara sjukhus, utan del kan gälla även landsbygdsutveckling,livsmedelsförsörjning och familjeplanering. har man ocksä fållsärskill bidrag för s. k. volonlärverksamhet. Att ulvidga länderkrelsen kan låta beslickande. Men detfinns fakiiski ett behov av att kunna ha en viss kontakt med dessa projekt somstaten den 1 aprU 1971 Nr 57 ändå sätter in så pass stora belopp i. Det blir ganska besvärande om Torsdaeen den projeklel ligger i andra världsdelar än där l.ex. I anril1971 verksamhet. Dessutom torde deflesla samfund ha möjlighet att använda --------- ;--------- pengarna just i de länder som här kan komma i fräga och i stället sä all SMHiga u - gg j. gj större egen kostnad i deandra länderna. vecklingsbiståndet .j,.jj . .. tUlägga att i bislåndsdeballernafrågan om slalensslöd lill olika kristna samfund ofla utgör en myckel beiydande del av deballen.Och del är bra - det görs utomordentliga insalser pä del saltet. Jag vUl inteaUs ifrågasätta riktigheten av det, men det kan ändå vara värl all påpeka attocksä andra frivUliga organisalioner arbelar målmedvetet och i växande grad, endel i samarbete med SIDA, andra helt ulan slöd. TiU den första kategorin hör t. ex. det kooperativau-landssamarbelet. Del kan beskrivas tUl sin omfattning helt enkelt genom noterar all kostnaderna för nästa budgetär beräknas tUl upp emol 5 miljonerkronor och fakiiski är någol slörre än moisvarande koslnader förprojeklel när det introducerades i slulel av . Del finns medel hosSIDA för del slöd man avtalat för att täcka viss del av kostnaderna. Del har gjorls en myckel iniressani sammansläUning av desvenska icke-slalliga organens utvecklingsbistånd under är 1969, och en sädankommer för övrigl ocksä . Denna redovisning visar att 145 miljonerkronor pä del här sättet överfördes från lUl andra länder genom olikaorganisationers initiativ. 1 de 145 miljonerna inkluderades 20 miljoner frånslalen de pengarna överfördes genom Svenska röda korset, Rädda barnen,. Vidare fick ell bidrag pä lill en skola. 1 övrigt var del idenna grupp framför aUl olika kristna samfund som kunde räkna sig tUl godo ellstatligt slöd lill sina projekl. Men dessulom fanns del även en rad organisationer som hellulan svenska slalens slöd gjorde beiydande insalser. Jag skall la nägra exempel del är vikligl med hänsyn UU den uppmärksamhet man ägnar en viss del av dessaorganisalioner varje är. FNL-grupperna samlade ihop , som manskickade i väg. Individuell människohjälp , ,LO, , ochStals-tjänarekarlellen tUlsammans , TCO . En delpoliliska partier var ocksä aktiva här; det socialdemokratiska med sinasidoorganisationer svarade för nära . Allt della säger jag för alt sälla in reservalionerna iell vidare sammanhang. Jag har redan lidigare försöki visa alt del inle finnsnägon anledning all bifalla dessa reservaiioner. Jag ber alllsä all fä avstyrkadem. Sedan skulle jag ocksä vilja säga nägra fä ord omfamiljeplaneringen. Den var uppe lill diskussion här före middagsrasten. Vad som återfinns i proposiiionen om familjeplanering är ell konstaterande av den ökning av insatserna pä della område som skell frän de internationella organisa tionerna, Detla kan alltså möjliggöra en geografisk koncentration av det 68 direkta svenska biståndet, precis som utrikesministern nämnde före Men vår pionjärinsats skall nalurliglivs fullföljas. Denvidare utveck- Nr 57 lingen får väl hanleras av vederbörande organ efler allmänna j , . Del finns ingen anledning, såvitt jag förslår, all , 'I 1971 ifrågasätta den saken. Jag återvänder sedan UU frägan om hur vi skall kunna nä enmera F)et stattiga ut-allmän och stadig förankring av biståndspolitiken i denallmänna vecklingsbiståndet opinionen. Jag vUl belysa den frägan ur litet andraaspekler än vad som skett tidigare här. Det är uppenbarl all framgångrespektive misslyckande i de ulvecklingsansträngningar vi direkl medverkar ihar elt klarl samband med opinionslägel. En viktig förslärkningseffekl liggersedan i massmedias intresse för del dramatiska. Har man hillal något mindrebra, någol som gåll snett, dä blir det en stor nyhet. Del melodiska arbelel altkämpa ned alla svårigheler man möler och som man