prot · FU09122 · 1971-12-31 00:00:00 — Om nuvarande ordning skall bU bestående befarar jag att vi även Ifortsättningen får uppleva att de som bäst behöver vuxenutbildningen kommer attstå utanför densamma. Det är alltså inte vackra tal om aUas rätt till utbUdningsom löser problemen utan det är konkreta åtgärder. Jag menar att en lagstadgadrätt till ledighet för utbildning är en viktig åtgärd. Lagstadgad rätt till tjänstledighet för deltagande i vuxenutbildning Hen i (fp): Låt mig först säga att Just problemet medskiftarbeten tas upp I LO Vux 2 som Jag hänvisade till förut. ärnöjd med motiveringen i utskottsbetänkandet, men han är förvånad och kritiskmed anledning av den slutsats som utskottet kommer tlU, Jag har I mitt förstaanförande försökt att klart och tydligt säga att vi anser alt det är felaktigtatt i ett långt framskridet förhandhngsskede Inte Invänta resultatet avförhandlingarna. Det måste vara rimligt, och jag har styrkts I detta av detyttrande från LO som jag hänvisade tUl, Detta är vårt skäl för att uppskjutadet hela. Sedan vi under utskottsarbetet kollat upp att förhandlingar pågår kanvi inte föreslå något initiativ från . Det är anledningen till vårtavstyrkande av motionen. Hen (); Jag har ingen annan mening änutskottsmajoriteten, men jag vUl I anledning av anförande göraden kommentaren att departementschefen har givit FÖVUX förlängt uppdrag. Blandde målgrupper som kommer att finnas I kommitténs verksamhet under innevarandestudiesäsong ingår även de hemarbetande kvinnorna. 2* protokoU 1971. En befolkningspoUtisk riksplanering samt vissa åtgärderför att dämpa storstadstillväxten nog främstgenom den framställning som har gjort somkommittén har fått det uppdraget. Beträffande FÖVUX.s verksamhet understudiesäsongen /71 räknar kommittén med att efter årsskiftetframlägga sht första betänkande, och då kommer man att kunna se en hel del avutfaUet av den uppsökande verksamhet som har bedrlvUs liksom resultatet avverksamheten med studier på arbetstid. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad, Nr 22 I anledning av motioner om utredning avmöjligheterna att bereda handikappade anställning på den öppna arbetsmarknaden Nr 23 1 anledning uv motioner om kartläggning uv den doldaarbetslösheten Nr 24 I anledning av motioner om utredning av frågorrörande deltidsarbete Nr 25 I anledning av motion om åtgärder för att beredapensionärer sysselsättning Inom Industrin Nr 20 I anledning uv motion angående brand- ochräddningsväsendets organisation Nr 21 i anledning av motion angående plan för förnyelse aväldre bebyggelse Kammaren biföll vud utskotten i dessu betänkandenhemställt, § 14 En befolkningspoUtisk riksplanering samt vissaåtgärder för att dämpa storstadstillväxten Föredrogs civUutskottets betänkande nr 22 I anledning avmotioner om en befolkningspoUtisk riksplanering samt om vissa åtgärder för attdämpa storstadstUlväxten, HerrENGSTRÖM (vpk): Det regionala mönstret för framliden i detstats- oeh monopolkapltallstlska framträder allt klarare i denanpassnings-planering, som ohka myndigheter och planorgan bedriver. De trendframskrlvningur och prognoser som lagts till grundför förslaget till regionplan för visar en fortsatt snabb befolknlngskoncentrationoch att I allt snabbare takt förvandlas till det svenskamonopolkapitalets service- oeh förvallarregion med fortsattindustriutflyttning. hotas att i snabb takt förvandlas till ettsvenskt Ruhrområde, där redan gjorda Investeringar I miljöförstörandetungindustri följs upp med ytterligare Investeringar i oheraffinaderier ochpetrokemisk industri. Detta kan I sin tur leda till omfattandefölJdlokaUserlngar av andra Industrier. AUt större landsdelar avfolkas I alltsnabbare takt. TUl grund för utskottets yttrande ligger tväcenterpartimotioner, som kritiserar anpassnlngsplanerlngen och yrkar på dels enbefolkningspoUtisk riksplanering, dels sådana anvisningar tUl planorganen attstatsmakternas intentioner föhs för dämpning av storstadstillväxten