prot · FU0962 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Ang. lokaliseringen av fredsförband inom det s. k.stödområdet Herr försvarsministern ordet för att besvara i Agnas (m) i kammarens protokoU förden 1 aprU intagna fråga, nr 180, tUl herr inrikesministern, och anförde: i Ägnas har frågatmrikesministern om han anser det principieUt riktigt att vid lokalisering avfredsförband företa omflyttning från en ort tUl en annan inom det s. k.stödområdet. Frågan har överlämnats tUl mig för besvarande, LokaUseringen av fredsförband styrs av flera olikafaktorer. Hänsyn måste sålunda tas tUl bl, a, önskemålen att erhålla så godautbUdnings-betingelser som möjligl och till operativa förhåUanden, Del är ocksåvikligt att det civUa samhällels anspråk pä t. ex, mark beaktas. Fredsförbandensplacering har vidare betydande lokaliserings- och sysselsättningspolitiskaaspekter, AUa påverkande faktorer måste bedömas och vägas samman såatt den totalt bästa lösningen erhåUs. Om man av lokaliserings- ochsysselsält-ningspoUtiska skäl beslutar att sätta upp ett nylt fredsförband inomstödområdet kan därför omflyttningar inom detta bli aktuella för att skapa eneffektiv utbUdningsenhet. Jag anser dock att man i sådana faU bör kompenseraden ort inom stödområdet från vUken avflyttning sker genom att verksamhet avmoisvarande omfattning, men kanske av annan karaktär, förläggs dU. Ang. lokaliseringen av fredsförband inom det s. k. stödområdet Hen i Agnas (m): Jag ber att fä tacka försvarsministern försvaret pä min enkla fråga. Alt jag stäUde den tUl inrikesministern hängersamman med alt jag i försia hand betraktar del här som en lokaliseringsfråga.Del står också i svaret att fredsförbandens placering har betydande lokalisering-ochsysselsättningspolitiska aspekter. När frägan var utredd och meddelandet kom att man skuUeföreta omflyttningar från en ort tUl en annan inom det s, k. stödområdet kundeman läsa att det var fråga om att flytta delar av förband från tiU Arvidsjaur.Det är alltså den frägan som jag har aktuaUserat och som jag ville tala medinrikesministem om. Om man tar bort någonting från en ort inom stödområdetmåsle man också kompensera den orten på något sätt. Det sägs också i svaret. Det har vidare nämnts att man skuUe sända mUitärfrån andra håU, och dä viU jag stäUa frågan; Kan det vara riktigt att förbandsom slagit sig ned på en plats och där befäl och andra har rotats någorlundabryter upp och far tUl en annan ort - en resa pä 3040 mU -och därefter skickasmänniskor från andra delar av landet tUl det gamla Ang. lokaliseringen av fredsförband inom det s. k. stödområdet förbandet?Det måste väl bli onödiga slitningar, onödiga flyttningar och påfrestningar.Det synes ätminsione mig mer rimligt att tänka sig en direkt förflyttning frånen ort utanför stödområdet eller nya uppsättningar manskap om del skuUe varafråga om att lägga förband där, är inte av den storleken att det är angeläget attminska pä antalet människor där. Det är tvärtom av yttersta vikt att en så storort finns i kanten av den norrländska glesbygden. har betytt mycket föratt behåUa människor i . När det sägs i svaret att det är viktigt att det civUasamhäUets anspråk pä t, ex. mark beaktas sä kan jag inte tänka mig att det inteskuUe finnas mark i som inte är lämplig för operativ verksamhet och förnödig utbUdning som det civUa samhäUet inte kan awara. När förslaget om dennaomflyttning presenterades sades det ju också att man skulle förlägga militärfrån annat håll tUl . Jag vUl sedan som min personliga mening framföra att jagheUre skuUe ha sett nägon annan verksamhet förlagd tUl inlandet i övreNorrland. Jag ser gärna att förbandet kommer dit men det hade varit bättre meden industri eUer aUra helst någonting som hade gynnat företagsamheten i aUadelar av landet och alltså även där uppe. I en tidning som sprids i Arvidsjaurstår det just att