prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Men detär, som sagl, ocksä nödvändigi att fördjupa länsdemokratin. I partimolion nr 86 förklarar viall vi i allt väsentligt delar länsdemokratiutredningens uppfattning. Målet börenligt vär mening vara all följa, påverka och konlrollera den regionalabeslutsprocessen. Vid en kommande reformering av den regionala förvaltningenbör sålunda förslag läggas om överförande av den regionala samhällsplaneringenfrän länsstyrelserna lUl landstingen. I den för de bada mitlenparlierna gemensamma reservationenheter del bl. a.: ""Människorna bör direkl kunna påverka planeringenav sin region. Beshitanderälten i frågor som måsle lösas pä regional nivå bör Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation m. m. Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation m. m. därförligga pä folkvalda lekmän, utsedda genom en sä direkt valmetod som möjligl. Denuvarande landstingen bör följaktUgen utvecklas lill regionalasjälvstyrelseorgan med ansvar för bl. a. den översiktUga regionalasamhällsplaneringen genom överförande och decentralisering lUl den av ställigaförvallningsuppgifler. Detta skulle t. ex. kunna ske enligl den modell sompresenlerals av länsdemokraiiulredningen." Vi har i vår reservalion ocksä framhällit den slorabelydelsen av att kommunernas handlingskraft inle onödigtvis inskränkes. DentUlsatta länsberedningen bör därför enligt vår mening också pröva möjlighetenalt lälla pä den statliga styrningen av den kommunala verksamheten. Avsiktenmed vara moiioner och med den framlagda reservaiionen är sålunda att ge tUlkänna den linje som vi anser att länsberedningen i huvudsak bör följa, dvs. altlåla länsdemokratiutredningens förslag utgöra grundmallen. Utskollsmajorilelen anser all man inle bör föregripalänsberedningens arbeie. 1 della fall har emellerlid från de olikautredningarna liksom frän remissyttrandena ulkrislalliserals oUka linjer som nuskall överses och i möjlig män bringas i överensstämmelse med varandra. 1 dennasituation anser vi del vara av värde att klargöra vär åsikt och att i skrivelseliU Kungl. Maj:l begära alt utredningsarbetet i länsberedningen inriktas bl. a.pä en utbyggnad av landstingen regionala självslyrelseorgan med ansvar ävenför den regionala samhällsplaneringen. Med vad jag här anfört ber jag, herr talman, all få yrkabifall lUl den vid konstituUonsulskollels belänkande nr 26 fogade reservaiionen. I della anförande inslämde herrar i ochAhlmark (båda fp). HerrJOHANSSON i TroUhällan (s); Som de båda föregående talarna redankonstaterat har vi under mänga år diskuterat frägan om den regionalasamhällsverksamhetens uppgifter och organisation. Sä sent som tillsalles en ulredning på omrädei meduppdrag all bearbeta lidigare ulredningsresullal. Reservanterna är väl medvetnaom att detta berodde pä alt de remissvar som avgivits i fräga omlänsdemokratiutredningen och lidigare uiredningar gätt slarkl isär. Detmärkliga är alt reservanlerna i denna situation har velat begränsalänsberedningens möjligheter alt pröva de olika alternativen. Redan i fjolväcktes moiioner frän folkparti- och centerpartihåll om att skulleullala sig för länsdemokratiutredningens alternativ. Detta förslag avvisades avriksdagen pä grund av att man inte ville föregripa beredningens arbete. 1 åråterkommer moiioner med förslag i samma riklning. Bifalles reservationen innebär del att utredningensverksamhetsområde starkt begränsas. Ulredningen fär då pröva endasl elt av dealternativ som har presenterals i den tidigare debatien. Del belyder all manslrunlar i vad övriga remissinslanser har anförl. Om man studerar remissvaren, vilket säkerligenreservanlerna grundligt har gjort, finner man att meningarna omhuvudmannaskapet för bl. planeringenpä länsnivå går myckel slarkl isär. Del finns en grupp remissorgan som vägerför och emot olika allernativ och som sedan inle anser sig kunna ullala nägonbeslämd mening förrän frägan blivit ylleriigare beredd. hör