ochförbättrad regional balans. Det bedrivs ett planeringsarbete inom olikadepartement. Utskottet nöjer sig med att hänvisa till det arbete som pågarInom med utformande av ett ortskla.sslflcerlngssystem, jagtror Inte atl ett reglonpolltlskt program byggt på ortsklasslficerlng på någotsätt bryter med den förda regionpolitiken, I botten på utskottetsyttrande ligger också förväntningar på det förslag tUl fysisk riksplan somskall föreläggas . Jag kan Inte se några tecken som tyder på att dessa s, k,riksplaner kommer att vända utvecklingen. De bryter inte på något sätt med denanpassningsplanering som banar väg för storföretagens krav. Det är intressantatl notera att alltid betonar att det man arbetar med baraär en fysisk riksplan, alltså en markanvändnlngsplan. En markanvändningsplan ärockså regionplanen för , men det handlar 1 båda de här fallen ommarkanvändnlngspluner som tillgodoser storföretagens krav. Man har gjort hela riksplanermgen tUl en fråga omkonflikten mellan olika markintressen. Utgångspunkten för t. ex. harInte varit att hindra oljeindustrins och annan tungindustris lokalisering Idenna känsUga mUJö. I stället har man att låta dessmedlemsföretag framföra sina krav, så att man fick se hur långt man kan sträckasig utan att totalförstöra , Hur långt civUdepartementet gått I sin framgår avföljande citat ur en artikel i nr 34 1971 med underrubriken: "De Inventeringar som gjorts (via enkäter tillbranschorganisationerna) UV industrins exploateringsönskemål har t, ex,utformats så att industrin i stort sett bura behövt skrlvu en önskellstu på detman helst av allt vill hu av fysiska resurser. Inga krav har ställts på utt manockså skall redovisa tänkbara alternativ och man har heller inte bett företagenförsöka bedöma den viktiga frågan hur den tekniska utvecklingen kan komma att påverkaresursbehoven t. ex. behovet av att ligga vid kusten." Kan man komma längre I anpassning till storföretagens kravän vad här har gjort? De flesta människor uppfattar en riksplan som någotomfattande och positivt. Det associerar till en totalplan I vilken mansammanväver fysisk, ekonomisk, social, transport- och miljömässig planering föratt bryta den regionala och miljöpolitiska krisen. Men den planering somregeringen bedriver med de borgerliga partiernas stöd har Inte en sädan inriktning.Man kan heller inte, som utskottet gör, bara förvänta att de s,k. En befolkningspoUtisk riksplanering samt vissa åtgärderför att dämpa storstadstillväxten En befolkningspoUtisk riksplanering samt vissa åtgärderför att dämpa storstadstillväxten riksplanersom kommer har den uppgiften. De riksplaner som kommer kan i stäUet bh ännueffektivare medel för att anpassa utvecklingen till storföretagens krav. Det är intressant att se hur agerar I de härsammanhangen. Partiet motionerar om befolknlngspohtiska ramar till grund förplaneringen I olika regioner och om åtgärder för att dämpa storstadstUlväxten.Det är mycket okonkret. Men så fort man börjar tala om styrningar av allaInvesteringar och uv företagslokallserlngen, viker sig. sökercentern I framställa sig som den enda motståndaren tillregionplaneförslaget och befolknlngskoncentratlonen. Vad hände då I civUutskottet? Efter utskottetstredagarsresa till följde tre dagars Intensiv Indoktrinering avutskottets medlemmar från kanslihusets och planorganens experter, där hela dens. k, planering som pågår togs upp. Efter detta föll pladask Iregeringens armar och förklarade atl man kände sig lugnad av de redogörelser omplaneringen som man fått och avstod från att yrka bifall till sina egna diffusamotioner. För egen del har Jag Inte biträtt utskottets yttrande. Jaghur i ett särskilt yttrande motiverat varför och angett de huvudmålsättningaren ny regionpolitik måste grundas på. Jag skall inte utveckla dettaytterllgure, då våra synpunkter redovisats utförligt i den avslutaderemissdebatten. Jag avslutar med att till kammarens protokollanteckna att kommunisternas riksdagsgrupp Inte