prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — De uppkomna konkurrenssvårigheterna och kostnadsbekymrenhar under de senasie åren drivit fram en ökad koncentration lill ell mindre Trols denna ulveckling kan man räkna med all kvarvarande förelag ärutlämnade lill en ganska osäker framlid. I samband med den fortsatta sUukluromvandlingen kan manvisserligen peka pä att hushållsporslinsinduslrin är en förhåUandevis lilennäringsgren med omkring 1 400 anslällda. Efler vidiagna personalinskränkningarhar dock det slörsla företaget inom branschen -Rörstrands porslinsfabriker fortfarande ca 600 anslällda. Personalinskränkningen vid detta företag ochandra friställningar inom näringslivel i kommunen har bl. a. medfört att vi nukan noiera en rekordhög arbelslöshel i Lidköpingsområdet. Vid den senasiemänadsräkningen var del 450 arbelslösa, av vilka mer än 200 var över 50 är. Denhöga arbetslöshetssiffran orsakas främst av personalinskränkningen vid Rörstrandsporslinsfabriker. För alt pä sikl kunna råda bot pähushällsporslinsinduslrins problem och säkra sysselsättningen för deanställda bör produktionsresurserna i större utsträckning inriktas pä de delarav sortimentet sorn kan påräkna en slabil och expanderande marknad. För allskapa en sädan utveckling krävs bl. a. samlade insatser pä exportmarknaden. Detär i detla belydelsefulla arbeie som ett statUgt stimulansbidrag, i försia handgenom exporlfrämjande åtgärder, skulle kunna stödja hushällsporslinsinduslrinssträvan all skaffa sig slörre marknadsunderlag utanför vårl lands gränser. Även om näringsutskottet har avvisat våraförslag är jag ändå ganska tillfredsställd med utskottsbetänkandet. Man harexempelvis hänvisat industriministerns svar pä en av mig framställdinterpellation om undersökning av den svenska hushållsporslinsinduslrin.Utskottet skriver; "Chefen för induslridepartemeniel uttalade emellertid iinlerpellalionssvar all avvisandet i dagslägel av särskilda näringspolitiskainsatser för porslinsindustrin inle uteslöt behovet av en konlinueriigbevakning av ulvecklingen inom branschen och en beredskap att ingripa medåtgärder om så skulle visa sig nödvändigt. Ulskoilei lar fasla på dellauttalande av departemenlschefen och vill dessutom framhålla all Kungl. Maj:lvid fördelningen av exporlslöd ur del ovan under punkten 6 behandlade anslagelFrämjande av utrikeshandeln m. m. kan lillgodose önskemål frånhushällsporslinsinduslrins sida." Självfallet hoppas jag alt näringsgrenen i forlsällningenkommer all få ekonomiskl slöd för exporlfrämjande åigärder under dennaanslags-punkt. Efter utskottets uttalande kan man säkerUgen ocksä utgå från attrealistiska exporlprojekl från hushällsporslinsinduslrins sida kommer attprövas välvilligt. Jag vill lill sisl uttala den förhoppningen altdepartementschefen och hans medhjälpare medverkar lill all öka branschensexportverksamhet. Exporlfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin HerrSVANBERG (s); Jag tror inle alt det finns nägon ledamot idenna kammare som inle är medveten om den svenska glasinduslrins bekymmersammaläge; lät mig gärna deklarera del. Vi som tillhörde statsutskollets femte avdelning gjorde i samband med behandlingen av proposiiionen om elt särskilt slöd lill Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin exporlanslrängningarför lexlUindustrin och den manuellt arbelande glasindustrin en resa i Smålandoch studerade dä en hel del av glasbruken där. Jag är nu angelägen om altframhålla alt vi då konstaterade, alt man hade mänga bekymmer inom branschen.Men del fanns ocksä ell myckel slort behov av ralionaliseringsälgärder och aven strukturrationalisering, som bara har dröjt alltför länge inomglasindustrin, och etl oerhörl behov av samarbete, som man lidigare lyvärrsaknat i hög grad. Vi har en mängd mycket smä, icke rationella glasbruk, ochdel skapar stora problem. Jag vill uttrycka sanima förhoppning som flera lidigarelalare har gjort, nämligen all vi måtte kunna bevara en svensk glasinduslri häri