prot · FU0997 · 1971-12-31 00:00:00 — Därcirklar resonemanget alltjämt kring de relativt begränsade problem i ettlångsiktigt perspektiv som det utgör om industriinvesteringarna kommer uppi 109 enheter eUer 112 enheter. Vi hade nog trott att det åtminstone fråncenterpartiets men kanske också från sida skulle funnits ettstörre Intresse att diskutera detproblem jag här berört i fråga om investeringsutveckling än vad som kommer tiUuttryck i reservationerna, har berört dessa frågor i fem betänkanden, och jag beratt få yrka bifall tiU vad utskottet hemstäUt i betänkandena 26, 27, 28, 29 och30, Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen ()kort genmäle: bötiade med att säga att det måste vara en stor skillnad iförkunnelsen när man är docent och när man uppträder som pohtiker, och det ärfullständigt riktigt, hen , Det är en väldigt stor skillnad mellanämnena man talar om, och i det ena fallet använder man dessutom värderingar somman bör försöka hålla utanför det andra sammanhanget. Jag är så glad över attherr har observerat det. Och varför inte tala om det för ErapartikoUeger nere i , där man som ett led i ett politiskt översitteri inte vågar låta en docent tala vid ett möte i ? HenEkström sade också att mitt anförande kännetecknades av en serie "om"- om det hade varit så, hade det och det inträffat - och att jag inte gav någraegenthga bidrag tlU diskussionen om hur det skulle gå tiU, Jag talade ganskalänge om skattepohtiken. Jag anser att skattepolitiken är betydelsefuU för attdessa "om", som jag talade om, skaU kunna bh verklighet. Denspeciella fråga som jag därvid berörde - det var ett exempel om statsrådslöner- fick jag mte svar på, utan tog den enkla vägen att kalla vad somär fakta en Insinuation, Men det är fakta. Varför inte ta upp själva frågan istäUet? Insinuationer däremot kom t, ex, i en debatt vi hade tidigare från herrYngve i våldsamma utfaU av ohka sorter, som ungefär 65 socialdemokraterfann behag i att instämma i. Jagtalade också om prisregleringen. Jag anser att det är mycket betydelsefuUt attförsöka inse hur en prisreglering egenthgen fungerar för att vi skaU kunna rådabot på de ekonomiska svårigheter som vi har. Men jag förstår att vlU sysselsätta sig med den annat än genom att fråga vad jag har bevis föratt kvaliteten i produktema möjhgen skulle kunna bU sämre, "Enpriskontroll ger heller Ingen garanti mot indirekta höjningar genom sämrekvalitet" det var slutmeningen I det citat från den socialdemokratiskavalhandboken som jag läste upp. Var har hert och socialdemokratemabeviset för sitt påpekande? Jagtalade en hel del om kreditpolitiken. Jag talade också om behovet av sparande.Jag redogjorde vidare för att vi I motionema noga har utvecklat texten. Att jaginte ville ytterligare upprepa den berodde på att vi skah begränsa tiden idebatten någorlunda. HenEkström sade att socialdemokratema inte underskattar arbetslöshetsproblemet.Nej, det är jag absolut övertygad om att ni inte gör. Men vad ni harunderskattat är svårigheten att lyckas fullföha de önskningar man har om attbedriva en fullsysselsättningspolitik, svårigheter som uppstår om man inte gerutrymme t, ex, för näringslivsinvesteringar, så att exportindustrin kan varatUlräckligt stor. Nihar länge från socialdemokratisk sida sagt att vi inte skall devalvera iSverige, Det håller jag med om, men observera att har på grund av erdåhga politik - tvingats att de facto göra en devalvering, när vi inte lyckadesföha med när en del andra länder revalverade, Sluthgen:Min kritik viU jag gärna ha balanserad, och hen undrade var nu dennabalans finns, då hen använde till beröm avsocialdemokratin. Då undrar jag, : Hur många sekunder använde Nitill beröm av vad jag sade? HenKRISTIANSSON i (c) kort genmäle: Det finns väl åtskUUgt som det kan vara anledning att ta upp i herrEkströms anförande, men med hänsyn till att man, även om det är tidigt pådagen, har anledning att spara också vUl jag bara gå in på ett parsaker. HerrEkström märkte kanske inte så mycket vad jag