prot · FU0954 · 1971-12-31 00:00:00 — En avvaktande hållning frän sida skulle i sä fall ha förebyggtdel misstroende, de missförsländ och de olägenheter i övrigl som Sverigesplölsliga drastiska äigärd nu kan ha föranlell. För det nordiska samarbelelmåsle det här plölsliga avhoppet frän lidigare förhandlingslinjer utgöra enpåfrestning. Del är alldeles oundvikligt, vad man än säger. All den svenska helomvändningen vidare, herr lalman, inlekan vara ägnad att slimulera den svenska induslrins invesleringsbenägenhet pähemmamarknaden är uppenbarl. torde kunnakonstaleras att intresset alt göra nya industriella salsningar längt ifränmotsvarade de av finansminislern i årets finansplan redovisade förväntningarna.För de företag som i väntan pä framsteg nere i förhållit sig avvaktandei valet meUan investeringar här hemma och invesieringar inom den Gemensammamarknaden måste regeringens ändrade förhandlingspolitik självfallei ökainlressel för utlandsinvesteringar. Jag vidhåller att del vid ett försök attanalysera regeringens bevekelsegrunder inle är möjligl att urskilja några andramotiv än dess inrikespolitiskt grundade farhågor för att den europafienl-ligaopinionen skulle kunna ytterligare försvaga en redan förul svag regeringsställning. Den negativa opinion som lagit sig ullryck i ett flertal motionertill de avhållna socialdemokratiska distriktsmötena runt om i landethar uppenbarligen ansetts vara så slark att regeringen funnit sig tvingad attsä snabbi som möjligt pacificera dét värsta motståndet. Genom att öppet offraalternativet medlemskap har regeringen sä alt säga köpt sig internhandlingsfrihet att lättare förhandla om andra, politiskt mindre belastandeanslutningsformer. Priset för hand-Ungsfriheten kan emellertid visa sig varaalltför högt. Ytterst är del fråga om ekonomi och konkurrenskraft ochden fuUa sysselsättningen. Men, hen lalman, vi stär nu inför ett fullbordat faktum.Europastaterna är underrättade om ställningstagande. Medlemskap ärunder rådande förhållanden för vårt vidkommande uteslutet. Vi kankritisera regeringens handlande, som jag gör här. Vi kan uttrycka värlbeklagande över frånvaron av konsekvens, över dåligt handlag, bristande målmedvetenhetoch brislande vilja. Men vi kan just nu inte ändra själva sakförhåUandet. Denekonomiska och politiska utvecklingen gär vidare. Förhållandena kan snabbiförändras. Del är därför väsentligt att inle gör långtgående, förframtiden bindande uttalanden eller utfästelser som låser handlingsfriheten ide nya lägen som kan uppkomma. Vad vi därutöver kan göra är all inskärpa regeringensansvar för att de nu förestående förhandlingarna bedrivs pä sådant sätt all vifår en anslutning som gör det möjligt för oss all effeklivl delta i Europasamarbetetoch påverka Europasamarbelel i former som ligger medlemskapets sä nära sommöjligt. Den vidtagna åtgärden får med andra ord icke bli del första stegel ien successiv nedirappning av värl lands lidigare och sä senl som den 10november förra ärel redovisade inlresse för , Del finns tyvärr redanullalanden frän regeringssidan som skulle kunna tolkas på sådant sätt. Varje sådanl regeringsullalande kommer alt utnyttjas av de målmedvetnaaklivislgrupper som drivna av andra bevekelsegrunder än svenska intressen ärinriktade pä all slälla vårl land utanför del höginduslrialiserade Väsleuropa,som vi lillhör ekonomiskl, historiskt, kulturellt och ideologiskt och i vilkelvårt land är - för att på nylt cilera utrikesminister - faslförankrat i den "västerländska demokratins idéer". varinne på den här saken, och jag hoppas all vi kan få ell uttalande fränutrikesministern huruvida våra slutsatser om innebörden av regeringensuttalanden är alltför pessimistiska. Den bristande förståelsen i vida kretsar för vårt landsEuropatillhörighet beror självfallet ocksä pä regeringspartiels i varje falltidvis näslan obefintliga intresse all informera om Europagemenskapen och omvärl beroende därav. Värt slarka internationella engagemang har under senare ärsä koncentrerats pä