landel. Där mäsle emellerlid lill många åtgärder, inte bara en ökning avexporten ulan ocksä myckel annal. Men jag är överlygad om att vi kan klara densaken. Någon talade här om att amerikanerna hade velat köpa vissaglasbruk. Ja, jag har ocksä sell den uppgiften i tidningarna, och jag skallinte kommenlera den pä annal säll än sä, att det väl inte lyder pä alt densvenska glasindustrin skulle vara dödsdömd. Jag föresläller mig nämUgen altamerikanskt kapiial inle skulle vara intresserat av alt söka la upp en industrisom med säkerhet gär omkull. Amerikanerna ser väl i sä fall möjligheler altulveckla den - om de nu är eller har varil intresserade. Slut med kommentarernaom den saken. Vi kan också erinra oss all det bara är drygt etl halvårsedan vi behandlade denna fråga senasl. Dä gällde det en proposilion omsärskill slöd exporlanslrängningar för TEKO-induslrin och den manuellaglasinduslrin. I del sammanhangei beslöl all slälla medel Ullförfogande för särskilda exportfrämjande ätgärder jusl för glasinduslrin.Beloppet var I 1/, och av del ulgår ungefär en- 1/2 miljon iårets slal. Maj:l föreslär nu all ungefär samma belopp skall ulgä näslaär, och för del Iredje försöksärel blir beloppel i storl selt detsamma. Det rörsig bara om en skillnad på något liolal lusen kronor mellan de olika åren.Dessa exporlanslrängningar har inle lett till några resultat, vilketär ganska självklart eftersom åtgärderna har vidtagits så . Den försiaulbelalningen för en aktion av detla slag gjordes , ochföljaktligen kan ännu ingen ha nägon säker uppfattning om vad detta slöd kankomma alt belyda. Jag hoppas dock all del komnier all fä slor belydelse. Någrasäkra besked kan man emellerlid ännu inle få fram i del fallel. Eflersom vi så beslöl om , det är inle mer än drygt ell halvår sedan, finner jag del hellopäkallal all vi nu i början av späder pä vad riksdagenbeslöl om . 1 stället bör vi fullfölja beslul, noggranl iakllaulvecklingen och se vad som händer. Vi bör ocksä uppmärksamma all del inte bara är genom deltaanslag som vi hjälper till i exporlansträngningarna. Vi beslutar i och med dethär belänkandet alt ett betydande belopp skall satsas pä handelssekrelerarna.Handelssekrelerarkonlorel i 1. ex. kommer all fä alldeles speciellauppgifler när del gäller all hjälpa lill med export av svenskt glas; det sker helt analogt med vad som sades tidigare, nämligen all amerikanernaär intresserade av denna vara. Vi kan ocksä peka pä alt handelssekreteraren iVästtyskland kommer att ha särskilda uppgifler i arbelet med just denna export.Den här stödverksamheten är alltså inte den enda punklen där samhället hjälperUll, och jag har med detta konstaterande bara velal påvisa att man fränsamhällels sida är mycket inlresserad av detla. Man har beslutat sig för enförsöksverksamhet, och den bör självfallet följas upp innan vi börjar ändra päden. Följaktligen tillstyrker vi proposiiionen på den punklen. Det finns ytterligare en punkl där reservanlerna vill haen ändring lill sländ. Man lalar om all man vill ha mindre reslrikliva reglerför användandel av de här pengarna. Del var som log upp del. Däär det väl all peka på all del finns vissa internationella regler i samarbelelmed EFTA om hur ell land får gynna sin egen export. Vi fär inle utbetalasubventioner eller något sådant för exportvaror, ulan medlen skall vara avseddaför alt läcka Iröskelkoslnader av direkl inilialkaraklär såsom kostnader förmarknadsundersökningar, upprättande av marknadsplaner, anpassning ellerutveckling av produkter för exportmarknad. Man kan inle utan vidare rucka pä dessa gränser och göradel möjligl med en behandling från fall lill fall av vad som är liUälel ochinle Ullälel. Ulskoltet finner därför att vi ocksä här bör följa proposiiionen. Det har molionsvis yrkals pä en höjning av anslagel med 2000 000, vilket man senare i reservaiionen har prutat ned tUl 500 000. Jag villpä den punklen bara säga all jag finner det opäkallal all under pågåendeförsöksperiod höja anslagel på detla