understundom lyckas med ärinte värl någon uppmärksamhel alls. Del är ett banalt konstaterande, men det är också en delav verklighelen då vi skaU vara opinionsuppbyggande. Vi kan inle garanieraframgång. Vi kan göra sä mycket som möjligt för att nä en sådan. Vi mästefortsätta alt salsa pä nya projekl, söka oss fram med nya meloder,experimentera, lära av erfarenhelerna, förfina värderingsinstrumenlen ochsamtidigt informera om vad vi gör, vad pengarna gär . För resten, vad vi gör, var vi gör del, det är inteovidkommande för opinionsbUdningen. Det vel vi, dä vi rör oss ule bland folk,pä möten, på konferenser och varför inte i mindre sammanhang. Föna ärel varfrägan om länderval en slor diskussionsfråga vid riksdagsbehandlingen. Vi nåddedå ell slort mått av enighel. Jag har ingen anledning all inle hälsa del medtUlfredsstäUelse liksom all enigheten ocksä i är är ganska betydande. Men jag skulle ändå med hänsyn tUl alla de citat, som t.ex. gjorde ur den långa skrivning som fanns redanförra årel och som utrikesulskollel ocksä lagil upp i är, vilja la med enväsentlig del, som ocksä fakiiski slär bakom. Citatet härleds fränpropositionen 1970, Där sägs all "den ledande principen, dä lillfälle geslUl en utvidgning eller förnyelse av den länderkrets lill vUken del direktabiståndet koncentreras, och vid fördelningen av biståndet meUan dessa länderbör vara att främja uppnåendet av det dubbla mål som uppställts för värlutvecklingssamarbete med . Del är därför nalurligl att iförsia hand söker samarbela med länder, vilkas regeringar i sin ekonomiska ochsociala politik slrävar efler all genomföra sådana strukturförändringar somskapar förutsättningar för en utveckling präglad av ekonomisk och socialutjämning," Och sä fortsätter man: "Vid utbyggandet av vårl direktabislånd bör vi därför enligl proposiiionen gradvis åstadkomma en förskjutning,så att nya insatser i första hand kommer i fråga i sädana länder," Del är alltså ett faklum della. Del var ocksä rikligacitat som ålergav, och jag viU inle la bort dem ur protokollet. Men det uttalande jag citerat är också väsentligt. Målsättningen att nå inte bara ekonomisk utveckling avläst i brullonalionalproduklen utan i inkomst utjämning och social utveckling uppfattas här hemma i breda kretsar som något mycket viktigt. Allt vad vi gör i fräga om planering prövas nu mol den målsättningen. Det är förvisso inte så lält. Del leder oss till all börja 69 den 1 aprU 1971 Det statliga ut-vecklingsb is landet slälla uppvillkor, och många har ju stäUt sig tveksamma UU att vi gör det. Del ärpålryckningar, har man sagl. När vi uppställde villkor i förforlsältningen av CADU, passade inte detla. Men vi möler samma problem överallt. Skall vi genomföraelt mejeriprojekt i , som gär ul pä att samla upp mjölk bland småbrukare,sä är detta bra så lUI vida att vi siöder småbrukarna - del är en socialgärning - men när denna mjölk skall distribueras i den stora staden och deninte när nägra andra än de förmögna, eflersom del är dessa som köper mjölken iIndien, ja, då är del inle längre en social insals. Del är aUlsä ett problem.Skall vi ulföra en vallen- och avloppsanläggning i , uppslår frågan vUkendel av staden som kommer att få nytta därav, vilka människor näs. När viförsöker säga att del bör vara vanliga fatliga människor som fär del av dellablir svarel: Ja, del är bra, men kan vi fä IDA-folkel all fatta vad vi menarmed våra frågor om de sociala konsekvenserna av elt sådant här projekt, fä dematt förslå all den här insalsen om möjligt ocksä skall hjälpa slummens folk.Men trots delta fär vi gä vidare i vär upplysningsverksamhel om dessa sväraproblem bäde borla och hemma. All kunna göra irovärdigi all våra insalser när de faltigamänniskorna i de länder där vi arbelar och all de syflar lill all höjalevnadsnivån från bollen i samhällel, ger oss stöd hos mänga. Sädana anslrängningar är inle lätta här hemma, och det ärinle enklare i utvecklingsländerna. Växlande möjligheter råder i de länder vikommit all välja för samarbete. har kommii all uppfattas som elt land som läggersärskild vikt vid en bred lyftning av hela folkel. Man gär ut med en utbildningpå bred