ansluter sig tillclvllutskoliets betänkande nr 22 utan till det särskUda yttrande som Jagbifogat betänkandet. betänkande nr 22 behandlartvå center-motioner angående dels en befolkningspoUtisk riksplanering, delsvissa åtgärder för att dämpa storstadstUlväxten, Utskottet avstyrker motionernamed hänvisning till att dessa frågor kommer att behandlas i samband med etttill aviserat förslag till regionalpolitiskt program samtbygglagutredningens pågående arbete. Jag accepterar denna behandling och motiveringarna ochvill understryka vad utskottet säger om att i den regionala planeringen ochvid utarbetandet av befolkningsramar de sociala, medicinska och psykologiskaaspekterna skall tillmätas stor betydelse, liksom hänsyn tUl mlljö-ochnaturresurserna. Människans berättigade krav på god både yttre oeh inremiljö måsle vara avgörande i all planering. Storstadsregionernas utveckling ärett skrämmande exempel på motsatsen. För att kunna uppfylla här nämnda kravmåste alla samhällets resurser användas på ett sådant sätt att vi får balansbåde mellan regionerna och inom dessa. Kompelensförhållandenu kan ha avgörandebetydelse tor hur dessa frågor hanteras. Jag ser med inlresse fram mot de aviserade förslagen. Ominte de långtgående i motionerna framfördu kraven blir tillgodosedda kommer viatt aktuuliseru dem på nytt oeh då tu upp diskussion. Vi kommer inte att somherr vill påskinu ge upp kampen så lätt. storstadsregionernaoch avfolknlngsbygderna är synkroniserat, och det är den politiken som vi ocksåkommer att driva framöver. Men vi väntar tills vi får förslagen på riksdagensbord. Hen GREBÄCK (c): VI har fått lyssna på ett långt och Ingåendeanförande av , enligt känt mönster. Det är Ju inte första gångenvi hör synpunkter på hur planeringsarbetet skall bedrivas I vårtland, I det särskUda yttrandet säger att demotioner som ligger till grund för utskottets yrkande tar upp den regionalakrisen på ett mycket ytligt sätt. Det anvisar Inga lösningar och kringgårliksom utskottets yttrande själva kärnfrågan. Då må man väl säga att tagit upp frågan påett mycket grundligare sätt än vad utskottet gjort, I utskottets betänkande konstaterarvi bara hur det ligger tUl med planeringsfrågorna och med denfysiska rlksplanerlngen. VI vet atl det I finns enarbetsgrupp som håUer på och bereder dessa frågor, VI vet också att vi har attmotse en promemoria , vilken sedan kommer att gå ut på remiss.Därefter har vi att vänta en proposition till höstriksdag. Då har vi I utskottet sagt oss att dessa frågor rimligenbör anstå tills vi får tillfälle att ta del av vad remissinstanserna yttrar. Depolitiska partierna har ju alltid kanaler till oUka organ och organisationervilka kan väntas få promemorian på remiss oeh kan då väntas få tillfälle attframföra sina synpunkter på den. Sedan kommer frågan när propositionen läggsfram givetvis upp till sedvanlig riksdagsbehandUng, Det kan därför vara lämpligt att låta en mera Ingåendedebatt anstå till dess. däremot har fuUt klart för sig hur man skallangripa dessa problem. Det behövs Inget remissförfarande, vad jag kan förslå.Vänsterpartiet kommunisterna har ett program I fyra punkter vilket säger att såhär skall det gå till. Hur själva genomförandet skall försiggå har man Intetalat om på annat sätt än att vi kan ana oss till hur man tänkt sig det helaskaU gå till. Det är bara att vända upp och ner på det privatkapitahstiskasamhället och Införa statskapitalism I stället eher, som föredraratt kalla det, en socialistisk ordning. Då löser man alla problem. Jag tror inte att de övriga partierna har tänkt sig precisden lösningen, men vi är mycket Intresserade av hur remissorganen ser på helafrågan, och då får vi tiUfäUe att grundUgt tänka Igenom problemen en gång till. Jag måste också ta upp vad säger omcivilutskottets besök på . VI gjorde besöketför att få kännedom om hur frågor som har sammanhang med den s. k. Västkustplanenuppfattas på läns- och nivå. Sedan föhde, säger , tre dagarsIndoktrinering, förutsätter