prot · FU09133 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag skulle gärna I kammarens protokoll ha velat läsa in vissa avsnitt av denrapport som vi I sjukhusdirektionen fick från läkarna, från sjukhusdirektören,om det tillstånd som de ohka avdelningarna befinner sig i, men Jag skall Inteuppta tiden med delta. Det är ingen uppbygglig läsning när det gäller modernsjukhusvård . var för litet sedan där nere och harsagt till oss i direktionen att Inspektionen kommer med en mycket amper inlaga- det får inte vara pä del här viset. Där står vi alltså i denna situation. Vi har i detta bygge lagt In det som I dug prioriteras närdet gäller byggandet av .sjukvårdsanläggningar öppenvårdscentraler ochsjukhem för långtidssjuka. Det är just det som står på nästa sjukhusetapp, oehdå borde vi ha fått bygga delta i löpande följd. Kan vi inte få en ändring tillstånd när det gäller den kvot som tilldelats oss inom den allmänna ramen, såhar vi inga niöjligheter att göra någonting därvidlag vare sig 1972 eller 1973,om inte specialkvot Ulldelas oss. Detta är rätt besynnerligt I rådandearbetsmarknadsläge. var dock 200 Jobbare sysselsatta vid dettabygge, i bötian och mitten av november arbetade 100 man ilär. kommer50 man att vara sysselsatta vid bygget och år de sista väck. Det här innebär också att den gång vi får kvotoeh kan fortsätta bygget måste lägga ut ytterligare pengar iintrodueeringskostna-der för en ny entreprenör ~ det kommer efter vad Jag hörtde att röra sig om 250 000 ä 300 000 i, som vi tycker, onödigautgifter. Om vi I stället fäll fortsätta byggnationen I löpande följd hade Ang. ianspråktagande av byggnadskvot för vissasjukvårdsbyggnader Ang. ianspråktagande av byggnadskvot för vissaSjukvårdsbyggnader det blivitbilligare för som byggherre oeh för länets Invånare somskattebetalare. Oeh det allra viktigaste kanske hade varit att det blivit enbättre sjukvårdsservice för bygdens folk. Detta måste vara det allraväsentligaste. Men härtill kommer också att ett antal byggnadsarbetare nu blirarbetslösa. I stället för att arbeta på bygget får de gå och stämpla ellerockså sänds de ut på beredskapsarbete som bekostas av statsmedel. Även ur densynpunkten hade det varit bäst om del Inte hade blivit något avbrott Ibyggverksamheten. Socialministern säger I svaret att den tillsattaarbetsgruppen "skall undersöka möjligheterna till en sådan uppdelning avprojektet att lokalerna för läkarstation och långtidssjukvård kan gesförtur". Då vill Jag meddela att arbetsgruppen har blivit färdig medden delen av sitt arbete. Men det hjälper ju Inte, om vi Inte får byggnadskvotför att fortsätta byggnationen på uppgjorda grundvalar. Därför har Jag enföhdfråga, som Jag gärna vill ha svar på av socialministern: När nu dennaarbetsgrupp är överens, är Inte socialministern då villig att medverka atten specialkvot tilldelas sjukhuset eller att den kvot inom den allmänna ramensom finns kvar får tas i anspråk för att byggnationen skall kunna fortsättasnarast möjligt? i Nennesholm har i sininterpellation frågat om Jag vill medverka en ändring av gällandebestämmelser, så att sjukvårdsbyggen där öppenvårdscentraler eller sjukhem förlångtidsvård är samplanerade kan erhålla byggnadskvot från den allmänna ramen.På det har jag svarat att det Inte behövs någon ändring. Principerna I sådanafall finns fastställda . Härtill vUl jag bara lägga, att blundar för att det här är fråga om ett stort lasarettsbygge, somenligt bedömning är överdimensionerat. Den arbetsgrupp somsysslat med dessa frågor har som uppgift att undersöka möjligheterna för ensådan uppdelning av projektet att lokalerna för läkarstation och långtidssjukvårdkan ges förtur. Delta är det positiva besked Jag kan ge utan atl gå in på ettenskilt ärende som handläggs av . På är man villig attmedverka, om man bara får byggnadskvot. Men enligt de informationer Jag fåttanser man sig Inte ha nägra sådana möjligheter med nuvarande bestämmelser. undrar Jag om Jag kan ringa nertill och säga att socialministern har förklarat, atl om