sade utan fastmer vad jag intesade, och det är kanhända en praktisk teknik. Han saknade ett upprepande avorden i vår reservatlon om att vi sällade oss tUl målsättningen om en jämnareinkomstfördelning. Jagvar inte fullständig i övrigt heller; jag upprepade inte heller det som står ireservationen om att vi också måste ha en regional balans. vetemeUertid att i varje fall, såvitt det ankommer på centem, är både denregionala balansen och den jämnare inkomstfördelningen någonting som vi mycketkraftigt understryker i alla sammanhang. Jag viU rätta tiU det, för denhändelse det också måste vara fullkomligt i det här sammanhanget. Just dettamed regional balans är naturligtvis en mycket viktig sak då det gäller att nåden jämnare Inkomstfördelningen, Här har vi från centems sida fört en ständigkamp för att skapa bättre förhåUanden. Som ett belysande exempel på ojämninkomstfördelning kan anföras att exempel-vis ett arbete på Gotlandbetalas med mindre än motsvarande arbete i , Jagtror att om man skall kunna nå den där inkomstutjämningen som hartalat om, då måste man också skapa den regionala balansen. Närjag talade om att vi har levt över våra tUlgångar, så var det i samband medresonemanget om återställandet av bet ningsbalansen. Bakom detta ligger ju kortoch gott det förhållanaet att vi har konsumerat mer än vi haft möjhgheter tUl,och det har mycket htet att göra med förslag som eventuellt har framstäUts iriksdagen. Några ord om den offentUga sektom. Jag sade att jaginte ser något hot mot välfärden i den offenthga sektorn men att jag ser ettindirekt hot i den på det sättet att näringshvet inte har möjligheter attkonkurrera. Detta vill jag understryka . () kortgenmäle: HerrEkström försökte med ett visst konstgrepp föra in fördelningsresonemangen ibilden på ett som jag tyckte onödigt kontroversiellt sätt. sadeatt här finns säkert skilda meningar i kammaren om takten ien fortskridande inkomstutjämning. Bland de allra sista ord som jag sade i mittanförande angav jag principen och det har jag gjort vid flera tidigare tUlfälleni kammaren att fördelningsproblemen bör lösas efter mest åt de sämststäUda, sedan en fallande skala uppåt, inga realförsämringar. Vid ett annattillfälle har jag erinrat kammarens ledamöter om att har förtungefar precis samma resonemang. Har hen en annan mening, så skulle detvara intressant att höra den. Sedan har jag också uttalat - och det vlU jag stå fast vid att om man över huvud taget skall klara de ekonomiska problemen så kommer manInte ifrån att arbeta med ekonomiska stimulanser. Har någon annanmening på den punkten? Felet med den socialdemokratiska uppläggningen har väljust varit att man genom aUmänna talesätt väckt förväntningar som i praktikenvisat sig oerhört svåra att infria och som man inte själv kan infria. Beträffande konjunkturreserv och projektreserv vill jagsäga att konjunkturreserv är ett gammalt ord som vi använt inom folkpartietsedan många år tillbaka tills man fått igenom den metod som kan beskrivas somantingen konjunkturreserv eller projektreserv det spelar ingen roU vilket ordman använder. Men det som är det märkliga och som det skulle vara Intressantatt höra uppfattning om är följande; Är det verkhgen riktigt attensidigt släppa den särskilda investeringsavgiften utan att försökafå i gång en del mer bostadsbyggande? Bägge sakema är ju till nytta försysselsättningen inom byggnadsindustrin, och det är den sistnämnda aspekten somjag vih ha fram. Jag tror att om studerar i synnerhet något avfinansutskottets majoritetsbetänkanden, så kommer han att finna en betydandeskUlnad i tonfaU meUan behandlingen av oppositionen i utskottsbetänkandet och ikompletteringsproposltionen, TUl sist säger att tidsfaktorn är av vikt -om man dröjer för länge kan man alltså riskera att placera olika åtgärder fel itiden i förhållande till konjunkturförloppet. Men varför då överlåtaåt Kungl, att göra ett senare stäUningstagande beträffande investeringsfondema,när vi ändå låg så nära varandra som vi gjorde i utskottet