prot · FU09142 · 1971-12-31 00:00:00 — Den amerlkanskstödda regimen , medansvarig I mordet på premiärminister och i StanleyvUle och pohtisk garant för amerikanskt grepp omstrategiskt viktiga råvarufyndlgheter, har fått 28 mUjoner, den folkhga regimeni /BrazzavlUe däremot blygsamma 5 mUjoner. lysergivetvis med sin frånvaro, men och Malagasy har fått respektive 20 och29 miljoner. Men så har dessa länders regimer också mycket riktigt visat storöppenhet I förbindelserna med och dess regering. Den numera heltdiktatoriska kungaregimen I har fått 27 mihoner, general iHonduras, som kastade ut den folkvalde hberalen ,har som belöning erhålUt 25 mihoner. Den kormpta och folkflenthgahögerdiktaturen i har fått sammanlagt 62 mihoner från . Det är hkamycket som det visserligen ekonomiskt brittiskberoende men dock pohtiskt betydhgtmer anständiga . Svenska bidrag till Intemationella u tveckUngsfonden () Svenska bidrag tiU Internationella utvecklingsfonden () Har det då inträffat någon förskjutning I IDA:s verksamhettill förmån för en annorlunda fördelning? Det är ju detta som framhålls som ettargument för att man trots bristerna skaU fortsätta att stödja från svensksida. Studerar man hur fördelningen har förskjutits , finner maningen sådan tendens; snarare tvärtom. Efter den reaktionära och av CIAinspherade mlhtärkuppen I har landet erhållit stöd frånIDA, något som aldrig förekommit under president tid. Ny kund sedan1971 är t, ex. Dominikanska repubUken, där den USA-stödde presidenten ett gigantiskt valfusk lyckades manövrera ut demokraten och nufått sin belöning från , Efter den olagliga valkuppen I , som fördeUSA-vännen till makten och utmanövrerade soclahsten Cheddl JagansProgressiva , har också förts upp på IDA:s hsta över vällovligaregimer, Malagasy, som leds av samarbetspartner och Molse Tshombespå sin tid specielle vän, president , har också kunnatglädja sig åt ;s uppmärksamhet. Detsamma gäller , som först efteratt ha kvaUflcerat sig genom USA-lnspherad fascistisk mlhtärdlktaturoch efter mordet på minst 800 000 verkUga eUer föregivna kommunister fördes upppå Ustan bland länder som ansågs värda understöd. dem som stärkt sinposition I IDA:s låneschema hör också under den gamle mlhtärdlktatornIbarra, kung och , där regimen för öppetkrig mot befrielserörelser och för ändamålet utnyttjar hjälp av franskaarméförband. Ser man specieUt på IDA:s långivning under 1970-1971finner man som det kanske mest anmärkningsvärda draget att fasclstdiktaturen iIndonesien avsevärt förbättrat sin position och bhvit IDA:s andra kund . En stärkt stäUning har också givits . 1 synesdet vara särskilt markant att proportionerna meUan något mer anständiga regimersom och å ena sidan och reaktionära regimer som å denandra förskjutits de förstnämndas nackdel och de senares fördel. Jag vetinte om det är detta som IDA:s vänner menar med en bredare bas för långlvnmgen,nämligen bl. a. den ökade satsningen på fasclstregimen I . Var detdenna typ av breddning man väntade sig? Är det detta som är skälet tih att manfortfar att stöda ? VIU man alltså öka stödet åt ? Är detgeneralerna i som skall kvittera ut mer och mer av de medel somsvenska lönarbetare shtlt Ihop och betalat In? Om vi sluthgen gör en översikt av Världsbanksgruppen merasom helhet, framstår den reaktionära tendens som regeringen här direkt ochIndirekt stöder som än mer markant. För 1970-1971 har gruppens största enskildakund varit med 243 mihoner doUar. Därnäst följer tre utprägladehögerdiktaturer, , och med totalt 645 mUjoner, TillArgentina anser man sig i anständigtvis Inte kunna exportera vapen, menunderstödja bistånd dit går tydUgen för sig. Det kan vara hka effektivt förhögerdiktaturen som vapen. Den primitiva och genomkorrupta kejsarreglmen I detfeodala hedras för 1970-1971 med summa 165 mUjoner, med 96 ochSydkorea med 92mUjoner, får 20 miljoner, medan kringUggande , som är mycketlägre IndustriaUserade, saknas I årets uppställning, I ges massivt stödåt tre utpräglade högerdiktaturer, , och , somtihsammans får 256 mUjoner doUar, får faktiskt två och en halv gång såmycket pengar som t, ex, , Är det ett uttryck för stöneöppenhet och stöne bredd? Är det denna satsning på general som görutrikesutskottet så entusiastiskt för uppslutning kring bankgruppenoch så irriterat över den kommunistiska protesten? Om vi helt kort ser på några enskUda projekt, så finner viatt för 19701971 har och banken satsat bl. a. på utbildningsverksamhet iEtiopien, , , och . Vad tror herrarna i utskottetatt det är för sorts under-visning som svenska lönarbetare här hjälper tih attbetala? Vad tror ni de grekiska överstarna och de Indonesiska generalerna villlära och propagera för folket? Hur många indianers hv har det kostat att drivaIgenom de av stödda kraftprojekten i det av mihtären ochstorkapitalet behärskade Braslhen? Både jag och herrarna I utskottet vet mycketväl svaret. Och det är just därför att vi alla vet det verkhga svaret somutskottsmajoriteten och regeringen vill fortsätta hjälpen för att konsohdera deetablerade intressena I världen och som kommunisterna vägrar att gå med på attskicka svenska pengar till dessa regimers stöd. Det finns ingen anledning att här mer vända sig tillregeringen, utskottet eller till dem, som suttit och kanaUserat den amerikanskaunderrättelsetjänstens fondmedel tlU skilda svenska och internationellaorganisationer. Men det är tlU yngre och radikalare folk inom t. ex.socialdemokratin och som jag här viU ställa frågan: Kan ni medbibehållen pohtisk anständighet och heder vara med om att stödja utskottet härI dag? Är det denna ökade satsning på obskyra och folkflenthga regimer som förer representerar Internationahsmen? NI har er möjhghet att säga Ifrån att detinte var detta ni ville, att den verkUghet som speglas i IDA:s ochVärldsbankens egen redovisning är för skandalös för att ni skulle låna er attmedverka därtill. Valet är ert. För kommunisternas del är saken klar: ingetstöd av svenska löntagares pengar till denna motbjudande verksamhet IImperlahsmens och folkförtryckets tjänst. Jag yrkarblfaU tlU motionen 1519, Svenska bidrag till Internationella utvecklingsfonden() Hen ARNEGEIJERi (s): Hen började sitt anförandemed att referera vad förre chef yttrade , Jagtror inte att man vid behandhngen av IDA-frågan skaU hänvisa tlU vad somsades och vad som sades av , Det är klokare att se på vad IDAär och på den verksamhet som kommer att bedriva I fortsättningen, är ju en del av Världsbanksgruppen, och man arbetarmed hjälp av anslag från de industriahserade och utvecklade länderna, lånari sin tur ut pengar och ger anslag tiU fattiga länder, och I den mån manbevUjar lån är det fråga om räntefria lån. Man tar en mindre admlnlstra- Svenska bidrag tiU Intemationella u tvebklingsfonden () tlonsavgiftpå 3/och lånen löper . Självklart är dessa lån ohka dem som Iövrigt bevUjas från och som I sin tur upplånas på den privatakapitalmarknaden I ohka länder. På dessa lån är räntesatsen och delöper på en mycket . Det är alltså ogynnsammare ur de fattigaländernas synpunkt att låna på det sättet. Man kan säga att fyller en viktig funktion. Självklartriktade sin starka kritik mot eftersom vänsterpartietkommunisterna i sin motion har yrkat avslag på att vi skall bevUja anslag tlUIDA, Det är märkligt att kunna konstatera, att vänsterpartietkommunisterna faktiskt yrkade på ökade anslag tiU trots attVärldsbanken, enUgt mening, var som sämst i början av1960-talet, Det finns givetvis en hel del att anmärka på när detgäller lDA:s verksamhet. Men det har skett en uppstramning och förbättring avdenna, och det kan inte riktas samma anmärkningar mot som tidigare.Det är också bakgrunden till att regeringen i en påfyUnadsöverenskom-melse, somdet heter, om IDA-bldragen har bundit sig för ett stöd tih verksamheten föråren 1971, 1972 och 1973, Utskottet tiUstyrker att detta bidrag skall utgå meden tredjedel under det kommande budgetåret. Det är en överdrift att säga att deltar I ettstort arbete med parallellfinansiering, som det har stått i en