missförhållanden i avlägset belägna länder att dekonstruktiva slrävandena att överbrygga europeiska motsättningar och stärka värgamla världsdels ekonomi och oberoende skjulils i bakgrunden. Det finns därförskäl all anslula sig i går framförda önskemål om en vidgadinformationsverksamhet pä delta område. uttalade också etl positivtinlresse för saken. Opinionen mäsle upplysas. Svenska folkel mäste fä veta vaddel är fråga om. Att del - komprimerat - angår del egna jobbet. Gemensammainsalser frän de politiska partiernas sida, frän olika fackliga rörelsers sida,frän folkrörelsernas sida är därför mer angelägna än någonsin för altsprida kunskap om den händelseutveckling del här är fräga om. Del fanns , herr talman, dä UUhörighel tillden väsleuropeiska kullurkrelsen var ett naturligt element i den svenskaregeringens förestäUningsvärld. Del var i börian av 1950-lalel, då den svenskaregeringen föreslog att dåvarande OEEC i en deklaralion skulle ge uitryck ätbl. a. följande starkt engagerande tankegångar. Jag citerar del svenskaförslaget: "Regeringarna är i detla läge medvetna om sitt gemensammaansvar för all en politik uiformas, som förenar de europeiska folken tiUförsvar för den livsform och del andliga och kulturella arv, som gör dessa folklill medlemmar av etl särskilt nationernas samfund inom ramen av de vidarekretsar som den västliga världen och utgör. De är beslutnaatt genomföra en Utrikes- och handelspoUtisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt politik,som leder till säkerhet, stabilitet, rättvisa och ekonomiskl framåtskridandeoch som kommer all återställa och siärka . De skall gemensamlulveckla de verktyg för de samfällda insatserna, som de äger i deinternationella organisalioner inom vUka Europasenhel finner alll påtagligare utiryck.-- I förlröslan om Europasframlid och de europeiska nationernas förmäga att övervinna de nuvarandesvårigheierna och föra vidare den utveckling mol slyrka, StabUitet och enhet,som inleddes med del europeiska återuppbyggnads-programmet, ha signalärmakternatill konvention" - alltså om OEEC - "angående europeisktekonomiskt samarbete beslutit att i samarbete uiforma en politik i enlighet medde i denna resolulion angivna principerna." Del var då det. Vad har hänt ? Vi har fått en nystatsminister, en ny utrikesminister och en ny handelsminister. De visioner somskisserades svenska förslag har inle mycket gemensaml med densocialdemokraliska verkligheten i 1971 ärs regeringsdeklaration. Och den verkligheten, herr lalman, bestämmer i hög gradvår ekonomi under kommande är och därmed ocksä våra möjligheler att fullföljaen fortsall välståndsskapande politik. Skall vi Ivingas slälla oss vid sidan avden snabba ekonomiska och allmänna ulvecklingen i eller skall vi kunnage vårl bidrag och få vär andel av den? Vi har säkra siffror som belyservad del hillillsvarande iniegralionsarbelet belyll för och hur delförskjulil tidigare handelsmönster. De siffrorna klarlägger sambandel meUanhandelsulvecklingen ä ena sidan och marknadsblockens luUdiskrimineringar ochpreferenser ä den andra. Internhandeln har ökat inom bäde EEC och EFTA. MenSverige har redan gjort mycket slora förluster på EEC, sä slora alt vinsternapå EFTA inle har kunnai kompensera oss. Och stär vi inför ett läge där EFTAeventuellt kan brytas sönder och delar därav komma all uppgå i EEC. Och vi slärdär ulan någon som helsl vetskap om vad som kan komma i stället för värtvidkommande. Därom har vi inte fört några förhandlingar - vi svävar iokunnighet om vad som kommer alt inlräffa. Regeringens ulrikespoliliska deklaralion -den som ulrikesminisiern föredrog avslutas med en förhoppning om all riksdagenliksom "skaU ge sill slöd ål de huvudprinciper som är vägledandeför svensk politik" svensk utrikespolitik underförsiåii, antar jag. Delskall inte bestridas all vissa formuleringar i deklarationen kunde ha varitnågot annorlunda utformade och all vissa avsnill framför alll rörande vär egenvärldsdel kunde ha varil mer ulföriiga; våra egna säkerhetspolitiska problemförbigås näslan hell. I stort sett kan jag ändå ansluta mig till vad somuttalas i deklarationen. 