man har kommitöverens om atl det här gäller öppenvårdscentral och sjukhem förlångtidssjukvård, sä finns det inte några hinder; för arbeten av det slaget kanman ta kvot där sådan finns tillgänglig. i Nennesholm har Ju tillhörtSveriges riksdag under Inte så ringa tid och bör därför känna till att vi här ikammaren inte behandlar enskUda ärenden. handläggerdetta ärende; låt mig än en gång få understryka det. i Nennesholm (c): Jag känner till detta, men här är det frågaom, huruvida det Iprincip är möjligt att flytta över en kvot frän den ena ramen tUl den Ang.kampanjer andra. Finns den möjligheten, då är saken klar, för att förstärka organisationers in- Överläggningen var härmed slutad, flytande över opi- § 16 Ang. kampanjer för att förstärka organisationersinflytande över opinionsbUdningen Herr utbildningsministern ordet för att besvara i (vpk) den 22 oktoberframställda Interpellation, nr 184, och anförde: har frågat migvad Jag anser om kampanjer för att förstärka de privata kapitalistiskaföretagens och organisationernas Inflytande över och styrning avopinionsbildningen, särskilt vad gäller skolorna, och vilka åtgärderregeringen avser att vidtaga. I ett demokratiskt samhälle är det av grundläggandebetydelse att vi har en fri opinionsbUdning. På regeringens Initiativ har enrad olika åtgärder genomförts för att skapa bästa möjligaförutsättningar härför. Det gäller bl. a. stöd till de politiska partiernasverksamhet och stöd till dagspressen. Ett delvis likartat syfte har dettidskriftsstöd som fr. o. m. Innevarande budgetår getts fastare former. Av vikt är givetvis också att etermedierna står friagentemot såväl statsmaklen som företag och organisationer. Radlolagen fastslårkravet på opartiskhet och saklighet. En särskild nämnd radionämnden - har attkontrollera att detta krav efterlevs. Skolan skall bl. - som framhålls I läroplanen för grundskolan-genom en objektiv, dvs. saklig och allsidig, undervisning i ämnen av samhälls-och nalurorlenterande slag föra in eleverna I den omgivande verkligheten.Läroplanen förutsätter att olika värderingar redovisas I undervisningen.Självfallet skall Inte I en omdebatterad fråga exempelvis endast enorganisations ståndpunkt framföras. Ett material från en organisation somIsolerat ger en ensidig bild kan i och för sig användas. Ensidigheten bör dockmotverkas genom alt eleverna får ta del av andra synpunkier på frågun. I läroplunerna för både grundskola och gymnasieskolaunderstryks vidare inycket kraftigt att undervisningen skall utveckla elevensförmåga att pröva kritiskt och självständigt och att motstå tendentiöspåverkan. I en demokrati kan vi inle och får inte hindra ollkuorganisationer att föra frum sina uppfattningar även till skolans elever. Så länge detta sker öppet och med angivande av källan är det helt i linje med läroplanen. En organisations Informationsverksamhet bör dock ej ges karaktären av massiv, påtvingande kampanj utan präglas av en vUja att ställa informa tion och upplysning skolans förfogande. Ang. kampanjer för att förstärka organisationers inflytandeöver opinionsbildningen Under detta anförande övertog herr tredje viee talmannenledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Bakgrunden till min Interpellation är bl. a.den verksamhet som bedrivs av och som Ibetydande grad Inriktar sig på att påverka just skolans elever. En treårsplanför denna propagandaverksamhet har antagits av . Riktlinjerna för densamma finns sammanfattade i en promemoria, somdelvis citeras I InterpeUationen. 