tidningsartikel.Stark principiell kritik har riktats mot från svensk sida, och framför allthar kritiken tagit sikte på bankgruppens deltagande I paralleUflnansie-ringen.Jag talar då Inte enbart om . Det är klart att I finns som medlemmar ickesoclahstländer I meningen kommunistiska länder. Men det finns också där ländersom har en socialistisk regim och är . Jag kan som exempelnämna , , och . Efter att ha lyssnat UU herrSvensson vlU jag säga att hans resonemang om roll I detta sammanhang ärbetydhgt överdrivet. Det reeUa inflytandet frän i harminskat - det råder ingen tvekan om detta - kanske inte minst därför att motsättningenmellan den nuvarande chefen för och den amerikanskaadministrationen har bhvit sådan att det inte funnits möjhgheter för denamerikanska administrationen att, på sätt som varit möjhgt, påverkabankens utveckhng och bankens politik. Man skall hålla det I minnet när mandiskuterar och de anslag som det är fråga om och som utskottet försin del har tillstyrkt. Man må ha vilken mening man vUl om tidigareverksamhet som medlem av den amerikanska regeringen och den pohtik som hanförde i det avseendet, men det råder Ingen tvekan om att i denegenskap han har visar ett betydhgt mer progressivt tänkande och progressivthandlande än det man kände i hans tidigare verksamhet. hade under sitt besök i staternatlUfäUe att föra en ganska omfattande diskussion med , och Jag vlUpåstå att flera av utskottets ledamöter blev ganska förvånade över denprogressiva hållning som han deklarerade I den debatt som då ägde rum; och detråder nog ingen tvekan om att den har satt sina spår i bankens ledning ochkommer att sätta spår i bankens framtida verksamhet. Om inte skulle kunna föra en poUtlk som ur svensksynpunkt är acceptabel är det självklart att den ocksåkommer att framföra sina erinringar och utöva kritik på det sätt som har sketthittiUs. Ur svensk synpunkt är det nämUgen angeläget att verkUgen bedriveren verksamhet som är till fördel för utveckUngsländerna, där behoven av lån ärmycket stora. anförde en rad exempel på reaktionära länderoch regimer som hade fått lån från . Jag vill säga att de flestaexempel som gav hänför sig tih tiden . 1 en diskussion somutrikesutskottet hade med stäUdes konkreta frågor om han skulle varaberedd att medverka tUl lån till länder av typ eller andra länder, Iandra världsdelar, som har en mer socialistisk utveckhng än många av de ländermed reaktionära regimer som nämnde som exempel. De flesta lånen av det här slaget hänför sig aUtså tillett skede då banken hade en helt annan ledning och förde en helt annan poUtlkän , och det är först som banken har kommit att få en ur vår synpunktmer tillfredsställande utveckhng. Förhoppningen från vår sida är att bankenskall fortsätta på detta vis för att Inte minst skaU kunna fylla denfunktion för vilken har tillkommit. Jag vill erinra om att det från regeringens sida rådde ganskastor tveksamhet när den svenska diskuterade medlemskap IIDA - och jag förmodar att många av dem som redan då, , varledamöter av erinrar sig den tveksamheten -, men att tillsist accepterade att vi skuUe bU medlemmar i , vilket vi för närvarandeockså är. VI har i utrikesutskottet ansett att vi, om vi ärmedlemmar I och vlU bidraga till den verksamhet som bedriver - som utantvekan är nyttig för de fattiga länderna - också bör tiUstyrka de bidrag somregeringen för sin del har beslutat ge till för den period vi är Inne I ,alltså drygt 100 mihoner kronor . Jag yrkar blfaU till utskottets hemställan. Svenska bidrag tiU Internationella u tveckUngsfonden () HenSVENSSON I (vpk) kort genmäle: är I sitt genmäle mycketförsiktig, och det tyder på att han, som så många andra, är pinsamt medveten omatt det här är fråga om en ganska skum affär. Jag noterar särskilt att herrGeijer Inte på något sätt kommenterar mina sifferuppgifter och att han Intenämner en enda siffra som stöd för sitt påstående att bankens och IDA:s politikskulle ha bUvlt bättre. Han utslungar bara påståendet att politiken har bhvitbättre. Men