Jag, , att riksdagsmän inte låtersig indoktrinera - i så fall är de dåliga riksdagsmän och sköter IntetlUfredstäUande sina uppgifter. Det var väl närmast fråga om en orienteringom hur långt En befolkningspoUtisk riksplanering samt vissa åtgärderför att dämpa storstadstillväxten En befolkningspoUtisk riksplanering samt vissa åtgärderför att dämpa storstadstillväxten arbetethai- fortskridit på detta område och hur man i ohka verk och Instanser ungrlperproblemen. Jag tyckte att det var mycket värdefullt för utskottets ledamöteratt få ta del av vud som pågår. Det är klart att om man har en patentlösning Ifickan är både sådana här resor och en sådan här orientering överflödiga - detkan Jag hålla med om. Men utskottets övriga ledamöter har nog inte sett påproblemen på det sättet. Hen (vpk): Det anförande Jag höll var Inte särskUt långt jag tror att både Jag och andra har hållit betydligt längre anföranden här Ikammaren. hänvisar till att jag har anvisat ett programI fyra punkter. Vad vår kritik gäller är de huvudmålsättningar som skall liggatill grund för region- och lokaliseringspolitiken och för att skapa en bättremiljö. Det behöver man Inte utforma så utförligt i ett särskilt yttrande -detfinns I våra motioner. Frågan gäller alltså: Skiljer sig de s, k, riksplaner somman utarbetar principiellt från tidigare regionplanering? Det gör de inte; detär samma typ av anpassnlngsplanerlng som . Gentemot detta har Jag velatmarkera vår ståndpunkt alt regionpoUtiken måste utgå från andrahuvudmålsättningar. Sedan undrade om man skall Införastatskapitalism. Det behöver man inte göra - del är Ju det system som vi har iSverige . Och sä till frågan om Indoktrinering eUer orientering. Ala bonne heure. lat oss kalla del en orientering. Det var alltså en mycketutförilg oeh kompakt orientering som utskottets ledamöter fick av kanslihusetoch planorganets experter. Men den orienteringen ledde I varje fall till attcenterpartisterna I utskottet blev så Imponerade att de föll pladask iregeringens armar. Det är det som jag har sagt. Hen GREBÄCK (c): Det är väl ganska självklart atl Jag Intedelar uppfattning om att vi föll i regeringspartiets urmur. Vihur bara sagt: Låt oss vänta på propositionen 1972. Då skall vi återkomma. Våra krav på en befolkningspoUtisk målsättning Iplaneringsarbetet har vi Ingalunda uppgivit. VI menar Inte att en fysiskriksplanering är till fyllest - långt därifrån. Den måste undun för undanföljus upp med ekonomisk planering osv. Men den fysiska riksplaneringen måsteenligt vår bedömning ligga i botten så alt vi har en uppfattning om var deindustrier som behövs skall placeras och hur vi skall kunna undgåmiljöskador. Jag undrar om inte spöken på ljusa dagen när han ser framför sig; han ser idelskorstenar som ger en vision av ett . Det är väl ändå attöverdriva. HerrENGSTRÖM (vpk): Det handlar Inte om all .se spöken på ljusadagen, oeh det handlar Inte bara om . Den hittillsvaranderegionpolitiken har Ju bedrivits så alt storföretagen bestämmer var städernaskall stå, .som det uttrycktes I en debatt . Vi vUl ändra hela Nr 122 utvecklingen så att man styr storföretagen och på så sätt får den rakt Fredaeen den omvända utveckhngen mot , Jag delar uppfattning så långtatt det får inte bara vara de företagsekonomiska och tekniska faktorerna sompåverkar utbyggnaden av ohka regioner. Som jag framhöU I mitt tidigareanförande måste i betydligt högre grud de soclula, medicinska och psykologiskaaspekterna - hur man skall ta tUl vara de enskUda människornas Intressen -slutligen vara avgörande för hur man planerar samhället. Men vi kan inte kommaifrån att de markanvändningsplaner som läggs fram har en väsentlig betydelseäven I detta avseende. har man bortsett från de aspekter som Jagnämnde, och därför måste de nu komma med I bilden. Skulle Inte det vara falletnär de aviserade förslagen läggs fram. kommer vi ånyo att resa de här kraven. Denfysiska riksplaneringen m. m. Hen GREBÄCK (c): Får Jag