beträffande denaUmänna synen på detta? Då riskerar man verkhgen att handla för htet och försent. HerrEKSTRÖM (s) kort genmäle: Jag framhöll tidigare att när det gällerInvesteringsfonderna så tyckte vi nog inom utskottsmajoriteten att denskrivning som vi hade skulle ha kunnat tiUfredsstäUa oppositionen, för denandas verkhgen en viss oro för den närmaste framtiden. Det borde ha funnitsmöjhgheter för oppositionen att följa oss, därest man nu Inte ansåg sig varaabsolut tvungen att ha en reservation. Det visar sig ju ofta vara så i detpolitiska hvet, att man tydligen är tvungen att redovisa sina synpunkter i enreservation. Och det gjorde man alltså i detta fall trots att vi i vårtbetänkande sade att vi anser att den här frågan skall föhas med uppmärksamhetoch att vi räknar med att Kungl. Nr 97 företa de frisläpp som kan anses vara motiverade, när vi Utet bättrekan se Torsdagenden "' '"" "'"" '' '''"''""'"- 27 mai 1971 uppenbart att det ändå kan föreligga vissa meningsskihaktig- ------ -_----- heter,för vi vet att ett generellt frisläpp gynnar inte de regioner som vi Ekonomisk debatt hjälpa, utan det kan spädapå en Investeringsverksamhet där det kanske inte är alldeles nödvändigt att denkommer tUl stånd. i försöker komma ur det här att man i den gemensammaborgerliga reservationen helt har utelämnat frågan om en jämnareinkomstfördelning. Men jag trodde faktiskt att i Harplingeskulle komma upp i talarstolen och säga att det var en lapsus på grund av attde hade tiU sitt förfogande. Det gör emellertid inte herrKristiansson, och det beklagar jag, för jag trodde faktiskt att det låg tUl pådet sättet. Men förstår jag att det kanske ändå inte gör det; ni räknade uppde andra målen men inte just denna för centem annars ofta åberopade punkt. Närjag talar om docenten och politikern är jagnaturligtvis helt på det klara med att förkunnelsen är olika. Men vad jag ändåtyckte mig våga påstå är att logiken i båda fallen bör vara kristallklar, ochjag tycker att när pohtlkem uppträder gör han logiskakullerbyttor gång på gång, som man verkligen har rätt att uppmärksamma. Jaghade väl inte någon anledning att berömma moderatmotionen som har lett reservation. Det är klart att det kan finnas synpunkter där somöverensstämmer med våra när det gäller de övergripande målen så långt kan jaghålla med men Inte särskUt mycket längre, TUlherr vlU jag säga, att jag framhöU ju just detta att när det gällerbostadsbyggandet har denna enkät gjorts. Den visar att 7 200 lägenheter skullekunna komma i gång. Vi får se hur mycket som därbehöver frisläppas. () kort genmäle: avslutningsord var ganska typiska för hela hansresonemang. Han sade att -vi får se under de kommande veckoma hur man skallgöra med den här bostadssatsningen. HerrEkström sade också att Kungl, under den närmaste framtiden får se vad manskall göra med investeringsfonderna. Men det inkonsekventa i är, att betonade han själv mycket kraftigt och med rätta tidsfaktorns stora betydelse. Om man skall göra någonting för att snabbtkomma till rätta med de nuvarande sysselsättningssvårigheterna, så är tidenmycket knapp. Här hade hen och hans och mitt utskott verkligen godamöjligheter att skrida tiU handling i stället för att överlåta det på Kungl,, Detär denna möjhghet tiU effektiv handhng som skuUe ha tillvaratagits, enhandling som verkhgen kunde hjälpa upp förhållandena på ett solklart sätt. Detär det vi vlUe åstadkomma i finansutskottet. Men viU vänta och se. iHarphnge (c) kort genmäle: Hen är tydhgen ute efter att sätta så mycket som möjligt avvåra ärliga avsikter i t-vivelsmål Men eftersom ifrågasatte varcentern står gjck jag upp för att tala om det, vUket i och för sig borde havarit onödigt. SedanvlU jag också tUlfoga att det inte är lätt att på den korta tid som stått tUlbuds skriva en i alla avseenden fullständig reservation. Om han är ute efteratt märka ord och notera vad som eventueUt inte finns med där, så är detverkhgen inte lätt att tillfredsställa , HerrBURENSTAM () kort genmäle: efterlyste