1 slutet på sitt svar, för vilket Jag tackar,säger utbildningsministern: "En organisations informationsverksamhet bördoek ej ges karaktären av massiv, påtvingande kampanj utan präglas av en viljaatt ställa Information oeh upplysning till skolans förfogande," Denpropagandaverksamhet som beslutat om i sin treårsplanförefaller vara Just en sådan massiv, påtvingande kampanj somutbildningsministern talar om. Får Jag anföra några omständigheter som visardetta. Först några citat ur den promemoria som sammanfattarriktlinjerna för propagandaverksamhet . Denna behandlar olika delar av denna verksamhet underrubrikerna Den teoretiska debatten. Inledningsvis sägsföljande vara "en fundamental utgångspunkt": "VI driver informationsarbetetinte för opinionens egen skull, utan för den återverkan det har på faktiskaskeenden." Vidare säger man sig arbeta "från den grundläggandeutgångspunkten att vad som krävs är kommunikation, dvs. Information -I-återkoppling för att åstadkomma en verklig opinlonsblld-ningseffekt." Detsägs alltså rent ut att Svenska arbetsgivareföreningens s. k, skolinformationInte begränsar sig till utt ställa Information och upplysning till skolansförfogande, utan har syftet att åstadkomma en verklig opinionsbildningseffektbland skolans elever. Man vill påverka faktiska skeenden, hur vid tolkning nudetta skall ges. Det framgår i fortsättningen av plan för propagandaverksamheten under treårsperiodenatt man inte alls begränsar denna till att ge information om den egnaorganisationens uppbyggnad oeh arbete. Man syftar i stället till att användaorganisationens resurser för rent politisk verksamhet. Arbetet på propagandansolika områden skall här spela en avgörande roll. Vad man vill åstadkomma sägesvara "ett positivt utformat ideologiskt alternativ den marxistiskasocialismen". Det är också ett sådant alternativ Arbetsgivareföreningenvill propagera för i skolorna. Den Ideologiska kamp man för framställs I myeketdramatiska ordalag. Jag ber att få återge ett citat ur promemorian:"Vänstervågen har kommit In I en andra fas. Skummetryker Inte så uppseendeväckande högt som I den närmast föregående perloden, mendyningen har en desto farligare styrka. Det kanske viktigaste slaget utkämpasjust nu Inom skolan. Vänstervågen har nått läroböcker, skolradioprogram, åtskilligalärare oeh givetvis på det sättet att eleverna drabbas av massmedia och deorganiserade politiska aktiviteterna." Det äralltså slaget om skolan som ser som sin viktigasteuppgift I propagandaverksamheten. Skolinformation är den sektor man enligt egenutsago uträttat mest på och där man siktar en fortsatt utbyggnad. Det handlar alltså Inte om någon helt ny verksamhet, utanom en utvidgning uv vad man från Svenska arbetsgivareföreningens sida hållit påmed . Man har redan utgivit en mycket stor mängdpropagandamaterial som tlllhandahåUes skolorna dels gratis, dels myeketlåga priser. Det är böcker, broschyrer, tidskrifter, tillfälllghetstld-nlngar,väggtidningar, diabilder, filmer osv. Jag har här en paeke trycksaker som Jagerhållit genom . Det är sådant material som manskickar ut till skolorna. Om man på Innehållet I detta material så har det enblandad karaktär. Det finns broschyrer med viss faktaupplysnlng. Men det mestamaterialet har en påtaglig politisk färg. Det är ingen tvekan om att s.k. Informationsverksamhet 1 skolorna har karaktärenjust av en mussiv, påtvingande kampanj med bestämda politiska syften. Undervisningen i skolorna präglas även dennu kampanjförutan I hög grad av borgerliga Ideal. satsar alltså arbetsköparnascentrala organisation en rad miljoner för att ytterligare propagera förborgerhga mot arbetarrörelsen fientliga uppfattningar. Den sekunderas av enliknande verksamhet, bl. a. från oeh . Desom har kapital sitt förfogande kan alltså bedriva en omfattande verksamhetför att åstadkomma, som man själv säger, en verklig opinionsbildningseffektbland skolans elever. Frågor i interpellationer skall Ju enligtgängse regler utformas allmänt. Här är Jag emellertid oförhindrad att UUutbildningsministern ställa mera konkreta frågor: Vad anser statsrådet om denpropagandakampunj för att påverka skolelevernas uppfattningar som bedrives avSvenska arbetsgivareföreningen och vars riktlinjer fastslagits I en treårsplan?Vilka åtgärder avser regeringen att vidta? Enligt min mening borde denna kampanj föranleda bl. a.följande initiativ: 1. Utökad undervisning från skolans egen sida om arbetsmarknadsfrågoroch organisationsförhållunden. Åtgärder för att eleverna I ökad utsträekningskall fä ta del