1 molsals alllsä till vad som gäUer denhandelspolitiska motsvarigheten är moderata samlingspartiet berell all siödjaden utrikespolitiska deklarationen. Hen i (vpk): Tvä målsättningar är vägledande förvänsterpartiet kommunislerna när del gäller de internationella frågorna; Den inlernationella solidariteten med alla dem som iolika länder verkar för nationellt oberoende, för fred, demokrati och socialism. SoUdariteten gäller främst de förtryckta folkenskamp för frigörelse. Segrar i deras frihetskamp främjar strävandena för fredoch sociala framsleg i alla länder. Värnet av det svenska folkels nationella oberoende, avvär rätt all själva avgöra egna angelägenheter. Därför har vi alltid slagitvakt om den alliansfria poliliken. Därför bekämpar vi del utländskastorkapitalets försök all slå under sig svenska förelag och naiurtillgängar. 1 dagens situation belyder dessa målsättningar bl. a.följande konkrela ställningstaganden; Stöd åt de indokinesiska folkens kamp. mäsle ul urIndokina. bör erkänna den provisoriska revolutionära regeringen iSydvietnam och helt bryta med . Direkl och ökal slöd bör ges lillNordvietnam och till revolutionsregeringen i Sydvielnam, till patriotiskafront och i Cambodja. Direkl och ökat stöd lill befrielserörelserna i ,bl. a. lill frihetskampen i de av ockuperade områdena. Diplomatiskt erkännande av och Tyskademokraliska repubUken. Det nuvarande mönstret för den internationella handeln,som så påtagligt privUegierat de rika länderna, mäste förändras. Handelsförbindelsernamåsle i stället ordnas så all de gynnar de industriellt outvecklade länderna. bör inte i nägon form anslula sig ochalltså heller inte, som regeringen vill, delta i utvidgningen av de EuropeiskaGemenskaperna genom omfattande, nära och varaktiga ekonomiska förbindelsertill dem. Det finns ingen motsättning mellan internationalismen, detfria samarbetet meUan folken, och värnet av den nationella självständigheten,förutsättningen för della fria samarbete. Tvärtom betingar de båda slrävandenavarandra. kan man inle prata borl med allmänna resonemang om all del intefinns nägol absolul nationellt oberoende, som hen här försökle. Dennationella självbestämmanderätten är en del av de demokratiska fri- ochrättigheterna. Det svenska folkel har rätt all välja lill , som i sinlur bestämmer regeringens sammansällning. Om rällen att falla beslul ompolitiken, stifta lagar och utfärda förordningar överförs frän riksdagoch regering till EEC:s överstatliga organ, dä reduceras därmed ocksä detsvenska folkets rättigheter lUl förmän för EEC-byråkralin och dessuppdragsgivare i den väsleuropeiska storfinansen. En sädan överföring liggervarken i del svenska folkets eller i någol annal folks inlresse. Del finns typer av samverkan mellan etl begränsat antalstater eller meUan vissa internationella intressegrupper som slår i motsättningbäde tUl en verklig internationalism och UU folkens självbestämmanderätt. Mankan peka pä de inlernationella trusterna och karteUerna som är bildade för atteffektivisera och skärpa utplundringen av folken. Lika Utet som kapitalistiskamonopol inom ett land kan accepteras, lika litet kan de internationeUakapitalistiska monopolen godlas eller underslödjas. Den "samverkan"de ullrycker slär i strid med folkens intressen, EEC ärdärför inte en inkörspori till internationellt samarbele och Utiikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt arbetsfördelning.Den är i stället en återvändsgränd vars beträdande hämmar lösningen av deeuropeiska säkerhetsproblemen, binder den fackliga rörelsen genomstorföretagens ökade möjligheter att manipulera med arbetskraft och kapital iolika länder samt underminerar demokralin genom all ylleriigare avlägsna delarav beslulsmakten från de folkvalda inslanserna. folk har ingel inlresse av att EEC och liknandelyper av organisationer blir starkare. Det är bra alt regeringen änlligen sagtut vad som måste