Jag har ju anfört ett exempel, nämligen attfasclstdiktaturen I ryckt upp som andra kund I den utlåning somskett /71. Är det ett uttryck för att lDA:s pohtik har blivit bättreoch är det skälet att det svenska stödet skaU fortsätta? Sedan är det sant att vpk kanske först harupptäckt vad som verkUgen pågick bakom de InternatlonaUstlska fraserna ochkuhsserna. Det är Inte så märkUgt om man i en borgerlig omgivning är IllaInformerad - ty ni som är IDA:s vänner har verkhgen aldrig velat ha fram Svenska bidrag tiU Internationella u tveckUngsfonden () sanningen.Men skillnaden mellan oss och er är ju den att vi vill rätta våra misstag ochär beredda att ta konsekvenserna av dem medan ni vill fasthåUa vid misstag ochvid att den Indonesiska regimen skall stöttas upp. Dle Im Irrtum verharren, herrGeijer, sle sind die Narren! Det är heller Ingalunda så att , som jagnämner bara för att visa var stod redan från början, är den endaIdeolog som här har uttalat sig. T. o. m, I utskottets betänkande tvingas manerkänna bl, a, följande: "I vissa fall kan Världsbanksgruppens allmännautlåningspraxis leda till att länder som för en aktiv nationaUseringspoUtikmissgynnas. Banken förutsätter nämUgen att en låntagande regering, närnatlonaUsering av utländsk egendom skett, skall visa en rimlig strävan attförhandla om ersättning," Det heter också i betänkandet: "Framför allt är detbankgruppens räntablUtetslnrlktade avgifts- och prispohtlk, syn påarbetskraftens behov etc, som kommit att bryta sig emot centrala fördelnlngspoUtlskaprioriteringar I låntagarlandet," Man erkänner ahtså att det förhåller sigprecis som jag har sagt och att det är den Inställning som förstagången kom till uttryck genom som dominerar I långivningen. Det är ju vackert att plockar fram denomständigheten att förklarar sig i ord vara vilhg att stödjaChile, Det har nämhgen inte gjort , /71 har något lånicke givits tlU , Däremot har man, som jag sade, ökat sin långivning tillgeneralerna i . motsättning tlU USA-admlnlstratlonen tycker jagär ett ganska beklämmande argument, om det nu är det enda som härhar att anföra. Det kan Ju bara betyda att kommer I motsättningtill sig själv, och det tror jag Inte är en motsättning som kan förbättra IDA:spoUtik, Den har enhgt de siffror Jag har anfört och som jag har framför migrörande lDA:s långivning /71 Icke heher givit något sådant resultat.Det är också orsaken UU att vi framhärdar I vårt avslagsyrkande. () kort genmäle: Om nu vpk skuUe ha varit fel Informerat 1967,kan det väl Inte heller uteslutas, med den argumentation som för, att så också kan vara fallet . När redogör försina låneuppgifter gäller de ömsom och ömsom bankens verksamhet I övrigt,och det är två skilda saker. De låneviUkor som bl. a. nämndes av naturUgtvis också I reaUteten, dock Inte av utan av Världsbankeni övrigt, och det är en viss skiUnad. Jag menar att det inte mot bakgrunden av vad här finns anledning att på det sätt han gjort angripa . VI har nämligenkommit fram till - och jag tror Inte att vi är fel Informerade som vpk var -att bedriver en verksamhet som ur utvecklingsländernas synpunkt är mycketnyttig och nödvändig. Mycket av den kritik som riktade mot kan han också rikta mot den svenska u-hjälpen, eftersom Inte heller den kananpassas efter de skiftande regimer som finns i ohka länder och efter deskiftningar I regimerna som förekommer I ländei, till vilka vi I vissa fall gerstöd. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. Hen (vpk) kort genmäle: Här har jag, hen , Världsbankensoch lDA:s egen statistik. Det är den Information som har väglett oss. HerrGeyer har Inte redovisat sin. Han har inte anfört en enda siffra. Han har ingenkommentar att göra rörande den starkt ökade långivningen /71 tillfasclstdiktaturen I . Jag väntar fortfarande på ett besked, om det ärdetta anser vara uttryck för stöne tolerans och den stönebredden I långivningen. Att Jag kopplar samman och beror mycketpå att de administreras så att säga tillhopa, bara som ohka grenar av sammagrupps verksamhet. För övrigt har de ju också gemensam chef. Vad beträffar IDA:s värde för utveckhng så harJag aldrig bestritt att dess verksamhet åstadkommer en utveckhng. Men vad ärdet för sorts utveckling? En tiänstemän Inom , Mrs. , harskrivit en bok som heter as Imperiahsm, som kommit ut i PeUcan-serlen. Däranför hon bl. a. att det inom själv har gjorts en utredning beträffandeIDA-hjälpens inkomstpoUtlska verkan på utveckUngen I , som är en avIDA:s stora kunder. Utredningen gav vid handen att InkomstutveckUngen under dentid hjälpt hade blivit regresslv. Den hade bhvit ogynnsammare ursocial och progressiv synpunkt hade svarat för långivningen.Den utredning som visade detta lär sedermera ha undertryckts Inom och aldrigpubhcerats på vanhgt sätt. Svenska bidrag tiU Internationella u tveckUngsfonden () Hen förstevice talmannen (): Det finns Inte så stor anledning att fästa i , när han luftar sitt missnöje med vissa regimer Ivärlden, men det uppstår så ofta missförstånd om banken och och helaVärldsbanksgruppen att det finns anledning att se upp. Hen har viftatmed papper, fabricerade av kommunister. Varför Inte vifta med Världsbankensegen rapport, ? Det är Inte svårt att få tag I den. Det finns ennordisk avdelning i banken, och där kan man få alla dessa skrifter. Det behöveralltså Inte redovisas några kommunist-fabricerade utdrag. Jag kan inte stå och läsa upp bankens hela rapport, menden finns som sagt tillgängUg för vem som helst. AUa som läser den finner deflesta av argument vederlagda. Jag Instämmer helt med vad herrArne Geyer sade I sitt sansade anförande. Vad är då Världsbanksgruppen? Det är tre enheter - banken,och finanskorporationen. En förutsättning för att ett landskaU få vara med är medlemskap I . När far ut mot banken, borde han väl se efter vilka som är medlemmar. har 131 medlemsstater. Av dessa har fem Svenska bidrag tiU Internationella u tveckUngsfonden () tillkommitunder årets generalförsamhng. Det var aUtså 126 när generalförsamUngen började.117 är medlemmar I . Det är alltså bara några få stater som harsamma uppfattning som . Det är de länder som själva kallarsig sociahstiska men som vi kallar kommunistiska. Det är Ju känt att dessaländer alltid vill isolera sig. De vill inte underkasta sig något slags reglerså att de kan delta I sådana sammanhang. Man kan också Ifrågasätta I vilken utsträckning dessaländer vill eUer kan ge bistånd till . Av hela den biståndsverksamhetsom bedrivs kommer från DAC-länderna, till vilka också hör.Återstående kommer från och dess sateUltstater samtövriga länder. Det belyser mycket väl var har sitt hjärtaIdeologlskt-pohtlskt. Att han Inte är belåten är förklarhgt, och man får låtadet rinna protokollet, men man får ta det för vad det är värt. 117 av FN:s131 medlemsstater är ahtså medlemmar. Bland dem finns det som mycketriktigt påpekade länder som får betecknas som sociahstiska. Att ärmedlem har nämnts . Banken lånar ut pengar till länder eUer avländer garanterade projekt, och den gör det en ränta som rör sig om cirka 7procent. Det är alltså Inte någon hög ränta efter den internationellalånemarknadens mått. Men banken har i aha fall gjort en viss vinst. Var blirden av? Jo, jag kan säga att aktieägarna Inte får ett öre I utdelning, vare sigSverige eller de andra länderna. Inte ens som satsat 24procent av kapitalet får någon som helst utdelning. Det är alltså Ingen affär att vara med I . Ärdet kanske detta som dikterar att de sociaUstiska länderna inte heller satsarnågra pengar till denna u-hjälp? Var bhr överskottet av? Det överföres till ,. lånar ut pengar på 50-årlga lån ochmed ingen som helst ränta. Så mycket konstigare är det nu när att inte är mer socialt betonat än banken. Man har idet ena fallet betingat sig som är rimlig ränta, och I det andrafallet tar man ingen ränta aUs och lånar ut . Vem får dessa lån som lämnas ut? Jo, man beräknar IaUmänhet att länder som inte har mer än per capita i årsinkomstungefär är den gräns man håller sig vid, när lånar ut pengar. Är