prot · FU0969 · 1971-12-31 00:00:00 — Hon hadefått en ännu högre premie om hon hade hunnit bli under meUantiden. Detvar i detta fall inte tekniskt möjligt, eftersom det bara var mellan deoUka tiUfällen som var aktuella. Jag noterar naturUgtvis med tacksamhet att det numera,efter ett utslag i försäkringsdomstolen, har införts en praxis som innebär attom man har en kortare anställning, upp , skaU de ganUa premiemabibehållas. Det är ett steg i rätt riktning. Men jag skulle ändå vilja betonaatt vi inte får stanna vid det. I svaret sägs ju också att man fortsätterutredningen. Behovet av det skulle jag vilja belysa med min erfarenhet sompersonalchef. har man en kvinnlig anställd som på grund avbamsbörd eller andra omständigheter måste vara ledig barnsbörd är väl detallra vanligaste. Då undersöker man hur man skall kunna täcka det personalbehovsom uppkommer, och vanUgen lyckas man , ofta i den aktueUa kvinnansbekantskapskrets, finna en person som är viUig att försöka klaraarbetsuppgiften. Givetvis måste man ta in vederbörande någon tid innan denifrågavarande ledigheten påbörjas för att man skaU kunna träna in henne påarbetet. Sedan stannar hon minst , och i praktiken kommerhon kanske att tjänstgöra 7 ä 8 månader. Det är mycket vanligt påarbetsplatsema att ytterligare 6 månaders tjänstledighet medges. Detta gäUerinte minst i statUg anställning där medges ju normalt t. o. m s. k.C-ledighet för att vederbörande skall få vårda bam i hemmet. Då uppstår ju ettbehov av arbetskraft för . I sådana fall är det kanske mte såofta aktueUt med den här sortens vikarier, men upp till är det ganskavanligt att man täcker vikariebehovet med arbetskraft av typen hemmafruar somvill känna på vad det vill säga att komma in i ett yrke igen. Jag tycker då att det ar synnerUgen angeläget att man inteavskräcker vederbörande med att behöva informera om att när hon sedaneventuellt återgår tlU hemarbete så kommer hennes att öka ganskakraftigt. Jag har aUtså velat peka på dessa problem. Av svaret harjag blivit helt på det klara med att socialministem är positivt instäUd tUl enlösning, och jag uttrycker därför den förhoppningen att den utredning som nuarbetar har som målsättning att i princip vederbörande hemmafru, när hon avoUka skäl måste återgå tiU att bU hemmafru, oavsett hur länge arbetet harpågått, skaU ha en möjUghet att göra det på de gamla viUkoren. Överläggningen var härmed slutad. Ang. avgiftstarifferna för den frivilligasjukpenningförsäkringen för hemmafruar Ang. fördelningen av kostnader för upprensning ochunderhåll av vattendrag § 11 Ang. fördelningen av kostnader för upprensning och underhåll av vattendrag Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara i (c) framstäUdainterpeUation, nr 43, tUl herr jordbruksministem, och anförde: i har frågatjordbruksministem om det inom ramen för nuvarande lagstiftning finns möjUgheteratt få tUl stånd en mera rättvis fördelning av kostnadema för upprensning ochunderhåll av vattendrag där förutom markägarna även tätorter ochindustriföretag är intressenter. Hert har också frågat omjordbmksministern är beredd medverka tUl att metoder utarbetas som möjliggör enbedömning av hur kostnaderna skäUgen bör fördelas mellan intressenterna.InterpeUationen har överlämnats tUl mig för besvarande. Den nya miljöskyddslagstlftnlngen erbjuder godamöjligheter att förhindra Igenslamnlng och Igenväxning av vattendragen.MUjöskydds-lagen innehåUer vissa aUmänna regler i syfte att begränsaolägenhetema av miljöfarUg verksamhet. Vissa vattenförorenande slag av fabrikereUer andra inrättningar får inte anläggas eller på visst sätt ändras utan atttiUstånd har lämnats eUer särskUd anmälan har gjorts. Detsamma gäUerbeträffande utsläpp av vissa slag av avloppsvatten. MUjöfarlig verksamhet sombedrivs utan tUlstånd kan förbjudas. Har tillstånd lämnats är det möjligt attfå tUl stånd en omprövning. har förflutit efter tlUståndsbesluteteller om förhåUandena har ändrats väsentUgt kan sålunda nya ellersträngare vUlkor föreskrivas för verksamheten efter vad som är skäligt.FöreUgger särskilda skäl kan även tillståndet att utnyttja vissrecipient omprövas. Dessa regler torde leda tUl väsentligt förbättradeförhåUanden i våra vattendrag och på så sätt reducera betydelsen av