landsiing:Kalmar läns södra landsiing, landsiing och länslandsting. Även 49 primärkommuner ingår i denna grupp, och vad som kanske kanvara särskUt iniressani all noiera är all intar sammasländpunkl. Dessulom finns en grupp remissorgan som har ullalal sig för ellsialligl huvudmannaskap - del är länsstyrelserna och en rad cenirala slalligaorgan. Även intresseorganisationer ingår i denna grupp. Låt mig fä nämna LO,SAF, TCO, SR och . Reservanternas slällningslagande innebär att man drar ellstreck över dessa remissvar. De tankegångar som finns i dem fär inle ensprövas, och de insianser som är osäkra skall inle fä ylleriigare malerial.Arbetar man efler denna Unje, är jag överlygad om all del kommer nya krav päuiredningar. Delta är så myckel mera fallet som man därmed inte fär möjlighetatt penetrera den grundläggande frägan, den fräga som man lidigare anmärkt päall den inle blivit lillräckligl behandlad, nämligen uppgiftsfördelningen.Enligt min mening jag tror att delar den - har manlidigare börjal i fel ända. Man har dragil upp organisalionen men inle prövatuppgiftsfördelningen. Följer man nu reservanternas uppfallning och endast lälerlänsdemokratiutredningens synpunkter ligga lill grund, kommer man pä nytt in iden silualionen alt man inte gör den djupgående analys som behövs för att finnaen lämplig lösning på dessa allvarliga och besvärliga problem, Reservanlernavill helt enkell avskärma ulredningen. De vUl all pä en myckelbeslämd punkt skall la slällning redan nu innan utredningen är avslutad. Jag har lyssnat mycket uppmärksaml bäde i ulskoltet ochhär i kammaren för all finna vilka skäl som ligger lill grund förreservanlernas yrkande pä att utredningen inte skall få fortsätta enligl sinadirekliv, eller annorlunda ullryckl: för att finna vad som inlräffal och somgör alt man kan hugga av alla andra alternativ än länsdemokratiutredningens.Majoriteten lar ännu inle slällning lill frägan om huruvida länsdemokraiiuiredningensmodell eller nägon annan skall genomföras. Vi vänder oss mol denutredningsmetodik som reservanterna önskar. Vi vill inte föregripa utredningensarbete. När detla är avslutat och vi får möjlighel all bedöma de olikamodellerna, skall ocksä vi ta slällning lill länsdemokratiutredningens förslagliksom tUl andra allernaliv. Med dessa ord, herr lalman, yrkar jag bifall lillkonslilutionsuiskollels hemställan i dess belänkande nr 26. 24 mars1971 Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation m. m. HerrLARSSON i Luttra (c) kort genmäle: Del är rikligl all uppfattningarna omutredningarna gätl starkt isär speciellt om länsdemokratiutredningen. Belräffandedenna kunde ganska lydliga politiska skiljelinjer skönjas i remissyllrandena.Länsdemokratiutredningens resullal kriliserades specielli frän socialdemokratiskthäll i Trollhällan nämnde ocksä de slora organisaiionerna päden kanlen, Molionärerna och reservanlerna har varil Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation m. m. angelägnaom alt betona all länsdemokraiiuiredningens förslag här inle fär komma borl 1den fortsalla handläggningen. i TroUhällan sade all vi vUl alt de andrautredningarna inle skall komma med i fortsättningen. Det är inte rikligt. Vihar varil angelägna om att betona vikten av att länsdemokratiutred.iingenstankegångar kommer med i del forlsalla ulredningsarbelel. i (s) korl genmäle: Fär jag bara konstatera tvä saker. Den försiaär alt även om följer majoriteten inom konstilulionsutskottel kommerlänsdemokratiutredningens förslag att prövas inom länsberedningen pä grund avde direktiv som är utfärdade för denna. Den andra saken är att om riksdagenbifaller reservationen så binder den sig hårt för dess allernaliv. Reservaiionenbörjar nämligen med följande mening: "Enligl utskottels mening börulredningsarbelet följa den andra huvudlinjen." Den andra huvudlinjen, sombeskrivs i ulskollels utlåtande, lyder: "Enligl den andra huvudlinjen, somligger lUl grund för länsdemokraiiuiredningens förslag, skaU regionalaförvallningsuppgifler i slor utsträckning - bl. a. såvitt gäUer den regionalasamhällsplaneringen överföras frän statliga organ tUl landstingen." 