avfolkningen hotar hela bygden. Det är kanske inte såroligt att lägga ett förband på en ö i skogsvidderna här uppe. Vi måste se tUlatt det vidtas andra åtgärder ochjag förutsätter att så sker. De frågor som i Agnas nuaktualiserar är ju fortfarande föremål för bäde utredning och prövning. Vi harfått ett förslag från försvarets fredsorganisationsutredning, som bl. a. går utpå att etl eventueUt fredsförband i skulle komma att bestå av delarfrån hela K 4 i och av delar av fältjägarna på I 5 i . Det förslaget skall nu gä ut på remiss. Det är alldelesklart utsagt i utredningsdirektiven att man inte får minska den mililäraverksamhet som finns uppe i , och utredningen fortsätter aUtså nu medatt lägga fram förslag om vUka delar som skall tas i anspråk för att fylla utverksamheten i och . Men denna fråga är aUtså fortfarande underprövning, och det finns som alla vet mycket delade meningar om delta. i Agnas (m): Jag tackar för dessa kompletterandeupplysningar som jag fått av försvarsministern. Det står klart också för migatt det inte är helt fastställt, men jag tycker att man på det här stadietverkligen bör resonera om denna fråga. Vi har ju också och som gerjust de UtbUdningsmöjUgheter och har den mark och den terräng som behövs föratt UtbUda folk av en viss karaktär och för vissa förhåUanden. I och iÖstersund har det regemente som funnits passat bra. Om det skall förläggas nyaförband tUl orten i stället för de som flyttar ut eller skall fyllas på medmera folk på platsen, skulle människor bli tvungna att bryta upp från andra håUoch flytta dit som man från ochÖstersund flyttar tUl . Jag tror att man bör överväga den sakengrandligt innan man gör ett slutligt stäUningstagande. Ja, självfallet skaU frågan grundligt prövas,och det är som tar slutgUtig stäUning. Men problemet är ju alt det ärde samhällen i det inre av övre som har kommit i åtanke somförläggningsorler för fredsförband, vUka är hårdast drabbade. Det har inte gåttatt locka industrier dit, och det är därför som frågan väckts om att försökarädda nägra av dessa samhällen genom att förlägga statlig verksamhet dit. den 15 aprU 1971 Om vidgade statliga åtgärder för att mildrasysselsättnings-svårigheterna i Överläggningen var härmed slutad. § 2 Om vidgade statliga åtgärder för att mildrasysselsättningssvårighe-tema i Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den30 mars intagna fräga, nr 174, och anförde; har frågat hur jag ser påmöjUgheterna att genom vidgade statliga åtgärder mildrasysselsättningssvårigheterna i . Av en redogörelse för arbetsmarknadslägel i länsom länsarbetsnämnden har lämnat framgår att arbetslösheten i länet harökat . En starkt bidragande orsak UU detta har varit OtUlräckligsysselsättning i byggnadsverksamheten. En minskad efterfrågan på arbetskrafttUl industrin sammanhänger delvis ocksä med läget inom byggnadsverksamheten. Det här beskrivna läget i är likartat inomandra områden. Regeringen har därför beslulat om vissa motålgärdei framför alltinom byggnadssektorn. Sålunda medges nu igångsättning av 2 500 statsbelånadeoch 1 000 privalfinansierade lägenheter. Utöver meddelade beslut omigångsättningstUlstånd och om befrielse från investeringsavgift för eltåttiotal större byggnadsprojekt kommer sådan avgiftsbefrielse att ges förett stort antal mindre byggnadsobjekl. Vidare kommer bidrag att ges tUlkommunala beställningar hos företag med sysselsättningssvårigheter.Arbetsmarknadsutbildningen kommer att förstärkas genom att en reservkapacitetpå 7 000 platser tas i anspråk. Vissa mindre arbeten inom beredskapsarbetenasram sätts i gäng för 2 000 personer. nämnda åigärder kommer att få effekt i länliksom i andra delar av landet. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas, om detvisar sig erforderligt. Hen (): Jag ber att få tacka inrikesministern försvaret på min fråga. Anledningen tiU att jag har stäUt frågan är den enligt min Om vidgade statliga ätgärder för att mildrasysselsättnings-svårigheterna i uppfattningmycket svåra sysselsättningssituationen i mitl hemlän. Det framgår också avinrikesministerns svar att arbetsmarknadsläget i har förvärratsunder vintern. Jag viU ändå på den korta tid jag har tUl förfogande ge ett Utetlängre perspektiv pä situationen. Efterfrågan på arbetskraft är den lägsta under den senastelO-ärsperio-den. Antalet anmälda arbelslösa är det största , Jämfört med arbetslösheten hararbetslösheten i mitt hemlän ökat . Jag kan också tUläggaatt den redovisade arbetslösheten är större för mars månad än för januari,och det är ett förhållande som inte har inträffat , Vid den senastearbetslöshetsräknmgen hade vi 2 200 arbetslösa i länet, I 300 personer deltog iarbetsmarknadsutbUdning, och i beredskapsarbeten sysselsattes 422 personer.Under det första kvartalet har antingen genom driftsnedläggelser ellerdriftsinskränkningar friställts 750 personer. Den senaste uppgift jag har omarbetslösheten bland byggnadsarbetare visar att 661 av dessa var arbetslösa. Det är mot denna bakgrund som jag har stäUt min fråga. Jagkan dela imikesministerns uppfattning att del är en liknande utveckling i storadelar av vårt land. Inrikesministern säger att det är delvis beroende påsysselsättningen inom byggnadsbranschen. Jag tror att det är ett rikligtantagande. Å andra sidan har vi en sådan näringsstruktur i vårt län att jagtror att andra faktorer också har spelat in. Jag hade ju önskat att det iinrikesministerns svar skulle finnas ett mera positivt besked om statligaåtgärder, exempelvis lokaUseringsstöd tUl vissa orter i länet. Än en gångber jag att få tacka för svaret. Jag är medveten om att även andra företeelserän den jag har nämnt kan ha medverkat tUl avmattningen. Det är naturligtvis ettofrånkomligt faktum att den högkonjunktur som vi haft i under de senasteåren har mattats ganska betydligt och att vi får känna verkningarna av det. JagskuUe kanske kunna lägga tUl vissa funderingar om aktuella förhåUanden som kanleda tUl en mera avvaktande håUning, bl, a, i fråga om industriinvesteringar.Det är möjligt att de nu pågående avtalsförhandlingama gör att man vUl väntaoch se. Det kan också finnas anledning att peka på andra ting i det härsammanhanget. Även om jag tycker all man i har ett ganskadifferentierat näringsliv, så finns det naturligtvis sektorer som haft känningav konkurrens utifrån och inte kunnat hävda sig prismässigt. Det finns alltsåen rad faktorer som spelar in. Men det väsentliga är att vi följer detta meduppmärksamhet, och jag kan försäkra att dessa frågorsysselsätter regeringen i hög grad. Som jag sagt i mitt svar, är vi beredda attvidta ytterligare åtgärder, om så skulle visa sig vara päkaUat. Hen (): Jag tackar för inrikesministerns positivainställning tUl kommande åtgärder. Det jag nu kommer att beröra har inteinrikesministern ansvaret för, men jag vet att det finns företag i vårt länsom har gjort framställningar om att fåutnyttja sina investeringsfonder. För att kunna skapa ett bättresysselsättningsläge skuUe det vara mycket tacknämligt om de kunde fä dessabevUjade. Men, som sagt, det ligger ju pä elt annat departement än hosinrikesministern. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om sysselsättningsfrämjande åtgärder för ungdomar som avslutarmilitärtjänstgöring Herr inrikesministern erhöU ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för den 13 aprU intagna fråga,nr 184, och anförde: har frågat om jag är beredd att med hänsyn tUl den rådandearbetsmarknadssituationen överväga särskUda åtgärder för att beredasysselsättning åt de ungdomar som rycker ut från sin miUtärarekryttjänstgöring och saknar civUl arbete. Undervåren 1971 rycker omkring 32 000 värnpliktiga ut efter fullgjord tjänstgöring.För att underlätta de utryckandes äterinträde på arbetsmarknaden