front, man lägger stor vikl vid landsbygdens ulveckling, man strävarefter att ge hälso- och sjukvård äl aUa, för alt ta några exempel. harsamtidigt svåra problem. Ett ensidigt näringsliv, starkt beroende av avnämaretill sockerproduktionen, svårigheter att få köpa nödvändiga varor etc. DärlUlhar man hafl en avtappning av utbildade. Man är utsatt för en blockad somavskärmar frän ell frill umgänge med olika länder. När nu moderata samlingspartiet släUer sig alldeles vidsidan av idén att utveckla elt biståndssamarbete med , finner jag delmyckel svårbegripligt. Del är ju fakiiski i delta fall fräga om att avbryta eltsamarbete som har börjat. Jag skall inte i detalj gå in på de planer som finns, menjag tror de är värda stöd, är etl fatligl land, men del är inlelillräckligl fattigt, enligl moderala samlingspartiet. Del är rikligl att Cubainle tUlhör de fattigaste, men jag tycker inle vi behöver ha dåligt samvete fördel, Fatligdomskrileriel som är uppställt skall inle gäUa i alla sammanhang,Dessulom gäller del ju för flera av de andra länder vi ulvecklar samarbete med. Jag anser att del är helt fel att avbryta de konlakler somvi här har börjal med ell land. En viklig sak är all vi inle bara själva skallsamarbela med , ulan att vi också har fört in FN-organ som och isamarbete med della isolerade land. TiU sist skulle jag vilja myckel korl säga all del finnsytterligare en reservalion om länder, och den handlar om och Botswana.Den har fleraredan talat myckel varmt för. Del är en reservalion som vi socialdemokrater harmycket svårt alt förslå dä utskollel skrivit utomordentligt positivt för enulveckling av bislånd i dessa länder. Jag kan väl avslöja all det var försl när trycket kom somvi fann en reservation pä denna punkt. När man fär en reservation trots enpositiv skrivning ger del intryck av oenighel som inte finns. Jag vUl verkligenundersiryka all hela utrikesutskottet önskar att planeringen för elt större ochmera utvecklat samarbele med och skall komma tUl stånd. Allra sisl viU jag gärna ta fram den beställning somutrikesutskottet nu föreslär att göra, all regeringen i en näraframtid i lämpliga former skaU delge en helhetsbild av den planeringsom pägär för all med tillämpning av de tidigare fastställda principernaulvidga kretsen av länder som mollar svenski bisiänd. Försl pä grundval av ensädan redovisning av planeringen kommer all kunna la slällning tUlkonkreta förslag om utvidgning av mottagarkretsen. Jag tror della blir enUtomordentUgt viktig sak. Dä kan vi komma ifrån den litet slumpartadebehandlingen av olika mer eller mindre underbyggda propåer om nya länder allsamarbeta med. Vi får i stället i ett sammanhang ta ställning lUl vad delta kaninnebära när man skall tUlämpa de av oss lidigare fastställda principerna. Jag ber att fä yrka bifall UUulrikesulskollels belänkande på aUa punkler och avslag på alla reservaiioner. dén 1 aprU 1971 I detla anförande instämde (). () kort genmäle: sade att det snällt saglvar fulll av luft i reservationen 12 beträffande älgärder förinternationalisering av undervisningen. I utskottsmajoriletens skrivning räknas upp allt som görsför internationalisering av undervisningen. Där står att frägan lagils upp iplaneringsrädet för utbildningsfrågor, alt statsministern har talat om den vidskolveckan, att del förekommer aklivileler i och att fräganhar lagits upp av universitetskanslersämbetet, , , och Svenska UNESCO-rädet. Det är överväldigande all del finns inlresse från sä mängahäll, men detta visar nägol av dUemmat. Del görs alllsä en massa salsningarhär, men vi kan inle avläsa nägol resullal av alll della. Det är ju resultatetav satsningarna vi vUl ha. Del är slora pengar del gäller här ocksä, och vimåsle söka förklaringen lUl varför salsningen pä en internationalisering avundervisningen inle leder tUl en internationalisering av undervisningensresullat. Det är bredden vi mäste få fram, inte mängden malerial som går ul,ulan mängden människor som upplever all de fär veta någonting om dessa frågor. ( ) korl genmäle: Först vUl jag säga all jag inle länker hällapå med att repUkera under kvällens lopp. Del är mänga lalare anmälda, och