sätt. talade om en moiion han väckt om porslinsinduslrin.Utskottet pekar bara pä all här finns möjligheler alt gä andra vägar, ochKungl. Maj:l har ullalal sill inlresse för all följa denna fråga. Jag förslårdärför alt kan ansluta sig lill ulskollels skrivning. Med della ber jag all fä yrka bifall lillulskollels hemställan pä denna punkl. Exporlfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manueUt arbetande glasindustrin HenFAGERLUND (s): När vi frän lar upp problemel med glasindustrinoch dess 3 500 anslällda kan del väl för mänga synas vara en lilen fråga i detslora sammanhanget. Man lycker kanske all det inle är så vikligt hur del gärmed den. Men vi som är från bygden vel att glasindustrin har myckel storbetydelse för de utkomstmöjligheter som finns i de smä samhällen som äruppbyggda kring den manuellt arbetande glasinduslrin. Första gängen denna fräga kom upp i var 1967 isamband med moiioner med i och mig som första namn. Där begärdevi en ulredning om de speciella problemen inom glas- och träindustrin - i dagdiskuierar vi bara glasindustrin, men läl mig säga alt jag tror all Uäindustrinkommer att bli nästa TEKO- och glasindustripro-blemalik i della land. Vi pekadevid det lillfällel pä den ensidiga lokaliseringen, men vi visade ocksä päframälsyflande åigärder och på möjligheterna lill en ökad export. Vi lalade omkapilalbrislen inom förelagen och de små enheterna och ville ha en ulredninglill sländ som Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin log upphela problemaliken hur man skulle kunna sälja svenski glas i utlandet. Vi haderedan dä siktet instäUt på att del skulle äga rum ell samarbele kring dessaproblem. Bankoulskollel behandlade ärendet och föreslog allmolionen lämnades utan ålgärd; man ville inle ha en riksomfatlande ulredning.Men man gav länsslyrelsen näslan i uppdrag all göra utredningar om såväl glas-som träindustrin. Några glasbruk - det var de största - log ell egei iniliaiivoch gjorde en ulredning som presenterades och som kom fram lill resultat somjag skaU äterkomma lill. Men denna ulredning underkändes av alla andraglasfabrikanter i landet. Dessa tUlsatte en ny utredning med direktör ledare. Den ulredningen presenterade sitt resullal 1970. Skilde sigresultaten av dessa tvä utredningar pä någol säll frän varandra? Nej, inle ettdugg! Båda utredningarna kom fram lill att man hade en överproduktion, all maninle hade lyckals på exportmarknaden, all del fanns alldeles för många smäförelag och all del behövdes fusioner, rationaliseringar och samarbete. Mellan dessa uiredningar gick något mer än elt är etl årsom hade varil värdefullt för samarbetet inom glasinduslrin. Del är därför viupplever dagens problem i della sammanhang. Del är inte, som , bara importen, del höga koslnadslägel, där 60 proceni gär lill löner,och den ökade momsen som är orsaken till glasinduslrins problem , ulan detär denna brist pä samarbete. Varie gäng vi diskuierar glasinduslrins koslnader,skjuls lönekostnaderna i förgrunden. EnUgt Statistisk årsbok ligger medellöneninom induslrin för män pä 11:10, medan den i glasindustrin är 10:65.Glasinduslrin är alltså inle en höglöneinduslri - om nu någon skulle tro det -och det lycker jag är viktigt att påpeka i delta sammanhang. Del har här lalals om alt ett samarbele har kommit i gängoch om det stöd som gavs . Jag behöver inte uppehäUa mig vid den saken det gäller en försöksverksamhet pä tre är, varav det har gått knappt ett är.Det är väl rikligl alt vi har början lill elt samarbele, men faklum är all deIvä slora samarbelsgrupperna Åforsgruppen och Orreforsgruppen med Sandvikensglasbruk i Hovmanlorp - inle har bildats efler del all glasinduslrins problemuppkom. Del är gamla gruppbildningar - Åforsgruppen har exisleral ,och vad belräffar och har dessa sä långl lillbaka som jagkan minnas utgjort ell enda förelag. Vad är del dä som skett? Om man räknar bort de 1 200 somjobbar inom Åfors- och Orreforsgrupperna, finns det 2 300 glasarbetare inom denmanuellt arbetande