uv material från lönarbetarnas organisationer. Åtgärder föralt de politiska partierna regelbundet skall få tillfälle att framträda införeleverna, alltså Inte bara under valkampanjerna. Ang. kampanjer för att förstärka organisationers inflytandeöver opinionsbildningen Eftersom det är en utomordentligt viktigfråga vi hur uppe till diskussion vill Jag gärna något utveckla mittInterpellationssvar efter inlägg. Från skolans sida måste man självfallet ge parterna påarbetsmarknaden ett likvärdigt bemötande. Genom de mycket enhälliga beslut somhar fattats i om den nya skolan tror Jag vi är överens om dessaprinciper. Jag tror Inte alt har avsett någonting unnat, menför klarhetens skull vill Jag understryka att man fär vara mycket försiktig såutt man inle genom ingrepp mot en organisation skapar 4 protokoU 1971. Ang. kampanjer för att förstärka organisationers inflytandeöver opinionsbildningen prejudikatför ingrepp i ett senare skede mot en annan organisation. Jag har tidigare Iriksdagen i ett interpellationssvar till en fackhg representant klargjort attjag ställer mig positiv till att skolan öppnar sig mot samhället och däriInbegripet att de fackliga organisationerna får möjligheter att komma Ullskolan och presentera sina åsikter om arbetsmarknaden och de värderingar somöver huvud taget styr organisationerna. Det finns naturligtvis två olika uppfattningar om - detskaU vi varu medvetna om - hur man skapar objektivitet. Den gamla uppfattningenhar väl varit att man i skolan skall försöka utt i vurje läge gå en medelväg,att man skall utsläta framställningen hellre än att spetsa den och att manskall undvika kontroversiella frågor och känsUgu områden. Vi har vällyckligtvis kommit bort från de metoderna. I stället försöker vi nu nå framtill en öppen skola, där man redovisar olika ståndpunkter och där målsättningenskall vara att ge eleven en chans att bedöma de olika värderingar ochuppfattningar som kan finnas på kontroversiella områden. 1 den äldre tiden,när fackföreningsrörelsen började sända företrädare till skolorna, då ställdeskolornas ledning krav på att fä granska munuskriptet Innan vederbörande fickbörja tala. Det år en omöjlig Inställning, om skolan skall kunna ge utrymme förolika uppfattningar. Jag vill också understryka att läromedelsutrednlngenkommer att lämnu sitt betänkande I slutet av detta år eller i början av nästa Jag skulle tro alt det blir . Man granskar för närvarandeinte arbetshäften eller bredvldlltteratur av ohka slag och därför självfulletheller Inte material av det slag som har tagit upp I sinInterpellation. Det är de strikta läroböckerna som är föremål förgranskning. Jag vet inte vad utredningen kominer alt föreslå, om det blir frågaom en utvidgning eller Inte, men det är naturligtvis svårt och kanske ocksåprincipiellt tveksamt om man skall gu in på en granskning av den form avtrycksaker som det här är fråga om. Det måste i varje full med de nuvarandereglerna vara läruren i sumverkan med skolledning, undra lärare oeh elever somulformar undervisningen, Oeh när man får erbjudanden om medverkan av olika slaggäller det att se till att undervisningen blir objektiv genom att de andraståndpunkterna också redovisas. Jag vill sedan svara på tre frågor. Påden första frågan, nämligen om skolan är beredd att utöka undervisningen omarbetsmurknadens problem oeh över huvud taget i samhällsinformationen, är mittsvar att de läroplaner som har beslutat om gerutrymme för väsentligt ökad utbildning i det här avseendet. På den andra frågun, om jag är beredd ull medverka tillatl man också från löntagarnas orgunlsatloner får presenteru material, är svaretett Ju -del Ingår redan I ett tidigare interpellationssvar, som Jag nämnde fören stund sedan. Jag tror oekså att 1. ex. fackföreningsrörelsen har intensifieratsina insatser för att ge information om sina malsåtlningar på arbetsmarknaden. Även den tredje frugun kan Jag besvara positivt. Jag troralt del skett en myckel kraftig ökning når det gäller undervisningen om depolitiska partierna, och Jug