dekostnadsfrågor som berörs I InterpeUationen. Av betydelse i detta sammanhang är vidare ett förslag tUlanläggningslag som utarbetas inom inomramen för arbetet på följdlagstiftnlngen till den nya fastighetsbildnuigslagen.Förslaget medger bl. a. samfälUghetsblldning för fastigheter som har gemensamtIntresse av att ta upp, rensa och underhåUa diken, om ändamålet är avstadigvarande betydelse för fastigheterna. Under vissa förutsättningar avsesfastigheter kunna tvångsanslutas till samfäUlgheten. Inte barajordbruksfastigheter kan här komma i fråga utan även fastigheter med industrieroch va-anläggningar. Genom förrättning fastslås kostnadsfördelningen mellan dedeltagande fastigheterna. Det öppnas vidare möjligheter att få tUl ståndomprövning av äldre förrättningsbeslut I hithörande frågor. Förslaget tUl anläggningslag avses inte komma att omfattaannan vattenavrinning än genom diken. Bäckar, åar och andra vattendrag falleraUtså utanför. I fråga om dessa vattendrag kan någon typ av vattenvårdsförbundtänkas erbjuda en lösning på de problem som berörs I mterpellatlonen.Vattenlagsutrednlngen har enUgt sina direktiv till uppgift att utreda frågan omlagstiftning för sådana förbund. Utredningens direktiv kan för övrigt ocksåbehöva utvidgas så att de kommer att omfatta även de frågor om torrläggning m.m. i 7 kap. vattenlagen som mte bUr lösta genom anläggningslagen. Denna fråga övervägs för Nr69 närvarande i . Ang. fördelningen av kostnader för upprensning och underhåll av vattendrag SlutUgen viU jag nämna att begärt attKungl. Maj:t skaU överlämna en motion av i stort sett samma innehåll sommterpeUationens tUl vattenlagsutredningen för övervägande. Så kommer även attske. Hert i (c): Jag vill gärna framföra ett tack tillstatsrådet för det positiva svar som jag tycker jag har fått påinterpeUationen angående fördelningen av kostnader för upprensning och underhåUav vattendrag. Statsrådet betonade inledningsvismlljöskyddslagstlftningens betydelse för att håUa vattendragen fria frånföroreningar och därmed nedbringa dessa underhåUskostnader. Det är naturligtvishelt riktigt. Men när det sedan gäUer fördelningen av kostnadema IntressentemaemeUan kan givetvis ett vattenvårdsförbund vara en dellösning av problemet. DetgäUer nog mest i det fall vattenförstöringen skaU bekämpas, att hålla vattnetskvaUtet att konstatera dess status med andra ord. Själva upprensningen ochdet praktiska underhållet måste ske genom att i motsvarande faU tillskapavattendragsförbund. Dessa får då lösa kostnads-frågoma genom friviUiga överenskommelserpartema emeUan, men därvid måste det finnas stöd i lagstiftningen, så att denenskUdes rätt på ett rimUgt sätt tillgodoses. Nuvarande lag Innebär, för att taett exempel, att det jordbruket kan få betala mycket mer Ivattenrensnmgskostnader än vad låt mig säga en 100-mlljoners Industrianläggningfår göra, beroende på den markareal som brukar vara med i sammanhanget.-Kostnaderna bör väl därför rimUgen utgå i proportion till den ekonomiskabetydelse som vattendraget har för anläggningen i fråga. 7 kap. vattenlagen ger nu Inte möjUghet till ett sådantförfarande, som vi också hörde av InterpeUationssvaret. Jag noterar därför sommest positivt att statsrådet anför att den sittande vattenlagsutredningensdirektiv kan behöva utvidgas, så att de kommer att omfatta även dessa frågor.Jag vUl gäma tacka för detta. Jag är nämUgen helt övertygad om att det är ennödvändig sak vUket också har givit uttryck för vid behandUngen aven motion av med liknande syfte. SlutUgen viU jag tUlägga att detkanske inte vore ur vägen att utredningen I sådant faU också får tillgång tUlexpertis med kännedom om jordbmksförhåUandena. Jag hoppas att statsrådet vUlöverväga även den synpunkten. Jag tackar än en gång för svaret. HertSVANSTRÖM (c): Jag dristar mig att ta kammarens tid i anspråknågra minuter för att säga ett par ord I anslutning tUl dettaInterpeUationssvar. Jag gör det därför att jag i den gamla vid fleratUlfäUen hade diskussioner med jordbruksministern rörande översvämnlngama ivåra åar och vattendrag samt orsakerna tUl dessa översvämningar. Översvämningarna I vattendragen kan naturUgtvis ha mångaorsaker. Att en snabb snösmältning eller stora nederbördsmängder kan resulteraI den 23 aprU 1971 Ang. fördelningen