glasinduslrin. Bland de förelag, inom vilka dessa 2 300 äranslällda, har Ivä gmpper slulil sig samman. Inom dessa grupper finnslillsammans 665 arbetare. Kvar finns alltså ungefär 1 500 arbetare i företagsom stär utanför varje som helst samarbele. Det är där jag tycker helaproblemet med glasinduslrins framlid ligger. SkuUe vi inte kunna åstadkomma enlösning genom etl samarbele när del gäller alt gä ut med del svenska glaset pämarknaden? Det har sagts all del svenska glasel är känt, och jag har ingenorsak all inte slä vakl kring glasindustrin eller alt motsälla mig förslag omätgärder för all hjälpa denna; vad som kan göras för glasinduslrin i della avseende kan, som man säger, verka som en snöplogför andra industrigrenar. Men den svenska marknaden kan inle la emot dagensproduktion inom den svenska glasinduslrin, och därför måsle man gä samman föratt pä världsmarknaden presentera en svensk kollektion. Det Ugger kanske mycket i vad som sägs pä fackligthåll i om del tUllänkta amerikanska engagemanget i glasbruket där.Även jag kan hysa oro för all amerikanskt kapital lar hand om ; vi vetvad som skedde med Bergdala glasbruk, vars amerikanske ägare med korl varselläl brakel gä i konkurs. Pä fackligt häll i anser man attglasinduslrin i siorl skulle vinna mest pä all alla bruken samlades under enhatt, sä all induslrin gemensamt kunde gä ul pä marknaden med etl brell ochaUsidigt sortiment. Det är fakiiski vad den behöver göra i detta sammanhang. Om jag trodde pä att dessa skulle lösaproblemen för oss nere i sydösira , är del givel alt jag skulle siödjadel förslagei. Men i och med all man, trots de klara utredningsresultat somvisar all del mäsle komma stånd ell samarbele, ännu inte har hunnit längrepå den vägen, anser jag all ylleriigare ell budgeiår bör fä förflyta ulan attdetla anslag höjs. Men om ell samarbele verkligen kommer UU stånd och om detblir brist pä kapital när del gäller all presentera svenskt glas, dä skaU jagåterkomma belräffande frägan om ell större stöd till glasindustrin. När del gäller själva bygden är problemel ensidigheten iinduslrin. i Glömminge talade om tjusningen hos glasinduslrin.Jag kan hålla med honom, men det är faktiskt ingenting som folk kan leva av därnere i sydösira . Vad vi behöver är en mera differentierad induslri, somger ännu flera arbelsUllfällen för de där boende och som inle är sä känslig försvängningar i konjunkturen som den induslri man har. Flygfors och Måleräs glasbruk har gått i konkurs.Mäleräs skall fortsätta i mindre skala. Vad del blir av Flygfors vet man inle;det kanske lägges ned . Där har ställts i utsikt vissalokaliseringsmedel för att ge nya arbelstillfällen. Vad vi är verkligtinlresserade av i denna bygd är att vi inte blir beroende av bara en induslriulan all vi också fär möjUgheler lill en mera differentierad induslri ochstörre valfrihet i fräga om yrke. När del gäller glasindustrin krävs ell ökal samarbelemellan förelagen sä all de kan gä ul och presentera svenski glas säsom enenhet, en glasbruksdisponent förklarade för oss 1967 all glasbruksägarnaalltför länge hade levt i den tron all de var kejsare i silt eget rike. Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriema samt den manueUt arbetande glasindustrin HerrHOVHAMMAR (m): Jag skall försl knyta an litet lUI vad herrSvanberg här sade. Jag fattade hans inlägg såsom myckel positivt UU denmanuella glashanteringen. Han nämnde också liksom att ell behovav rationalisering och samarbele föreligger, vi har inom branschenuppmärksammat detta. Jag framhöll i mitt inlägg här vissa synpunkler sombevisade alt vi har ell sådant samarbele. Vi går ul päexportmarknaden i olika grupper. Det är ell bevis pä att vi kan samarbela. Delföreslär fusioner inom olika bruk. Del är ocksä ell bevis Exporlfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manueUt arbetande glasindustrin på alt ettsamarbete kan komma till stånd. Del är väl sä inom mänga branscher att mun skulle önskault elt sådant samarbete hade kommit