tror att lärurna pu den här punkten också ärberedda att bjuda in de politiska partiernu - oeh kanske ännu oftare depolitiska ungdomsförbunden. Jag är personligen myeket positiv till att man utnyttjarde möjligheterna på ett mycket omfattande sätt för att representanter för deolika poUtiska uppfattningarna själva skall kunna få redovisa sina värderingar. I övrigt tror Jag att Interpellationssvaretger de klarlägganden som har efterlyst. i (vpk): Jag är oekså, som frumgiek av vad Jagtidigare sade, anhängare av en öppen skola där eleverna själva skall ges enchans att bedöma olika värderingar oeh olika uppfattningar som finns hosorganisationer och de politiska partierna. Jag vill tacka utbildningsministernför hans positiva svar på de tre konkreta förslag som jag ställde. Enligt hansmening Ingår redan en del av de momenten I skolans verksamhet, men enligt minuppfattning återstår det fortfarande mycket att göra. Jag kan erinra om att man även från fackliga organisationerssida har tagit upp den här frågan. Jag har exempelvis ett uttalande avsammanslag-nlngskonferensen för oeh stora distrikt avPapperslnduslrlarbetareförbundet. Där antog mun ett uttalande där man attbörja med varnar för den propagandakampanj som Svenska arbetsgivareföreningenhar startat under sken av faktaupplysning, men där man - och dettycker Jag är del avgörande - lar upp krav pä ökad undervisning Ifackföreningskunskap, 1 organlsatlonsförhållanden oeh I arbetsmarknadsfrågor.Man ställer en rad konkreta förslag, som jag hoppas att utbildningsministernuppmärksammar. Det finns bara en punkt till som Jag skulle vUja ta upp,eftersom den har förekommit litet grand I pressdiskussionen kring de härfrågorna. Diskussionen har bl. a. gällt det krav som ocksä fanns Iutbildningsministerns svar angående angivande av källan på det material somdelas ut I skolornu från olika håll. På materialet står för det mesta bara trebokstäver. Del är Inte säkert att de tre bokstäverna observeras ochIdentifieras av skoleleverna I samtliga fall. Materialet är som sagt var myeketomfattande, oeh det har en sådan utformning alt det myeket lätt smyger sig in övriga material som tlllhandahåUes genom skolans egen försorg. Jag anser Inte att det är en väsentlig fråga huromfattande märkningen av materialet är, även om Jug kan Instämma i kravet attdet bör finnas en sådan märkning. Det viktiga i sammanhanget är faktiskt att enorganisation på arbetsmarknaden utnyttjar den ställning som den har I mångamänniskors ögon som en Icke partipoUtisk organisation till alt driva en rentpolitisk propaganda. Varför detta smygande med den borgerliga propagandan? Detvore, herr talman, hederligare att de borgerliga partierna framträdde öppet iskolorna oeh Inte bakom Svenska arbetsgivareföreningens breda rygg, som de nugör i den här propagandan. Ang. kampanjer för att förstärka organisationers inflytandeöver opinionsbildningen Överläggningen var härmed slutad. § 17 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1617 1620till . Nr 133 § 18 Föredrogs oeh bifölls interpellatlonsframstäUningama nr 217och § 19 Interpellationnr 219 ang, uranutvinnmgen i Ordet lämnades på begäran till HerrJANSSON (s), som yttrade: 1958-1965 uppförde AB Atomenergi etturanverk i vid Bllllngen. De tekniska problem, som den låga uranhaltenvåUar, har lösts på ett föredömligt sätt. Utomordentliga insatser har gjorts avhela personalen inom projektet. Även Internationellt har betecknatssom en banbrytande teknisk prestation. skedde provdrift av verket med tresjundedels kapacitet. utreddes frågan om möjligheterna att pä ohkasätt förbättra ekononUn. beslöt att ett treårigt utvecklingsprogramskulle genomföras med syfte att sänka kostnaderna för en eventuell framtidaproduktlon I stor skala. För att I möjligaste mån minska kostnaderna förprogrammet beslöts att uranproduktionen vid verket skuUe upprätthållas endast omfattning som var nödvändig för att genomföra utvecklingsarbetet.Programmet Innebar således en successiv minskning av personalen vid verket frånca 140 