ha varil klart redan när EEC bildades, nämligen att medlemskapi denna organisalion icke gär att förena med en politik för svensksjälvständighet och för neutraUtet, Men regeringen har inte ändrat singrundinställning till EEC, nämligen all skall delta i utvidgningen avEEC och göra della pä en rad vikliga områden. Regeringen arbelar fortfarandeför en långtgående anslutning av värt land . grundläggandeförhällande får inle döljas av den taktiska förändring regeringen gjort undertryck av del växande motståndet mot en svensk EEC-anslutning, ett motstånd somkommer lill uitryck även inom regeringspartiei, Regeringen har, del framgår även av handelsministernsdeklaralion här i kammaren, inle en realistisk uppfallning om vad EECegenlligen är och om organisalionens målsättning. Man talar - som statsministerPalme gjorde i remissdebatt och även i lalel inför StockholmsArbetarekommun om EEC som etl slags ochmotiverar anslutning med arbetarrörelsens gamla kamp mol proleklionismoch mot svälltullar. Delta är ju en fullkomligt falsk analogi. Om FabianMånsson, som var en av de främsla i kampen mol svälllullarna, hade levat ,skulle han säkerligen mycket energiskt ha bekämpat,EEC, bl, a, därföratt dennaorganisalion innebär motsatsen frihandel. EEC innebär ju att etl antal rika länder sluter sig sammankringgärdade av en luUmur gentemot alla andra länder. vill regeringen ochde borgerliga partierna alt även skall krypa bakom denna tullmur,vilket kommer alt innebära beiydande tullhöjningar på vissa importvaror. Om delblir några effekter över huvud tagel av lullunioner, sä är det ju att handelnmellan deltagarländerna ökar bäde absolut och relativt. Den andra sidan är allhandeln med utanförstående länder i varie fall relativt minskar. Deltagande ien sädan tullunion, kan ålminslone inte motiveras med frihandelsargumenl. Också pä en annan punkl driver regeringen enligt vårmening en falsk argumenlaiion. påstod i de bägge tal jag nämnt attde som är motståndare till att deltar i arbelet på EEC:s utvidgningskulle ge "uttryck för en kortsynt nationalism och isolalionism". Jagvel inle om regeringen har märkt att detta är precis vad ochmoderata samlingspartiet säger om stora kretsar inom socialdemokratin ja, använde delta omdöme om hela regeringen. I varje fall kanpäsläendet inle var särskUl genomtänkt och precist eflersom det användes föralt slå mot motståndarna både i ett läge när regeringen forlfarande höll öppetför fulll medlemskap och när den inte längre gör detta. Påsiåendei är, vem somän använder det, en floskel. människasom framträtt i EEC-debatten i värt land och hävdal all svenska företag börupphöra att driva handel med företag i EEC-länderna. Vad som hävdats och detär ocksä vår ståndpunkt är all med slalerna inom Västeuropeiskagemensamma marknaden inle bör ingå andra lyper av överenskommelser än vi harmed andra slaler, dvs. överenskommelser som är vanliga mellan suveräna ochsjälvsländiga staler. försökle här alldeles göra gäUande all deilalienska och franska kommunislerna skulle ha ändrat sin kritiska inställningtill EEC. Det var ju iniressani att höra om de nya auktoriteter som moderatasamlingspartiets ledare skaffat sig. Men jag mäsle göra besviken.De ilalienska och franska kommunisterna har krävt platser iEEC-församlingen och andra organ helt enkelt för att bättre kunna följa vad somhänder inom EEC och - del viktigaste för all även inom EEC fullföljaagitationen mot denna organisation och dess syften. Frägan om relalioner har under densenaste liden ägnats slor uppmärksamhet i den offentliga debatien och präglaräven denna ulrikesdeball. Detla är riktigt därför all en anslutning av Sverigetill EEC skulle, särskUt om den blev långtgående, pä ell grundläggande sättförändra svenska folkets lagliga rättigheter. Vi skulle snart finna altbeslutanderätten i viktiga frågor inte längre fanns kvar i ulanöverlämnats lill organ och myndigheier i utlandet. Motståndet mot en svenskEEC-anslulning mäsle därför ylleriigare ulvidgas, och delta gäller även