av kostnader för upprensning ochunderhåU av vattendrag Men även i sådana vattendrag där det tidigare inte har förekommitöversvämningar har sådana bUvit mer och mer vanliga på grundav sådan igenslamnlng som uppstått av en aUt kraftigare vattenförorening frånIndustrier och samhäUsutsläpp. Jag har med stort intresse tagit del av statsrådet på i interpeUation, och jag vill instämma i attsvaret är positivt. Men jag vill också framhåUa angelägenheten av att man i detpågående lagstiftningsarbetet tar hänsyn tUl de ändrade förhållanden som nuinträtt. var det ganska uppenbart att fastighetsägama skulle svara förde åtgärder som behövde vidtas för att rensa och undanröja hinder förvattenavrinningen. förefaller detta Inte lika självklart, utan även andraintressenter måste nu vara med och dela kostnaderna. I Interpellationssvaret sägs att det förslag tillanläggningslag som utarbetas i detta fall endast kommer attomfatta rensning och underhåll av diken. Åar och bäckar kommer aUtjämt att ståutanför den delen av lagen. Statsrådet säger att då kan man tänka sigvattenvårdsförbund. I fjolårets interpeUationsdebatt om översvämningar i Emånblev även jag av jordbruksministem rekommenderad att ta Initiativ tiU bildandetav vattenvårdsförbund. Så har också skett. Men dessa förbund får arbeta påfriviUig bas, och det vore naturUgtvis en oerhörd styrka om vi så småningomkunde få en lagstiftning på området som gör klart att även andra intressenter,som har nytta av vattendraget som transportör av avloppsvatten från industrieroch samhällen, har anledning delta vid spridandet av kostnaderna. Dessutom ärdet angeläget att där få m de aUmänna mlljövårdsintressena. Jag vet mycket väl,och det har statsrådet också anfört i sitt svar , att den nyamiljöskyddslagen kan bedömas komma att positivt verka för att skadoma på våravattendrag bUr mindre. Såväl skadoma på vattnets kvalitet som igenslamningenskall väl mänskligt att döma minska, när denna lag får åsyftad verkan. Men jaganser att de oftast mycket kostsamma rensnmgsföretag som måste tiU rimUgenockså tUl någon del skall bestridas av dessa, låt mig kalla dem nyaintressenter. I samband med behandlingen av frågan om statsbidrag i dettasammanhang jag vet mycket väl att den frågan handläggs av ett annat statsrådän som har svarat här är det angeläget att man vidbedömningen av båtnaden, alltså förutsättningen för statsbidrag, tar hänsyntill de värden jag här har berört. Jag har med det anförda velat understrykainterpeUantens synpunkter och uttala förhoppningen att man vid det fortsattalagstiftningsarbetet skall ta hänsyn tUl de här anförda synpunktema. Jag tror att jag är i tillfälle att förse herrLarsson i med ytterUgare ett glädjeämne; vattenlagsutredningen haren stor uppgift, och den har ännu inte riktigt hunnit fram rill frågorna omupprensning och underhåll av vattendrag. Men innan man gör det trorjag det bUr aktueUt att komplettera utredningen med den jordbruksexpertis somherr i efterlyser. HerrLARSSON i (c): Då har jag bara att säga: tack för detta svar. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr106 med förslag tiU lag om ändring i vattenlagen (1918:523), m. m. § 13 Anmäldes och bordlades Nr 29 i anledning av motion angående UberaUsering avradiolagens regler för tråd- och länköverföring av radio- och TV-program Nr 30 i anledning av motioner om fria resor för avgångnariksdagsmän Nr 12 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framställningar om anslag för /72tiU och tUl viss vinstutlottning Nr 13 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUning angående stat för statens aUmännafastighetsfond för /72 Nr 14 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:70 medförslag tUl lag med särskilda bestämmelser om sedelutgivning m. m. Nr 15 angående verkstäUd granskning av StiftelsenRiksbankens jubileumsfonds verksamhet och förvaltning Nr 22 ianledning av motioner om undantag från traktorskatt Nr 23 ianledning av motion angående befrielse från arvsskatt för de Nr 24 ianledning av motion om höjning av kapitalbeskattningen Nr 25 ianledning av Kungl. Maj :ts proposition med förslag till lag om skattefrihetför ersättning till neurosedynskadade Nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts i statverkspropositionengjorda