1reservationens första alt-sats pä s. 14 i betänkandet står del klarl ochtydligt all utredningsarbetet inom länsberedningen inriktas pä en utbyggnad avlandslingen lill regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl. a, denregionala samhällsplaneringen. HenMOLIN (fp); Etl av de mesl intressanta belänkanden som haräsladkommils inom del statliga ulredningsväsendel ärlänsdemokraiiulredningen. Del är inle därför all uiredningens alla resonemangskulle vara höjda över kriiik, ulan del är därför all ulredningen har lagitfram cenirala demokraliska frägeslällningar lill diskussion.Länsdemokraiiuiredningens förslag har föranlell debatt men än sä länge ickeavsatt några praktiska resultat. har tvärtom beslutat en förändringav länsstyrelsernas organisalion som delvis går i annan riktning och somdessutom kan länkas binda handlingsmöjligheterna i framliden. Mot del är förnärvarande ingel all göra. Den förra ärel lUlsalla länsberedningens arbeie skulleenligl ulskoltsmajoriieiens mening onödiggöra att frägan om länsdemokratin nutas upp tUl behandUng. i upprepade del argumentetoch sade all man inte fick föregripa den här beredningens arbeie. Jag skall,herr lalman, försöka visa att för all denna berednings arbete skall blimeningsfulll så bör vi jusl fatta det beslut som reservanterna ikonstilulionsulskollet har föreslagit. I direktiven tUl länsberedningen skjuts i förgrundenstatens samlade ansvar för sysselsällnings-, lokaliserings- och näringspolilik.Del krävs ell fortlöpande samspel mellan slallig och verksamhel idessa avseenden. Genom all dessutom inlerkommunal samverkan nämns som etlorganisalionsalternativ ger direktiven del beslämda intrycket att vara skrivnai polemik mot delar av länsdemokratiutredningens belänkande. Del finns,som konsUtutionsulskotlet har påpekal, tvä huvudlinjer i Den ena skjuter den statliga styrningen i förgrunden, och den har fälletl tydligt ullryck i statsrådet direkliv länsberedningen. Denandra huvudlinjen väljer länsdemokratin som princip och vUl föra över statligauppgifter tUl kommunerna, främsl landslingen. Vi vill, efler all ha studerat remissyllrandena, herrJohansson i Trollhällan, all skall la klar ställning i den härprincipfrågan så alt ulredningen fär en startpunkt för sitt arbeie och inteocksä i forlsätlningen komnier att föra en tynande tUlvaro. Vi menar att dennastartpunkt bör vara att människorna skall ha etl direkt inflylande överplaneringen av den region där de verkar och bor. Del får inle bli för mångainsianser mellan människorna i regionen och de organ som beslutar för regionen.Människorna måsle få en chans att reellt påverka vad som händer i regionen ochman måsle slimulera en öppen debatt om regionens framtid. Dessa reservanlernas argumeni har bemötts av herrJohansson i med: Vi har en utredning. Den mäste vi avvakta. Vi fårinte föregripa denna ulredning. Men, herr lalman, della problemkomplex kan i dagens lägeinle bli föremål för nägon förutsättningslös utredning. De tvähuvudalternativen har lagits fram och presenlerals av olika statligautredningar. Fortsalt utredningsarbete är meningslöst så länge statsmakternainle har tagil ställning i principfrågan. Del är vär utredningsmetodik, herrJohansson i Trollhällan, alt låla statsmakterna lägga den principiella grundenför ulredningsarbelel. Jag var litel förvånad när i Trollhällan såatt säga kritiserade oss reservanter för att vi i någon mening föregrep ellutredningsarbete på elt område där det ändå har suttit utredningar i etl halvtdecennium. Jag var förvånad mol bakgrund av alt parli hellnyligen har lagt fram förslag om annonsskall och presstöd ulan praktiskt tagetnågol utredningsarbete - annonsskalten och presstödel är ändå utomordentligtkomplicerade frågor, som skulle kräva etl noggrant utredningsarbete. Av dessa skäl anser vi all nu skaUskriva . Maj:l och begära ändrade direkliv tUl länsberedningen för attdenna utrednings arbeie i fortsättningen skall kunna bedrivas pä ell mermeningsfulll säll. Jag yrkar alltså bifall till reservaiionen. Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation m. m. 1 detta anförande inslämde herrar (), Henmark(fp) och (). HerrJOHANSSON i Trollhällan (s) kort genmäle: Med lUlfredsslällelse noterar jag all herrMolin klarl formulerade att vad reservanterna avser är att ge ändrade direktivät den sittande utredningen. Det betyder att skulle dra etlstreck över alla de sländpunkler som en rad sakkunniga remissinstanser harintagit. Reservanlerna begär detla på grund av att man inom cenlerparliei ochfolkpariiel har en mening härom. Man låler inle denna mening konfronteras medde andra uppfattningar som har förls fram och Denregionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation nu m som kommerlUl uitryck inom ulredningen. bör väl ha den allmänna översikten överstatverksamheten att han kan dra konsekvenserna av elt sådanl förfaringssällsom han vill införa här . Först tillsätler man en ulredning. Den färdirekliv -och direkliven är alllid slarlpunklen förutredningsarbetet. Sedanändrar man plötsligl della. gör ett uttalande och därefter skallutredningen få nya direkliv. Del är ny metodik som man introducerar här och jag hoppasall den inte skall bli vanlig inom svensk statsförvaltning. () korl genmäle; Det är inte på del sättet all denna frägainle har varil föremål för utredning. Det var skillnaden mot annonsskallen ochpresstödet, som alltså inle har utretts. Denna fråga har ändå varil föremål fören omfallande ulredning och för en relalivl omfallande samhäUsdebatt. Efleralt ha tagit del av utredningsarbetet, efter att ha hört remissinsianserna,säger vi: är det tid för att ge sin principiella mening tUl känna.Delta är, såviii jag vel, inte något unikt, utan tvärtom det vanliga. Efler detatt principerna i denna fräga är fastlagda och man alllsä har givit utredningenklara direkliv om vad den skall inrikta sig pä fär detaljerna närmare prövas avulredningen. är, tror jag, del normala förfarandet vidutredningsarbete, och säviit jag vet är del tillvägagångssätt som har använtsnär del gäller pressiödet och annonsskalten etl undanlag. i (s) korl genmäle: Annonsskallen och presstödel fär jag diskulera vid något annal tillfälle - och det skall bli intressant -men här gäller det denna utredning. är del ocksä klargjort all all den skall syssla endasl med detaljer. skall göra ellprinciputtalande, och pä grundval av det skall man sedan arbeta med vissadelaljer. Del räcker alt konstalera detta. Moderata samlingspartiets representanter ikonstilulionsulskollel slär bakom ulskollels betänkande. Därmed del vill jagmed skärpa framhålla - har värl parli inte tagil slällning vare sig för elleremol länsförvaltnings- eller länsdemokratiutredningens förslag. Alla vel vi attmeningarna är delade i dessa utomordentligt vikliga frågor, som gäller denregionala samhäUsförvallningens uppgifler och organisalion. För vår del anser vi att det var ett riktigt grepp alt tillkalla en särskild parlamentariskt sammansatt utredning,länsberedningen, för en samlad bedömning av de olika förslagen. Vi anser delocksä hell nalurligl att man inte nu föregriper denna utrednings arbeie ulanavvaklar dess resullal. Jag ber därför att fåyrka bifall lUl utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Luttra m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLuttra begärl votering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaller konstilulionsutskottetshemställan i betänkandetnr 26 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservaiionen av i Luttra m. fl. Beräkningen av skattepliktigförmögenhet i företag Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Luttra begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: § 4 Beräkningen av skattepliktig förmögenhet i företag Föredrogs