eflerregeringsdeklarationen. De som argumenterar för en anslutning lill EEC - det harvi hörl - anför i huvudsak handelspolitiska argumeni. Men om man studerarden internationella handelspolitiken så mäste man verkligen säga att del finnsbetydligt mera trängande problem än att söka plocka in ylleriigare elt par rikakapitaUstiska landar innanför EEC:s tullmurar. Den avgörande frägan mäste istället pä handelspolitikens område vara att söka fä lill sländ en aUmän snabbökning av världshandeln. Framför allt mäsle man söka omforma mönstret i deninternationella handeln, sä all för det första de falliga länderna u-ländernaeller vad man vill kaUa dem - fär en gynnad stäUning, medan de nu har enmissgynnad, och för det andra handeln mellan kapitalistiska länder ochsocialistiska länder ösl-väst-handeln, som den brukar kallas - som äronormalt lilen snabbi kan ökas. Åt dessa bägge frågor är del väsentligt allocksä ägnar avgörande insatser. Att lösa dessa slora problem pä ellpositivt sätt är av oändligt mycket större belydelse både ur allmäninlernalionell synpunki och med hänsyn till nationella intressen änvarie tänkbar lösning av den s. k. EEC-frågan. De frågor som har all göra med poliiik gentemotu-länderna skall fä en särskild behandling av , och därförskall jag här inle vidare argumentera omkring dem. Jag skall heller inteutförligt la upp frägan om erkännande av slaler och regeringar, vilka statenSverige nu låtsas som om de inte existerar. Denna fråga kommer att behandlas ideballen av en annan ledamot i vpk-gruppen. Jag skall här bara framhålla delsynnerligen anmärkningsvärda i att utrikesministern i sin deklaration Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt inle medell enda ord berör det onormala förhällandet, all ännu icke efter sämånga är officieUt erkänn! och Tyska demokraliskarepubliken. Del svenska lägel i i bordlennis kan, med storframgång, spela mot , men det svenska har ingenrepresentation i delta land, är ett av våra grannländer, men staten icke dess existens. Delta är all blunda för fakla, och det motverkardessulom slrävandena mot avspänning och normalisering i . Ocksä på en annan punkl är del mesl anmärkningsvärda ideklarationen vad som inte sägs. bedriver sedan etl antal årett utrotningskrig mol folken i . Med eld och bomber, med napalm ochgifter dödar och lemläslar man människorna, fördärvar och förinlar man samhäUenoch nalur i försök all bevara imperialismens maktomräde. Offren för dellaangreppskrig kan räknas i miljoner, de materiella skadorna är omöjliga attöverblicka. har tiotusentals sydviel-nameser drivits att invaderagrannlandet . har svarat för anfallsplanerna, flygbombardemangen ochtransporterna. folk har tvingats svara för kanonfödan. Dennacyniska politik kallas som bekant "vietnamisering" av kriget, dvs,herrefolket låter andra blöda för sina intressen. Säväl i Förenta slalerna somi har invasionen i framkallat härd kriiik. I bägge länderna haroffrandet av Uolusenlals människor karakteriserats som ett led i spelet införde inrikespolitiska val som förestår. I slällei för all klarl och beslämi fördöma Förentastaternas aggression i säger utrikesministern i sin deklaralion;"Förenia slalerna spelar den mest aktiva rollen i detla skeende." Densatsen kan, herr lalman, bli klassisk i framlida läroböcker när del gäller altge exempel på vad som kallas eufemismer, dvs. EnUglvår mening finns ingen anledning all göra sädana omskrivningar, det är tvärtomoriktigt och skadligt att söka skyla över del fruktansvärda som sker ochansvarel för del. När löjlnant Calley befinnes skyldig lill krigsförbrytelser iSong My, så är det befogat att erinra om att del finns tusentals Song My iIndokina och all ansvarel för krigsförbrytelserna ligger säväl hos dem somutför morden som hos dem som givil orderna, I sista hand är det Förentastaternas regering som bär ansvarel. Det är mot den som indignationen börriktas, inle mol dem i värt land och annorstädes som vill ullrycka dennaberätligade indignation. Som ulrikesminisiern säger i