till ca 100. Det förutsattes att Atomenergi skulleundersöka möjligheterna att förlägga annan verksamhet och attresultatet skulle redovisas för före perlodens utgång. ÄB Atomenergi har föreslagit att nuvarande verksamhet IRanstad drivs vidare efter treårsperiodens utgång den I Juh 1972 med sikte påatt bygga ut en stor urananläggnlng. Det har emellertid Inte framkommit om detfinns några alternativa planer för den händelse att statsmakternas beslut skuUegå I negativ riktning. Detta har skapat osäkerhet hos den kvarvarandepersonalen om möjligheterna till fortsatt sysselsättning i . Med stöd av det anförda hemställer Jag om kammarenstillstånd att få ställa följande fråga: Hur bedömer statsrådet möjligheterna till fortsatturanutvinning oeh därmed fortsatt sysselsättning för personalen vid ABAtomenergis uranverk I ? Denna anhållan bordlades. § 20 Interpellation nr 220 ang. katastrofhjälp i FN:s regim. Ordet lämnades på begäran till HerrMÖLLER i (fp), som yttrade: På världshistoriens tråd liggerkatastroferna tätt. Det gäller naturkatastrofer lika väl som krlgsbetonade katastrofer. All aktuell erfarenhet visar att katastroffallen är många, flera . 52 Den allra rymmer namnsom ständigt erinrar om detta: JordbävningskatastrofenI 1970, översvämningurna I Rumänlen 1970, den våldsamma orkanen 1970, kriget och flyktingströmmen I Östbengalen 1971. Exakt var och när katastrofer kommer att äga rum I detenskUda fallet kan vi aldrig vara säkra på. Vi kan bara förutse att detoförutsebara kommer att inträffa - någonstans och . Då gällerdet att ha planering och resurser färdiga för att gripa in och mildrakatastrofens verkningar. Detta behövs av humanitära skäl. Men det behövs också avutveck-llng.sskäl: drabbas vuxnas och barns hälsa bhr deras framtidautvecklingsinsatser sämre, repareras Inte broar och vägar och byggnaderförsvåras produktionen , ges inte varor och pengar utifrån måstelandets egna resurser I sådan utsträckning satsas på hjälp åt katastrofoffrenatt planerade utvecklingsprojekt måste Inställas. Det är Ineffektiv u-hjälp att bidra till långsiktigautvecklingsprojekt I ollku länder om man Inte också I princip vill betydligtbidra till att verkningarna mildras av de katastrofer som kan kullkasta delångsiktiga utvecklingsplanerna. En god och tillräcklig katastrofapparat finns Inte I dag.Efter en rapport frän FN:s generalsekreterare har Ekonomiska och sociala rådetI JuU 1971 antagit en rekommendation . Denna resolutioninnebär ett fall framåt för katastrofhjälpen I världen. Ändock är den dels Isig otillräcklig, dels fordrar den insatser från ohka stater för att följasupp. Det behövs enligt min mening: störresekretariatsresurser än som planerats, storabidrag en Internationell katastroffond, en konstruktion för fonden som gör del attraktivt förstater att lämna stora bidrag, ett omfattande förberedelsearbete I länder som är särskiltutsatta för naturkatastrofer. Med hänvisning vad som anförts ber Jag om kammarenstillstånd att herr utrikesministern få rikta föhande Interpellation: att förslaget I rekommendationen från Ekonomiska oeh sociala rådetär tillräckligt om att ett Utet permanent bildas för planering ochsamordning av katastrofinsatser? att bör bidra den fond för första Insatser Ikatastroffall som rekommendationen omnämner? att eventuella svårigheter att få mycket stora bidrag från staterför denna fond, eller en speciellt Inrättad sidofond, skulle kunna minskasgenom att det bestämmes - såsom namnes I generalsekreterarens utredning - attpengar eller utfästelser från enskilda stater må tagas I anspråk för visstprojekt först efter godkännande av vederbörande givarland? , särskilt om I fråga bhr uppenbart underdlmenslonerat,att bör överväga att I sin u-hjälp Införa och utöka en ny projekttyp,nämligen hjälp särskUt ofta katastrofdrabba-de länder för dels uppbyggnadav varningssystem etc. mot naturkatastrofer, dels planetingsförberedelsergällande mottagande av hjälp? Denna anhållan bordlades. § 21 Anmäldes och bordlades skrivelse frän fullmäktige I av I .