framställningar rörande utgifterna för /72 inom justitiedepartementetsverksamhetsområde jämte motioner Nr 6 i anledning av motioner angående tiUsättandet av enkriminal-politisk beredning m. m. Nr 17 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition medförslag till lag om ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, m. m.,jämte motioner Nr 19 i anledning av motioner angående deltids- ochkorttidsanställ-das samt låginkomsttagares ställning mom tUläggspensioneringen Nr 20 ianledning av motion om obligatorisk begravningsförsäkring Ang. fördelningen av kostnader för upprensning ochunderhåU av vattendrag g9 Nr 21 i anledning av motion angående sjukpenningen för patienter 23april 1971 betänkanden: Nr7 i anledning av motioner angående arbetsmUjön Nr 12 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition angående utgifter på tUläggsstat tUl riksstaten /71 i vad avser anslag inom socialdepartementetsverksamhetsområde Nr8 i anledning av Kungl. Maj:ts I statsverkspropositionen gjorda framstäUningarom anslag för /72 tUl radio- och TV-verksamhet m. m. jämtemotioner Nt 9 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag omförsöksverksamhet i fråga om ordning för vissa kyrkliga förtättningar jämtemotion Nr5 I anledning av Kungl. Maj :ts proposition angående musikutbildning m. m.jämte motioner Nr6 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda framställningom anslag för /72 tiU dramatiska institutet Nr7 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående utgifter på tUläggsstat riksstaten för /71 i vad avser utbUdnlngsdepartementetsverksamhetsområde Nr8 i anledning av motion om utbyggnad av logoped- och talpeda-gogutbUdnlngen Nr 9 i anledning avmotioner om läromedel Nr4 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående utgifter på tUläggsstat riksstaten för /71 i vad avser anslag inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde Nr 26 med anledning avmotion om tryggande av möjUghetema tUl Nr 27 med anledning avmotion om stöd till den svenska biodUngen Nr 28 i anledning av Kungl. Maj :tsproposition angående utgifter på tiUäggsstat tUlriksstaten för /71 I vad avser anslag Nr9 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående utgifter på tUläggsstat riksstaten för /71 1 vad avser anslag på driftbudgeten inominrikesdepartementets verksamhetsområde jämte motion Nr10 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående allmän l'72 beredskapsstat för /72 Nr 11 i anlednmg av Kungl. Maj :ts propositionmed förslag tUl lag om Nr 69 ändring i förordningen (1956:629) om erkända arbetslöshetskassor, m. m. Nr15 i anledning av Kungl. Maj:ts propositioner dels angående omorganisation avlantmäteriverksamheten m.m. (1971:57), dels med förslag tUl lag om kommunalfastlghetsbUdningsmyndlghet och fastighetsregistermyndighet (1971:58), jämtemotioner § 14 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1404 av m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 34 om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola Nr 1405 av herrar Nilssoni Agnas och i Gäddvlk Nr 1406 av i m. fl. avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 52 angående utbUdnmg av bibliotekspersonal m. m. Nr 1407 av herrAndersson i m. fl. Nr 1408 av och i avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 73 med förslag tlU ändringar i den indirektabeskattningen Nr 1409 av i Bäckmora avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 84 angående ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt Nr1410 av i m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposition nr 94 med förslag tUl lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring m. m. § 15 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframstäUts, nämUgen av Nr 206 i (s) tiU herr finansministem angåendenedläggningen av systembolagbutiker: VUl statsrådet medverkatill att Systembolaget i störte utsträckning beaktar lokala servicekrav vid överväganden om nedläggning av Nr207 () tUl herr jordbruksministem angående medgivandet tiU visstIntrång i : att riksdagsbeslut om medgivande tUl visst Intrång i StoraSjöfaUets nationalpark kan utnyttjas innan beslutat om medel tillanläggandet av Ritsems kraftstation? § 16 Kammaren åtskUdes .