deklarationen ärdet utmärkt och nödvändigt med etl internationelll rättssystem, och särskill desmå staterna har all anledning att befordra ansträngningarna för att umgängetmellan staterna skall grundas pä gemensamma regler. Men desto nödvändigare ärdel dä all bestämt säga ifrän när sädana regler kränks. Det befordrar interespekten för den internationella rällen, när en ledande stormakt kanbedriva anfalls- och utrotningskrig utan att somorganisation lar avstånd. Jag vUl understryka och instämma i vad som sägs ideklaraiionen om förhoppnuigen alt och de båda tyskastaterna får möjlighel att inta sina platser i . 1 lidigareutrikesdebatter har jag kriiiserat att handeln mellanSverige och slarkl ökals efter den fascistiska juntansmakterövring. vill ytterUgare ulveckla samarbelel medjunlan genom alt inbjuda en officiell handelsdelegalion hit. Jag kan ullryckamilt partis och min egen åsikt om den saken genom alt inslämma med densocialdemokraliska dislriklskonferens som i etl uttalande säger att dennainbjudan "är etl hän mol de demokraliska kraflerna inom och uiomGrekland". All människor skall ha Uka räiligheler oberoende av ras ochursprung belraklas som någol grundläggande för den mänskliga samlevnaden. Vivel all denna grundsals lyvärr kränkes i en rad länder. Del finns slaler sombygger sill ekonomiska och sociala syslem pä rasförlryck och där rasfrågandärför har blivii ell momeni i den sociala kampen. Del finns andra slaler dären rasislisk agitation periodiskt blommar upp och UlnyUjas för beslämdaändamål. Diskriminering av raser och rasförtryck är Uka avskyvärt var del änförekommer och mäste alllid energiskt fördömas och bekämpas. 1 sin deklaralion berörde utrikesministern inle detragiska händelser som jusl nu utspelas i Öslpakislan. De uppgifler som lämnasvia olika nyhetsbyråer är ofullständiga och kan vara led i parternaspropaganda. Huvudlinjerna i de händelserna förefaller emellerlid klara.Befolkningen i kräver etl slörre mått av oberoende, dessfrihetskamp slås ned i en blodig massaker av centralregeringens Irupper,Anhängarna av elt frill anklagar centralregeringen för folkmord. Jagvill ställa två frågor till utrikesministern: ulrikesminisiern geytterligare upplysningar om de pågående striderna i Öslpakislan på grundval avför honom tUlgängliga informationer? Överväger regeringen initiativ för altföra upp denna sak i ? Utrikes- och handelspolitisk debatt I detla mill anförande kommer jaghuvudsakligen alt uppehålla mig vid de avsnill av opposilionens inlägg somberör den allmänpolitiska delen av regeringens ulrikesdeklaration. Jag villemellertid pä en punkl lämna etl svar, eftersom man där har direkl frågat migom min inställning. Del gäller del anförande jag höll för nägon lid sedan ochdär jag har blivit refererad på olika säll. har anslutit sig till regeringens linje, men imotsats till har han lydligen gjort del med neddragna mungipor.Jag tyckte all detla var särskilt anmärkningsvärt i hans tal . När del gäller den direkta fråga som ställdes lill mig vUljag säga att vad jag i själva verket sade vid det möte som hölls i Stockholmvar: "Men genom beslutet all utmönstra medlemskapet som enlänkbar anslulningsform för svensk del utesluter vi därmed inte samarbele medEEC. Liksom mäste ju även vär handel med EEC-staterna varaomfattande. Vi skall dä förhandlingsvägen undersöka vilken anknytningsform sombäsl passar oss." Jag fortsatte: "Vi har förklarat oss beredda delta ien tullunion för induslri- och jordbruksvaror och i den gemensammajordbrukspolitiken. En sädan lösning kunde ge de svenska lönlagarna beiydandefördelar. Men etl förslag om tullunion kan kanske möla molkrav som vi inle kan Utrikes- och handelspolitisk debatt accepiera,1 sä fall får vi pröva ytterligare andra lösningar som kan tillgodose våraväsentliga ekonomiska behov. Huvudsaken är inte hur man betecknar en lösningutan hur vi kan få stånd en uppgörelse som gör det möjligl för oss alttrygga neutraUteten och fortsätta vår solidaritelspolitik inom landel ochgentemot ."