kristaUklarlogik hos mig både som vetenskapsman och som pohtiker. De krav som är också krav som jag själv ställer. Jag försöker leva efter det.Men jag tar för givet att jag ibland misslyckas. Det gör väl de flestamänniskor. Jag undrar vilka krav hen ställer på sig själv? Det enda henEkström sade i sin replik var att jag gör kullerbyttor. Jag vet inte om herrEkström uppfattar det som tillräckligt god kvahtet i en replik i i enallvarlig fråga. () kortgenmäle; Men, , Ert uppträdande här vittnarju inte om stor logik, utan det är det politiska som driver Er, när Ni skullekunna uttala Er på annat sätt men ändå inte gör det. Tänkbara om i sitt första anförande skuUe ha försökt att förklarahur den ekonomiska situationen i vårt land har ändrats under detta år jämförtmed valåret . , talade oppositionen,och allra mest moderata samhngspartiets representanter, om det uslatiUståndet I vårt land, om övertrycket på arbetsmarknaden, om prisstegringamaoch om den minskade valutareserven. Även har talatom prisstegringar och Inflation, sedan jag i mitt anförande påvisat att vihittiUs har noterat en minskning av konsumentprisindex under netto oktober 1970till februari månad . slet ni praktiskt taget vatie veckasvalutareservförändring ur händema på statlstlkförama. Jag har tidigare berört Ihur hög grad övertrycket hade samband med lageruppbyggnaden och väntadeprisstegringar. Från vårt håll sade vi då; Inga panikåtgärder! ids man påoppositionshåll knappast läsa tidningarna och registrera hur , sedanImportrashen passerat sin kulmen, valutareserven har förbättrats med I 408mUjoner kronor. Bara har reserven ökat med 700 mihoner. Då skulle väl ävenpolitikern hen kunna säga att här har det skett en avsevärdförbättring av landets ekonomi, i stället för att säga: Ja, socialdemokraternakan väl göra någonting som är bra, men inte mycket. Harinte den ekonomiska pohtiken medfört denna förändring, ?Jag tycker att man ändå skulle kunna erkänna det. Men det här är plötshgt nusynnerligen ointressant. kastar man sig över nya sifferserier, där manförsöker pressa In sina teorier och antaganden om att våit land befinner sig ien utförsbacke. inte i någon utförsbacke.Om vi I stora drag var överens om den ekonomiska politikenslångsiktiga Inriktning att stärka utrikesbalansen, att iaktta stramhet istatens egen efterfrågan och att iaktta försiktighet för att und-vlka nyaöverhettningar framöver då bör vi hålla fast vid det och fortsätta medsysselsättningspolitiska Insatser, insatser vilkas konsekvenser vi kanöverbhcka. HerrWedén anklagade mig för att jag säger att vi vill vänta. Jag är fortfarande denoptimisten, , att jag tror att vi i det här landet skall fåarbetsfred nu också. Jag hoppas och tror att vi skall ha det om någon ellernågra veckor, och då bedömer -vi huruvida ett generellt frisläpp avinvesteringsfonderna behövs eller ej. Men ni vill frisläppa dem redan nu utanatt ni vet någonting aUs om hur den ekonomiska utvecklingen kommer att gestaltasig under den allra . i (m): Varken eller hert har rätt tUl någon rephknu efter anförande. Jag vill därför bara göra på att vad som har hänt är att man genom tUlämpning av en mycketsträv och hård räntepolitik i det här landet lyckats från utlandet låna upp endel pengar, och på det sättet har man då också förbättrat valutareserven.Vidare ser man ju av kompletteringsproposltionen att vi kommer att få enprisstegring på under innevarande år, och det är väl talande nog.. Jaghade begärt ordet för att säga något om skattepolitiken; vi har ju diskuteratden , men det är ju en mycket vital fråga, och jagskall därför besvära kammaren med ett Utet kort inlägg i den saken. Sedanlång tid tillbaka har moderata samlingspartiet och tidigare vamatför den häftiga ökningen av skattetrycket i vårt land. har detockså stått allt klarare att vi haft stort fog för dessa våra varningar. Men nuframstår dagens skattetryck som helt orimligt för stora delar av vårt folk. Denhöga marginalskatten har genom den senaste skatteomläggningen kommit att bhen