sägu att när det gällersjälva målsättningen kanske Inte våra uppfattningar skiljer sig så förfärligtmycket. Vi vill naturligtvis försöka få lUl stånd en lokalisering av företagosv. som är spridd över hela landet. Det är kanske egentligen metoderna för hurvi skall uppnå det målet som Inte är rikligt överensstämmande. säkert använda litet hårdare och bryskare metoder än vad som är förenligtmed den samhällstyp vi har. Det är väl framför allt där vi skiljer oss åt ibetraktelsesätt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 15 Föredrogs elvllutskottels betänkande nr 23 Ianledning av motion om stärkande av allmänhetens inflytande översamhällsplaneringen. Utskottets hemställan bifölls. § 16 Den fysiska riksplaneringen m. m. Föredrogs civilutskoltels belänkande nr 24 I anledning avmotioner angående den fysiska rlksplanerlngen m, m. HerrMAGNUSSON I Grebbestud (s): Åtskilliga meningsutbyten omkring lokaliseringenav Intlustrler till har förekommit I . Jaghar för avsikt att på något sätt tillföra debatten ny II bränsle, ulanvill endast än en gång framhålla några synpunkter, som Jag tidigare i är harframfört här i . Tillgången på djupliamnar med hyggliga in.seglingsförhållanden lör Den fysiska riksplaneringen m. m. supertankersvid den svenska är ganska Uten. De möjligheter som finns bör därförutnyttjas. Utan tvivel är närheten till världshaven en utomordentlig tUlgångför vårt land, VI har icke råd att avstå från kommunikationerna tUl havs, ävenom detta i några faU innebär konfhkt med fritidsintressen ochsommarstugebebyggelse, Näringshvet i kustlänen är Icke detsamma som det tidigarehar varit. Jordbruk, stenindustri, fiske och konservfabriker ger ickebefolkningen den sysselsättning som måste till för en hygglig utkomst.Kustlänen måste följa med i strukturförvandlingen, såvida de Icke helt skahavfolkas. Den fysiska riksplaneringen, som snart förehgger i ettskissförslag, får icke och kan icke förhindra att vi på ett förnuftigt sättutnyttjar våra tillgångar av vattenvägar och lämpliga industriområden. Vi äralla angelägna om att skydda mihön, men detta måste alltid ske efter ennoggrann avvägning meUan de värden som Ugger I en trygg sysselsättning och Ibevarandet av en ren och vacker natur. Jag är helt övertygad om att Västkustenger utrymme för både sysselsättning och ett rörligt friluftsliv. Jag yrkarbifall tUl civUutskottets hemstäUan, HenMATTSSON i (c): Jag skulle viha börja med att något anknyta tUlden debatt vi hade om civUutskottets betänkande nr 22, Man talade om att detvar uteslutande den fysiska planeringen som man sysslade med, och man hänvisadetUl vad utskottet skrivit på s, 9. Där refererar man inrikesministern i åretsstatsverksproposition och säger att "avsikten är att utforma ett regionalthandUngsprogram för hela landet som skall föreläggas under år1972", med detta program kommer "övervägandena inom ramenför förarbetena till den fysiska rlksplanerlngen att presenteras förriksdagen". Det råder väl fuUständig enighet om angelägenheten av attdet arbete som pågår med planering pä riksnivå skall kunna presenteras förriksdagen och sammanfattas på ett sådant sätt att det finns möjligheter attfatta beslut om principiella riktUnjer för markanvändningen i fortsättningen.Men även om vi är ense om att få fram detta material, får vi väl ändå vara pådet klara med att man därmed inte har löst problemen för aU evighet. Jag vUl därför understryka något som civilutskottet ocksåskriver på s, 9, Man hänvisar där tUl det svar som civUministem har lämnat Iandra kammaren 1970. Han säger där att "de förslag som riksplaneförberedelsernamynnar ut I kommer att bU föremål för en omfattande remissbehandling e:ftervUken Kungl, Maj:t kommer att tUlkännage sin uppfattning om bl. Innehållet fysisk riksplanering och de former I vilka en fortlöpande sådan planeringbör försiggå". Det är framför aht det sista som jag vUl understryka -"de former I vUka en fortlöpande sådan planering bör försiggå". Jagtror att