vihar redananvänt en hel del lid della myckel vikliga ämne. Men var myckel intressant ur tvä synpunkler, och därför har jag begärlreplik. Jag vill försl nägol kommenlera vad hon sade omfamiljeplaneringen och sammanstäUa del med vad utrikesminisiern sade i sinsista replik före pausen. sade, alt när han har lalal omgeografisk begränsning av familjeplaneringen var del endasl i jämförelse meddel antal länder som vi skulle ha gått in i med sådana projekt om andra organinte hade gjort del. Det var alllsä ingen begränsning i förhållande Ullnuvarande antal, och del var inle etl stopp för ökning av antalel länder i vUkavi skall bedriva familjeplanering om jag nu fattade honom räll. Jag skallverkligen kolla vad som stär kvar i protokollet. säger att självfaUet skall den svenskapionjärinsatsen fullföljas. Del finns ingen anledning ifrågasätta detla.Slulsalsen blir all inle kan överge ell effeklivl arbelande projekt ietl land såvida inte nägon annan gär in och vi kan tro alt det blir likaeffeklivl. Jag har begärl ordet inte för alt främstpolemisera - det är Uka bra att jag erkänner det på en gång mot huvuddelen avfru anförande. Jag viU i släUel inslämma i slora delar av den,som jag lyckle, aUdeles utmärkta analys av den problemalik som vi slär införnär del gäller all klargöra för svenska folkel vad bislåndsfrågorna belyder. Detvar en aUdeles utmärkt skUdring av värt läge, och där är vi i samma båt, aUa visom arbetar i detta hus för dessa frågor. sade t. ex. alt om inlressel är svallpä en del häll, sä är det ingel skäl för all inle försöka driva på utvecklingenså all vi fär ett större bistånd. Jag ber också att helhjärtat fä instämma idetla. Det var myckel bra alt jag pä detla sätt också fick markera all vi islora delar verkligen är överens i dessa frågor. Herrtredje vice talmannen () korl genmäle: sade sig vara förvånad överatt moderata samlingspartiet inte ville slälla sig bakom biståndet tUl ,Jag håller med om att fatligdomskrileriel inte får vara det enda kriterium somvi har när del gäller att ulse bilaterala bisländsmollagare. Vi har en vissrörelsefrihet i det avseendet. Vi är inle nödsakade att bara söka ut defattigaste länderna, som t. ex. , utan vi skall naturligtvis kunna sökaoss fram efter andra linjer också. Men fatligdomskrileriel är ändåbetydelsefullt i högsia grad för övrigt när det gäller utvecklingsbistånd,och har faktiskt ungefär fyra till sju gånger sä stor inkomsl per invånaresom de länder i övrigl som vi normall lämnar värl bisiänd UU. Del är aUtsä ett uppseendeväckande avsteg frän värlnormala mönster, oeh det är sä myckel märkligare som de modernare lankegängarnainom FN, som de har tagit sig utiryck i Jacksonrapporlen, Pearsonrapporten ochTinbergenrapporten, speciellt har understrukit belydelsen av alt man skaU läggahuvudvikten av biståndet på de fattigaste, på den grupp länder som är sämstställda. Man fär alltså inlryckel att del är andra moliv än bisländsmotiven somär de drivande när del gäUer biståndet lill , Deparlemenlschefenanför i statsverksproposilionen all utvecklings- samarbelelbör baseras pä "en grundläggande samsiämmighei i fräga om värderingar ochmälsällning". Del är väl ändå inle delta vi skall ge uttryck för genomsamarbele med . () korl genmäle: Jag lar försl upp den reservalion sommiltenpartierna avgivit och som gäller och . Jag är glad överden deklaralion som gjorde här och som starkt markerademajoritetens inlresse för dessa länder. När man läser majoritetens skrivningfär man etl inlryck av all majoriteten egenlligen är ganska nöjd med vad somhar gjorls, och del var därför reservaiionen kom. Vi ville gä ulöver de planeringsramarsom existerar för de båda länderna. Om nu betyder att ocksä majoriteten är beredd att göra del, lar vi del som enframgång. Den andra punkten jag ville la upp är informaiionen. vUl ju som vi andra slä vakl om enskUda organisalioner, I säfall lycker jag bara alt del är litet ologiskl att försvara den prutning avSlDA:s äskanden som har skell belräffande informationen, eftersom den kommerall drabba bidragen jusl liU enskilda organisationer. Man kommer ju med detanslagel knappl all kunna upprätthålla