tidigare, men där det inte skett får munväl konstatera all det är bra att samarbetet kommer . Jag kan försäkra er allvi frän glasbrukssidan är fulll införstådda och medvetna om att chansenlör oss all klara oss hell enkelt är att samarbeta. Jag tror inte man behöverhysa några farhågor pä den punkten. Vi har, säsom nämnts, hafl en hel del uiredningar. De hari siorl sell givil samma resullal. Jag Iror för min del inle all man kan kommasä värsl myckel längre med flera uiredningar. Vad som behövs är heltenkelt handling. Jag nämnde i milt tidigare inlägg alt lönerna självfalletupptar en betydande del uv våra kostnader, eftersom del här handlar om eltkonsthantverk, som inle kan använda så mänga maskiner. Vi har lyckals -del får jag väl säga säsom glasbruksman - all höja lönerna högst väsenlligiinom glasinduslrin. Jag Iror alt från kan hälla med migpå den punkten. Vi ligger rätt bru till vid en jämförelse med andrabranscher. Därför är del numera inte så svärl att rekrytera arbetskraft som detvar förul. Jag lycker della är glädjande, och det bevisar ocksä all induslrinhar livskrafl. Vi behöver skickligl folk - goda hanlverkare - och sådantfolk är vi villiga att betala. Men jag vill ocksä nämna utt vi har vissasvårigheter när del gäller konkurrensen. Kostnaderna pä lönesidan är betydligtlägre i andra länder. Om man säger all indextalet för en svensk glasarbeluresgenomsnillslön är 100 och gör en jämförelse ligger motsvarande löner i Danmarkpä 86, i Finlund pä 67 och i pä 87. Del är 1969 ärs siffror. De sägerkanske en del om läget. man till öststater och undra konkurrerande länder,som vi hur att konkurrera med, rinner man all löneskillnaderna är ännu merutslagsgivande. Trols della tror jag emellerlid all vi skull kunna klaravär glashunte-ring. Vi har skickligt folk; dugliga hantverkare bru designersoch vi är ocksä pä väg att lösa samarbetet bäde när det gäller fusioner ochexportakliviteter. Jug tror därför att vi kan se framtiden an med visslillförsikl. säger, att om det blir brist pä kapital ärhun villig att hjälpa till. Jug tackar för det löftet och vill relurnera detoch säga, all från hur en rejäl chuns allhjälpa lill genom ult stödja reservationen. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag skall älerkommu lill lönerna ännu engäng. Det är riktigt att lönerna inom den manuelll arbetande glasindustrin engäng i tiden läg pä jämförelsetalet 87. har de svingal sig upp till98-99, men är inte lönerna höga. Del är emellertid gunskusjälvklart alt de relalivl selt - därför all det rör sig om hantverk - tar andel av vinsten. Jag har sugt här att jag är redo att medverku, omglusbruken visur verklig vilju lill samarbele inle går ihop i grupper somendast motsvarar 300 a 350 urbelare, utun sluter sig sammun. Om del då visursig att det behövsännu mer propaganda för att komma ul pä en slörre marknad kanske vi kan hjälpatUl med initialkostnaderna för della samarbele. Men det fordras litet insatser och det framgick väl ganska klarl av företagen själva härvidlag. Jag har inle begärl nägra nya utredningar, ulan jag sadeall det tragiska var alt den första utredningen underkändes av alla andraglasbruk, vilket gjorde all alll del som vi kommii fram lill attdiskulera försenades i elt och elt halvl är. Det är den tragiken somglasarbetarna upplever och som de anser bär slor skuld UU den nuvarandesilualionen. Exportfrämjande åtgärder för textil-ochkonfektions-industrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin Hen i Glömminge (c): Utskottets ordförande underströk all hanansäg alt del hade rätt slor brist pä samarbele mellan dessa förelag. Men nukonstaterar vi alt detla samarbete är i växande, och jag tror därför att mankan bortse från den delen av farhågorna. Sedan säger utskotlels ordförande att om det finnsspekulanter från exempelvis KSA på tyder det pä all läget inle är sädåligt för glasinduslrin. Ja, del kan lolkas på mångahanda sätt. Men vi är välöverens om inom alt de multinationella företagen inte bör växa