det Inteen grupp som måste anses vara I behov av social hjälp, eftersom den har mindreän I per capita I Inkomst? Det är IDA:s verksamhet. Jag skall Inte gå In påInternationella finanskorporationen som är en relativt hten enhet Inom ramenför det hela, eftersom den Inte har debatterats här och Inte hör tillsammanhanget. Det är vad vi skall göra för som vi debatterar. Vad angår alla dessa utdrag som görs på ohka sätt är detklart att man kan välja och få fram vissa siffror. Det kräver ett visst arbeteatt ta fram dem, men materialet finns. Eftersom vi kände till att deninformation som ges är dåhg och vilseledande frågade vi vid vårt besök påVärldsbanken om vi kunde få utförhg Information, Nej, sade man, det kan ni intefä, ty bankgruppens uppgift är Inte att sprida Information, Här finns alla skrifter, och den som verkhgen vlU kan ta del av alltsammans.Det finns en rätt ny upplaga av en skrift som heter "andIDA - Questlons and Answers", Den är utkommen så sent som I september1971, Alla som vill ha upplysningar om kan lä-sa I den. Där finns färskauppgifter. Det var det beskedet vi fick. För den som verkhgen vill ta reda påvad Världsbanksgruppen gör är det Inte svårt att få material. Man behöver Inteläsa bara godtyckUgt valda kommunistiska citat ur vissa skrifter. Jag kanske Inte nämnde om medlemskap I FN. Denfrågan bör kanske också beröras. - Ja har varit medlem,men det är först som den uppfattning som hävdat glädjande nog gått i förverkUgande, så att nurepresenterar I . Vi vet ännu Inte på denna korta tid somPeking-Kina varit medlem I FN hur det kommer att stäUa sig till Världsbanken.Det är väl för mycket begärt att man bland allt som mannu skall bötia ta del i och ta ställning till skaU ha hunnit besluta om manskall tillhöra . VI får nog awakta hur det kommer att bh med densaken. Men det skulle inte förvåna mig, om också kommer att ansluta sigtill Världsbanksgruppen. Jag Instämmer helt med när han säger attförhåUandena har förbättrats. Man har t. ex. tidigare - det har rensats bortfrån anförande - kritiserat att sådana länder som ochRhodesia fått lån från fonden. Ja, fick lån för rätt länge sedan.EnUgt en uppgift som jag har fått finns kvar på detta lån.Det beloppet kommer att återbetalas , och sedan har ingautsikter att få några fler lån. har inte längre några lån - det landethar inte fått några lån under hela den tid varit chef för banken.Rhodesia har fått ett lån, men det var då landet var en brittiskkoloni, och det är som står som garant för det lånet. Det kan vara anledning att redogöra härför I denna debattså att man får veta hur det förhåller sig. Om jag läste upp de verkhga handhngama skulle det mesta avvad i sagt ha vederlagts, men jag får nöja mig med atthänvisa till dem. Det finns alltså Ingen som helst anledning till attSverige Inte skulle vara med i den hjälpverksamhet som bedrivs av enorganisation med sådana sociala ambitioner som har. Den lånar aUtså utpengar utan att betinga sig någon som helst ränta. Ochdet är detta som det nu går emot, det är den u-hjälpentill länder som har lägre per capita-inkomst än som herrSvensson I talar emot I sitt anförande. Jag vill helt Instämma I utskottets äradeordförandes yrkande om blfaU till utskottets hemställan. Svenska bidrag till Intemationella u tveckUngsfonden () HenSVENSSON I (vpk) kort genmäle: Det var säkert tur för att han nu fick ge uttryck för sina antlbolsjevlkiska fördomar. Menjag tycker ändå att han var ganska misslyckad. Här står han i kammaren ochbeskyller mig öppet för att ha hämtat mina uppgifter och mina Svenska bidrag tiU Intemationella utvecklingsfonden () resonemangfrån "fabricerade kommunistiska dokument". Vad jag har här i handenär avdrag av den årsrapport från och som han själv åberopar.Men han aktar sig noga för att anföra de siffror som jag har anfört. Gör mandet visar det sig nämhgen att inget av herrarnas resonemang håller. Det ärockså därför som ni underlåter att anföra en enda siffra och underlåter attkommentera den förskjutning /71 till bl.