nuvarande nivå, eftersomkostnadshöjningarna äter upp ökningen, Långtidsplanen hänvisar också lUl, Jagfinner inte att det är nägol samband. Del skulle väl vara en fördel förSIDA, om man där fick slörre erfarenhei och hade mera anslag när man näsla ärskall presentera långtidsplanen. Vi har väl ingen anledning att hälla igen påinformalionskoslnaderna nu därför all en långlidsplan skall komma. Jag kan hell inslämma, fra lalman, i de ord som SIDAanvände i sina petita för att molivera del höjda informationsanslagel, nämligenföljande: "Om andra industriländers biståndsvilja försvagasunder trycket av egna problem, kan den svenska opinionens troligen ganskabräckliga grund visa sig ohållbar." Del är därför vi vill höja anslaget, och jag antar att detvar därför som också stödde det i SlDA:sstyrelse. Jag hoppades bara att vi kunde ha fäll samma besked här . () kort genmäle: diskuterade ylleriigareinlernalionalise-ringen av undervisningen. Jag tror inle all vi kommer sämycket längre. Jag har slor respekl för hans ärende all få stånd eninlernalionalisering av undervisningen. Jag vill bara påstå all ulskottet harvisal alll vad som är i gäng pä detta område. Det behövs ocksä framställning avmalerial, men del är givel all del inte hänl något förrän deninternalionaliserade undervisningen har nått eleverna i deras medvetande och påverkarderas aUmänna kunskapsförråd. Men vi får väl ta litet tid pä oss. Det viktigaär väl ändå alt man gör dessa samlade anslrängningar som jag lidigare försöktbeskriva. inlägg har jag egenlligen inte någonanledning att kommentera. Han fär nu läsa protokollet, både vadulrikesminisiern och jag sagt om familjeplaneringen, och sä avvaklaulvecklingen. den 1 aprU 1971 3* protokoU 1971. den 1 aprU 1971 ge någraandra råd pä den punklen. Om de reservationer som talade för vill jagsäga alt utrikesutskottet i sitt utlåtande om och redovisarfakta om utgångspunkterna för en vidare planering. Jag har sökt visa vad detavses med denna planering. 1 fräga om informationsanslaget pä är delnaturligtvis beslickande att säga all jag lalar för informaiion men att jag ärmed om att stryka ned anslaget. Jag anser emellertid att vi inte fått fullverkningskraft genom samarbetet med olika organisalioner för att fä demsom,medarbetare i denna vikliga uppgifl. Jag gör gärna denna bekännelse. Det ärmöjligt all om vi sparar dessa ett är sä kan vi med en bällreordning göra dessa värda mera än om vi försöker portionera utdem nu med de metoder som vi har. skulle jag tUl vUja säga alt jaginte tror all vi kan bli eniga om vär uppfattning om . Del Ullhör de frågorom vilka jag sade all vi inle skaU lålsas all vi är eniga, ly det är vi inte. Hen Virgin sade i silt anförande all en del avsocialdemokraternas göranden och låtanden var betingade av imikespolitiskabevekelsegrunder. Jag kan slälla motfrågan: Är inle stäUningstagandet tillCuba frän moderata samlingspartiels sida ocksä i sä fall betingat avinrikespolitiska bevekelsegrunder? Och kän inle, , se nägon fördel iall medverka att bryla isoleringen omkring etl land, det må vara vilket somhelsl, men i della fall ? HenWIKLUND i (fp); Om känner sig besvikna över i-ländernasbiståndsinsatser hittUls och över alt insatsviljan tycks tendera alt minskaredan i själva upptakten av del andra ulvecklingsdecenniel, är del mänga ellerborde det ätminsione vara mänga inom i-länderna som känner direkl sorg över attvi alllsä tycks kunna skymta en sädan tendens. Jag tänker givelvis för vårleget lands vidkommande pä de av en viss, kanske t. o. m. växande opinionunderstödda antydningarna om all vi nog inte kan hälla ens den 25-procentigaökningslakten, och della i ell läge dä vi mäsle väsentligt öka denna takl om viskaU nå enprocenlsmälet 1975. Vi tenderar egenlligen därmed all nägol justeraen allt vikligare del av vär utrikespolitik, eftersom biståndspolitiken blivitetl viktigt inslag i utrikespolitiken och för övrigt även i vår säkerhels- ochförsvarspolitik. Jag tänker pä förra årets i och för sig ofullgångna beslut ombistånds- och katastrof ut bildning som alternativ lUl värnpliktsutbUdning.Detla beslul fattades med försvarspolitisk motivering.