utaUtför myckel över värt näringsliv, utan vi anser det angeläget alt sätta enbroms för denna utveckling. Del är klarl alt amerikanerna kan anse del nyttigt för sindel om de kan plocka etl bär här och elt bär där inom den svenskaglasindustrin, men del kan inte vara bra för de bygder där denna glasinduslriligger. vel vi alt t. ex. haft sädana beslällningarsom armaturen tUl del nybyggda i . Naturligtvis känneramerikanerna till att det inte går att finna nägra andra arbetare ellerkonstnärer som kan producera något sä bra. Därför placerade man ocksä denbeställningen hos . Men del kan ju finnas mänga andra orsaker köper jusl ell förelag. Utskottets ordförande var inne pä tanken alt vi bör bevaraden här produktionen, och han vet att del föreligger svårigheter. Lika välfinner han ökningen av anslagel opäkallad. Jag lycker inle all della gärriktigt bra ihop. nämnde att äventräindustrin kunde bli en ny TEKO-industri i . Om utveckUngen av värlnäringsUv och våra industrier går därhän all den ena branschen efler den andraåker ned i en vågdal och därmed kommer att räknas till branscher, som måslestödjas genom näringspolitiska åigärder, vore det ytterst beklämmande. Men herrFagerlund sade att del är värdefullt all man har etl differentieratnäringsliv. Vi fär väl hoppas att de farhågor som hyserbelräffande träindustrin i de här bygderna inle kommer att besannas. Annarsmäsle vi naturligtvis skydda även denna och göra något ät konkurrensen fränPolen och de övriga staterna bakom järnridån. HenSVANBERG (s) kort genmäle: i Glömminge är ule pä vidavallen när han lalar om multinationella företag. Jag tror inle all mininställning tUl 4* protokoU 1971. Exportfrämjan de åtgärder för textil-ochkonfektions-industrierna samt den manueUt arbetande glasindustrin dem ärmera välviUig än hans, men jag finner ä andra sidan inle att ett beviljande avde spelar någon roll när del gäller uppkomsten avmultinationella förelag i världen. Frägan ligger inle pä det planet. Jag togdel här bara som ell exempel pä alt dessa företag mätte se någon framlid isvensk glasinduslri, men den framliden skall svenska företag klara - del kan vivara överens om, . säger att jag finner del värdefulll attbehäUa en svensk glasinduslri som har bekymmer men all jag ändå går emotförslaget. Ja, vore jag övertygad om eller hade den minsta lUltrolill alt de skulle lösa glasindustrins aUa problem, skulle jagyrka bifall. Jag skulle även vara med om de tvä miljonerna, vilket jag tror attockså handelsministern skulle vara. Men så enkelt är inle det hela. Vi harbeslulal en försöksverksamhet i fråga om en delalj, och vi lycker alt dennaskaU få fortgå på det sätt som har beslutat om. Glasinduslrins problem i övrigt, som varinne pä, är ju väsentligt andra, och del är pä hell andra poster i budgelen sompengarna skall fram, om nu någonting skall hända. Man förulsäller dock försloch främst all ell inlresse anmäles frän branschen själv och ett arbeiedärifrån. Det är helt galet alt sätta dessa båda saker i molsalsför-hällandetUl varandra. Glasinduslrins öde i avgörs inte genom del beslut vi nuskall fatta. Det är bara fråga om all slå fast vid och fullfölja ett beslul vilidigare fatlat. Mera är det inte fräga om. () korl genmäle: Jag vill bara ge enenda replik lUI herr. Han sade alt de pengar somglasinduslrin kommer all få stöd för sin export är etl socialtbidrag. Det anser jag absolut inte. HenPETERSSON i (s): Jag vill med anknytning till den beskrivningsom lämnade om förspelet tUl den här frägan säga några ord omvad som hände vid riksdag, dä jag hade tillfäUe all della i denslalsutskollsavdelning som behandlade frägan. Jag vUl erinra om vad för övrigt redan utskottetsordförande uttalat, all avdelningen log myckel allvarligt på denna fräga. Innanvi över huvud taget log upp den lill realbehandling i utskottet gjorde vi enstudieresa till , där vi pä ort och släUe dels besåg tillverkningen påell par olika bruk, dels hade ingående överläggningar med förelrädare förglasinduslrin där nere.