det skuUe vara ganska förmätet av oss att tänka att vi, när riksdagen1972 behandlar det material som redovisas av riksplaneringen, också skulle föraU evighet ha Intagit den enda riktiga ståndpunkten i fråga om markanvändningen,1 framtiden kommer det att inträffa massor av händelser som vi Inte kan förutseoch som kommer att göra det nödvändigt att omdisponera. När jag ser på de särskUda yttranden som är fogade tillcivUutskottets betänkande nr 24, får jag nästan en känsla av att man resoneratså att det nu I första hand gäUer att tUlgodose tätbebyggelsen,fritidsverksamheten och naturvården, och sedan skuUe det möjligtvis kunnafinnas någon förorenande industri. Vi måste väl vara överens om att frågan om mihövårdenskal) lösas så att vi inte för aUtid accepterar förorenande industri. Det finnsju möjligheter att satsa på forskningen, på ny teknik, för att komma till rättamed de skador som vi redan har våUat genom att vi inte varit på det klara medkonsekvenserna. har också en lagstiftningsmöjhghet, och slutligen harvi möjligheter att ekonomiskt stödja åtgärder för att komma till rätta medmiljöfrågorna. Därigenom kan vi se tUl att industri som betraktas såsommiljöfarlig inte behöver vara det . har i diskussionen om civilutskottetsbetänkande nr 22 I stort sett redogjort för sitt särskUda yttrande. Han talarom att det på redan finns fyra industricentra där man har gått föreden fysiska riksplaneringen. Då måste han bland dessa fyra inräkna ,och jag är inte säker på att göteborgarna vill acceptera att staden är ett nyttindustricentrum. Det har tUlbaka funnits tung Industri iGöteborg. Staden har också varit ett handels- och Industricentrum långt Innanvi kom på att diskutera en fysisk riksplanering. Vad som har tUlkommit är aUtsåtre Industricentra - för massa och kraft, för petrokemi ochkraft samt nu senast för oljehanteringen. 1 en motion av behandlas speciellt frågan omståndpunktstagande tUl ett ytterUgare område som här kaUas för mensom I Västkustgruppens arbete kaUas för Idefjordsområdet, Det finns ingenanledning för mig att ha någon avvikande mening gentemot civUutskottet, närutskottet säger att man antagligen inte kommer att behandla denna fråga och taslutlig stäUning tiU den förrän den fysiska riksplaneringen är redovisad förriksdagen. Det kan i så faU jämföras med att det beträffande de ansöknmgar somkommun och företag i det här fallet har lämnat in endast rört sig omtidsskillnad på kanske . Men Jag vill på samma sätt som herrMagnusson i gjorde understryka betydelsen av sysselsättningsfrågan ide här diskussionerna. Man beskriver som ett Ruhrområde och har iSverige I övrigt den tron, att eftersom är ett storstadsområdemed mycket expansiv både befolkningsutveckling och industriutveckling ärförhåUandet detsamma hela över. Låt mig då säga att i t. ex. dennorra länsdelen, omfattande två kommuner - finns det 20 000 Invånare som har att röra sig . Det är ettområde som har haft en kontinuerUg befolkningsminskning och somunder hela dragits med arbetslöshet på ett sådant sätt attriksdagen, trots att området hgger ganska långt söderut I , ansett detnödvändigt att låta kommunerna Ingå i aUmänna stödområdet. Situationen är också synnerUgen bekymmersam,eftersom vi har 390 arbetslösa eller permhterlngsvarslade. Den siffran skaUställas I relation tUl en Industrlarbetarkår på 2 200 ä 2 300 människor. Den fysiska riksplaneringen m. m. Den fysiska riksplaneringen m. m. därförsäger att det här inte har någon betydelse för sysselsättningen är det alltsåett heh felaktigt påstående. Tvärtom har man Ju konstaterat denmycket stora betydelse som storindustriella investeringar I tung industri harsom ryggrad för att kunna bygga upp ett samhälle som har gått tiUbaka så starktsom den norta länsdelen här har gjort. Jag har velat framföra de här synpunkterna för att ge ennågot mera nyanserad bUd av förhåUandena men har, som Jag tidigare sade, Ingelgentemot civUutskottets hemstäUan awikande yrkande. HenAHLMARK (fp):