skalleulskottets betänkande nr 13 i anledning avmoiion angående beräkningen av skattepliktig förmögenhet i förelag. HenJOSEFSON i Arrie (c): I skatteutskottets betänkande nr 13 behandlasen motion från några centerpartister angående beräkningen av skattepliktigaförmögenheter inom de mindre och medelstora familjeföretagen. Enligt beslut vid1970 års riksdag höjdes det fria bottenbeloppet vid förmögenhetsbeskattningenfrån 100 000 tUl , men höjdes också uttagsprocenten.Dessa båda förändringar innebar att den skattelättnad som höjningen av del friabottenbeloppet medförde hade elimerats vid förmögenheter överstigande 450 000kronor, beroende pä den höjda ullagsprocenten. beslöt , för att undvika alltförogynnsamma verkningar för de små och medelstora familjeföretagen, att antagasärskilda beslämmelser vilka skulle innebära i princip oförändrad beskattningför det i företagen arbetande kapitalet. Men vid ulformningen av dessa reglerlogs ingen hänsyn tUl den höjning av taxeringsvärdena som skedde tUl följd av1970 års fastighetstaxering. Som jag påpekade redan förra ärel vid behandlingen avskallepaketet, anser jag detta vara ganska anmärkningsvärt, med tanke på vadfinansministern uttalade finansplan. Där sades bl. a. alt pä grundav de höjda taxeringsvärden som blir en följd av 1970 ärs fastighetstaxeringkommer förslag att framläggas dels beträffande höjning av del friaboltenbeloppet, dels beträffande s. k. viUaschablon. Finansminislern sadeockså att man skulle vidta de justeringar som erfordrades 5* protokoU 1971. Beräkningen av skattepliktig förmögenhet i företag för allundvika icke önskvärda skatteeffekter på grund av fastighetstaxeringen. När därför speciella regler föreslogs för det arbetandekapitalet i mindre och medelstora familjeföretag, hade man väntat alt även därhade beaktats resultaten av fastighetstaxering. Men så blev inlefallet. Varken finansminislern eUer log hänsyn lill detta, och därförhar vi motionsvägen aktualiserat frågan också i är. Motionärernas uppfattningär att den speciella reduceringsregel som införts bör träda in redan vidförmögenheter överstigande . Som vi påvisat i motionen kan redani gruppen under 450 000 på grund av höjda taxeringsvärden ske enskatteskärpning . DärtiU kan sägas all denna skatt inte äravdragsgUl, utan för att man skaU kunna betala den erfordras en inkomst moisvarandeungefär det dubbla beloppet. För jordbruket som i vissa delar av landet drabbashårdast av taxeringsvärdeshöjningarna innebär denna skatteskärpning enytterligare härd belastning i elt i övrigt kärvt läge. Det har i utskottet upplysts altkapitalskatlebered-ningen kommer att framlägga förslag i denna fräga.Vi har därför inle fullföljt kravel i motionen utan i stället i elt särskiltyttrande framhållit våra synpunkter på detta problem. Vi förväntar att man vidden kommande behandlingen skall beakta just de synpunkter som vi i vårlsärskilda yttrande framhällit, dels att konsekvenserna av fortsattataxeringsvärdeshöjningar beaktas, dels nödvändighelen av att reduceringsregelnsätts in vid en lägre förmögenhetsnivå än vad som är fallel. Jag har intet yrkande utöver det somulskoltet framställt. Idetta anförande instämde i (m). HenWÄRNBERG (s): Som i Arrie redan antytt gjordes närriksdagen i samband med skalleomläggningen sänkte förmögenhetsskallenför förmögenheler vissa undantag för familjeföretagsägaresförmögenheter upp tUl , om de arbetade efler vissa speciellaregler. För förmögenheter inträdde lättnader för alla. Fjolårets skatteutskott - bevUlningsutskottet - var inleentusiastiskt för den differentiering av skalterna som dä genomfördes påkapitalskattesidan, nämligen att ge vissa förmögenhelsplaceringar en annanskatt än andra placeringar. Men hänsynen lUl att negativa verkningar kundeuppslå för de små familjeföretagen liksom reglernas provisoriska karaktärgjorde alt tveksamheten dä övervanns. Vad motionärerna nu vill är att skillnaderna mellan olikabeskattnings-grupper skall bli ändå