verklig reahtet även för mycket små inkomsttagare. I vår reservatlon tUlskatteutskottets betänkande nr 40 har vi med det exempel, som kammarensledamöter nu ser på kammarens TV-skärm, visat att även en inkomsttagare med i årslön får räkna med att hans reallön kommer att minska även viden århg lönehöjning av och en 4-procentig årlig prisstegring. Dettaexempel förskräcker, trots att vi räknat med en så pass måtthg ökning avkommunalskatten som , vilket nog inte kommer att förslå. Bara densenaste lönejusteringen för de kommunalanställda beräknas ju medföra enskattehöjning av . Inommoderata samhngspartiet har vi den bestämda uppfattningen att det skattesystem,som regeringen drev igenom , inte bör bli någon långkörare, även omdet säkert är en riktigt god kassapjäs. Det är därför nödvändigt att viomedelbart får tiU stånd en utredning, som skall syfta tiU ett nyttskattesystem. Exemplet med 25 000-kronorsinkomst-tagaren visar att det brådskarmed att få i gång densamma. Vi har vid tidigare tUlfällen krävt detta. Mendet är också nödvändigt att vi får en utredning medtraditionell sammansättning. VI tror nämligen inte Nr 97 längre på de utredningarsom företages på finansminlstems tiänsterum, TQrcdagen den En av de första åtgärdernaför en sådan utredning måste bli att komma yi mai 1971 tiU rätta med de högamarginalskatterna, som gör att människoma snart - finner det mindremeningsfullt att arbeta. Dethar visat sig att arbetslösheten är oroväckande stor, och jag är ganskaövertygad om att en stor del av skulden härtiU ligger i vårt orimligaskatteuttag. Det klagas över att konsumtionsefterfrågan börjar bli svag.Men jag tror inte att detta beror på konsumtionsolust, utan den verkligaorsaken här är säkerligen att konsumtionskraften sviktar på grund av att människornafår för htet över när skatten tagit sitt. Vi vet att har dettavarit en hämsko på sparandet. Det är nödvändigt att vi ser tiU attkonsumtionskraften ökar och att människor- Sedanmånga år har vårt parti också drivit kravet på att vårt skattesystem måstekompletteras med en indexreglering, då efterkrigstiden visat att det inte inämnvärd utsträckning har intresserat regeringen att föra en politik, där ettnågorlunda fast penningvärde har existerat. Detta har inneburit att deinkomstökningar som medborgama har fått till stor del har ätits upp avinflationen, Ivår reservation tiU skatteutskottets betänkande nr 40 har vi bl, a,exemphfierat ett system med den enkla anordningen att skatteskalan ochgmndavdraget värdesäkras genom en tioprocentig ökning av grandavdrag ochskatteskala. Detta exempel visar med all tydlighet hur hårt inflationen slår påinkomstökningar, som endast är nominella, då de angjvna siffrorna i någon månredo-visar den skatteökning som uppstår om vi Icke har en indexreglering. Ensådan indexreglering kan givetvis konstrueras på olika sätt. En kommandeutrednings uppgift bhr just att söka åstadkomma ett system som är bra. Önskvärtär emeUertid att detta är neutralt ur skattebelastningssynpunkt. Menett dylikt system har bhvit svårare att tUlämpa med det skattesystem somregeringspartiet begåvade svenska folket med förta året. Detta sammanhänger medatt progressionen har gjorts så brant på ett så tidigt stadium att ävenförhåUandevis låga Inkomster drabbas av en orimhgt hög marginalskatt. Härigenomhar bristema i det gamla skattesystemet förstorats så katastrofalt att det harbhvit hart när omöjligt att med ett enda ingrepp förbättra det skattesystem somskulle ha gett två tredjedelar av svenska folket skattelättnader. Av denanledrungen yrkar vi i första hand på en genomgripande översyn avskattesystemet i syfte att bl. a. försöka rätta tUl de rent uppenbarabristerna, nämligen de helt orimliga marginalskatterna. Men vi vidhållergivet-vis vårt krav på en utredning angående indexreglering av skattesystemet.För med ett något vettigare skattesystem är en indexreglering av skatteskalaoch grundavdrag en säker metod att ta bort den djupt orättvisa beskattningenav inflationsinkomster. Jag ber