slörre. Här vUl skatteutskottets majoritetinte vara med längre, allra helst som kapitalskatteberedningen kommeratt framlägga förslag permanenta regler. menar att en skatleskärpning inträtt föralla, även för de smä familjeföretagarna, genom att taxeringsvärdena höjts. Detär alldeles riktigt om man räknar i kronor, men sä har ju också förmögenheierna ökal.Talet om att förmögenhetsökningen genom uppjusteringen av taxeringsvärdena ärfiktiv anser jag inte hållbart. Det är rikligt alt den verkUgaförmögenhetsökningen inte skett över , men del är fem ärs prisändringarsom normalt med mellanrum slär igenom i andra taxeringsvärden, vUka medmycket goda marginaler någorlunda skall motsvara fastighetensförsäljningsvärde. anser alt taxeringsvärdet inle motsvararavkastnings-värdet, och på kort sikt kan jag gä med på att del är riktigt. Menom man tar med i beräkningen andra saker som hänger Uiop med beskattningen avfastigheter, tror jag inte att den förmögenhetsplaceringen är ofördelaktig. Fördet första är exempelvis avkastningsprocenten av taxeringsvärdet en helt annanom värdestegringen medräknas och allra helst om man tarhänsyn tUl den utomordentligt låga realisationsvinst-beskatlning som vi har.För det andra kan man säga att eftersom taxeringsvärdena ligger kanske igenomsnitt 40 proceni under försäljningsvärdet sker förmögenhetsbeskattningeneller arvsbeskattningen aldrig efter det verkliga värdet, vUket är fallet medandra placeringar såsom placeringar i aktier, banktUlgodohavanden ellerfordringar som är säkra. Resonemanget bakom förmögenhetsskatten är altförmögenheten som sådan har en viss skattekraft. SkaU den principen kunnabibehåUas, så vill skatteutskottet inte göra något ät detta ärende förränkapitalskaltebered-ningens förslag ligger pä bordet, dä man närmare kandiskutera vad som bör göras. Med dessa ord, herr lalman, ber jag att få yrka bifall UUskatteutskottels hemstäUan. Beräkningen av skattepliktig förmögenhet i företag HenJOSEFSON i Arrie (c): Jag gick inte närmare in pä de speciellareduceringsregler som beslöts , men villkoret för att komma in underde reglerna är ju att kapitalet är hårt bundet till rörelsen. Det är, som ocksåangavs i propositionen , ett arbetande, bundet kapital som i mänga fallger myckel läg förräntning det är bevisat, och därom behöver vi väl inteIvisla. Vi mäste förstå den svårighet som uppslår för vissaförelagare. Höjningarna av taxeringsvärdena innebär inte att avkastningen bUrslörre utan det blir i stället en direkt belastning i skattehänseende.Vederbörande företagares inkomster ökar inle med elt enda öre på grund av enfastighets laxeringsvärdehöjning. sade all del finns elt värde som man får uti framtiden. När det gäller jordbruket är ju prissätlningssystemel sådantatt man mycket lite beaktar förränlningen av del kapital som är investerat.Förhållandena var annorlunda dä man hade den totala jordbrukskalkylen ochräknade in förräntning pä det nedlagda kapitalet. Det gör man inte , och därförger en höjning av fastighetsvärdena inget utslag i prissättningen. Denrealisationsvinstbeskattning som infördes för nägra är sedan reducerar också iviss utsträckning den eventuella vinst som kan uppstå vid en eventuellförsäljning. ViU man ha kvar ett enskUt ägande, vUl man ha kvarfamUjeföretagen, dä mäste man också skapa sädana förutsättningar att de harmöjlighet att Indexreglering av ingångsvärde m. m. vid beräkning avutskiftningsskatt exislera.Det är jusl de synpunklerna som vi i värt särskUda yttrande och ivår motion har velat påpeka. Hen (): Huvudskälet lUI alt skatteulskottel inle vUl tUlstyrkaändringar är att vi från kapitalskatleberedningen väntar etl förslag som avserpermanenl lagstiftning på detla område. Jag tror inle all i Arrie bestrider att enmyckel stark höjning av priserna har ägl rum och att denvärdestegring som jag lalade om i mitl första inlägg verkligen har inträffat.Jag sade att värdet på fastigheier ligger övertaxeringsvärdet del är lågt räknal.