med detta att få yrka bifall tiU reservationen 2 tiU skatteutskottets betänkande nr 40, Jag viU göra den att om vårt förslag i en förberedande votering faller, så är vi vUliga att stödja yrkandet i den reservation som föreligger från och 51 Fruandre vice talmannen (): Huvuddelen av mitt inlägg skall jag ägna åt den fråga som just nu hardet allra största intresset för den enskilde medborgaren men som inte med såmånga rader har berörts vare sig i finansministerns kompletteringsproposition,i långtidsutredningens digra betänkande eller i de många och stora remissvaren.Jag tänker självfaUet på skattefrågan. Detvar ganska , närmare bestämt , som vi i denna kammare hadeanledning att diskutera det direkta skattesystemets verkningar. Det var denkvällen vi trodde att vi direkt av landets finansminister och upphovsmannen tiUvad socialdemokraterna kallat "den största skattereform vi någonsin på engång genomfört" skulle få veta besked om hur han , efterreformens presentation i , såg på löftet om att två tredjedelar avinkomsttagama skulle få sänkt skatt. Det var den kväUen vi trodde vi skulle fådiskutera våra synpunkter på vårt förslag om att inflationsskyddaskattesystemet. Det var den kvällen vi trodde vi skulle få besked avfinansministem om han var vilhg att låta experter gå Igenom hela det direktaskattesystemet för att kontrollera skattesystemets verkningar I ohka avseenden. Detvar den kvällen som min värdera utskottsordförande hert ansåg att detinte fanns några nya argument och att det egentligen inte fanns någon anledningatt diskutera skattesystemet. Det var den kvällen finansministem var upptagenpå annat håU och inte hade tid att vara med oss andra här i kammaren ochdiskutera "den största jämlikhetsreformen ". Nuhyser jag I aUa fall gott hopp om att få finansministerns synpunkter påvårt förslag om ett inflationsskyddat skattesystem och tanken på en snabbexpertöversyn av skattesystemets verkningar. Vaddet nya skattesystemet -vlUe uppnå var verkligen bra saker det vill jagtUlägga, inte minst med anledning av hen i yttrande här nämligen ett individuellt skattesystem, som särskilt gynnade de lägreInkomstgrappema i samhäUet, Men vår oro över andra ingredienser i systemetmåste väl nu delas av finansministem, när han redan i febraari I dennakammare har uttryckt tvivel om det verkliga utfallet av reformen. Inte ens hantalar ju nu om de två tredjedelar som skulle få sänkt skatt. Jag skall kommatillbaka till dessa frågor. Finansministernsträckte ut en givande hand mot barnfamiljerna, få en kraftig förbättring som föhd av skattereformen. Men hur blev det?Ja, höjningen av barnbidraget från med per barnoch år räcker nätt och jämnt tiU för att köpa samma mängd varor som 1965, däbarnbidraget senast höjdes. Av de över 4,5 miharder kronor, som finansministemnu tar in genom den nya mervärdeskatten, räckte det till den kompensationen och150 mihoner kronor tlU bidragsförskott. En aUtför hten del går alltsåtillbaka till barnfamUjerna, Många bamfamUjer, inte minst de som flyttar ini de nybyggda förorterna i våra storstadsregioner, har kommit i en svårsituation. Många har säkert både upprörts och chockerats av uppgifter om att "vanliga" människor med "vanliga" inkomsteroch med "vanhga" levnadsvanor hamnat i en situation, där Nr 97 man tvingasbegära bidrag och tUlskott av samhället. Jag skah citera ett stycke ur en aUdeles färsk rapport,som bl, a, belyser barnfamihernas problem. Rapporten gäller en expansiv förortskommuni , "Det bör emellertid påpekas, att så mycketsom av hjälptagarhushållen (dvs, sådana som erhållit socialhjälp inågon form) som består av två gifta med barn, har isammanräknad nettoinkomst. Det är ingen låg inkomst jämfört medhushåUsln-komstema i riket. Om vi i stället ser tUl de kostnader somexempel-vis en tvåbarnsfamilj beräknas ha enligt kommunens socialhjälpsnormerfinner vi dock att det inte heller kan sägas vara en hög inkomst," Visserligen kan det sägas att vi har tagit upp detta förat jag gissar att hen kommer att säga det.