hararbetsmarknadsstyrelsen, försvarsstabens personalvårdsbyrå ochskolöverstyrelsen tUlsammans beslutat att skriftlig information skall delas utUU samtliga utryckande. Den informerar om lediga platser, arbetsmarknadsläget iolika branscher, utbildningsvägar och om den arbetsmarknadsservice som ges avarbetsförmedlingen. med att denna information distribueras fråncentralt håll pågår lokal och regional information genom länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar. De utryckandes möjUgheter tUl utbUdning är säkrade genomatt arbetsmarknadsutbUdningen kan stäUa ett tiUräckligt stort antal platser tUlförfogande. Genom en särskUd räkning av dem som saknar arbete kommer manatt kunna avläsa resultatet av de nu angivna åtgärderna och bedöma behovet avytterligare insatser. HerrJANSSON (s): Jag ber att få tacka mrikesministern för ett enligt mitt sätt att sepositivt svar, Frägan är ju föranledd av den synnerligen besvärliga situationsom vi tyvän har pä arbetsmarknaden just . Del är inte bara de äldre som harsvårigheter att få arbete. Här är också regeringen nu glädjande nog beredd attta krafttag för att förbättra deras situation ur arbetsmarknadssynpunkt. Tyvärrhar även ungdomsarbetslösheten ökat ganska markant i förhäUande UU situationeni fjol. Jag är naturligtvis fullt medveten om att det kanske kan vara heltomöjligt att garantera den grapp av ungdomar som min fråga närmast gäller,nämligen de som rycker ut från de mUitära förbanden, ett civilt jobb omedelbartnär de kommer ut i det civUa livet. Men det är väl ingen överdrift att påståatt samhäUet kanske bör ha ett särskUt ansvar för dessa ungdomar. Samhället harju under en ganska tagit deras tid och krafter i anspråk i sambandmed deras rekrytutbUdning i det mUitära, vilket otvivelaktigt innebär betydandeuppoffringar för de här ungdomarna i Torsdagenden 15 aprU 1971 Omsysselsättningsfrämjande åtgärder för ungdomar som avslutar militärtjänstgöring 1"* protokoU 1971. Om bättre möjligheter för intagna på fångvårdsanstalteratt mottaga besök av sina barn olikasammanhang - del känner vi alla till. När de kallades in lUl sin mililärljänslgöring vararbelsmarknadssilua-tionen som bekant en hell annan. Vi hade dä ganska gott omarbeie i värt land. Men när de rycker ul möler de ell betydligt kärvarearbetsmarknadsläge än då de lämnade del civila livel för sin mililärriänst. Det är alldeles klart att dessa ungdomar känner enbetydande oro , inte minsl mol bakgrand av att del redanlidigare går ca 30 000 ungdomar arbelslösa erUigl statistiken. Vidare vel viall kommer ylleriigare 200 000 ungdomar ut på arbeismarknaden,som då avslular sin försia skolulbildning. Här kommer alllsä konkurrensen omarbelslUlfällena för de unga all öka högst avsevärt i framliden. Sedan kan man väl renl allmänl säga all del har slorsocial och psykologisk belydelse all de som varil inkallade imilitärtjänst sä snart som möjligt blir återanpassade tUl del civila livel, Idet sammanhanget har den trygghet som ett civilt jobb skänker en alldelesavgörande belydelse. Jag tackar än en gång inrikesminislern för det positivasvaret och jag hoppas all de älgärder som inrikesminislern här har skisseratskall kunna bli verksamma medel i syfte att skänka våra muckande grabbar dentrygghet som avses med min fräga. Överläggningen var härmed slulad. § 4 Om bättre möjligheter för intagna på fångvårdsanstalter att mottaga besök avsina bam Herr juslilieminislern erhöll ordel för alt besvaraherr i (fp) i kammarens protokoll för inlagnafråga, nr 131, och anförde: i Göleborg har frågat mig vilkaälgärder jag är beredd all vidtaga med avseende på bestämmelser, praxis ochtUlgången på besöksrum för alt ge intagna på fängvårdsanstalt bällremöjligheter alt träffa sina barn i åldern 214 är. Enligt behandlingslagens beslämmelser får inlagen i denmän del är förenligt med ordningen inom anslallen mollaga besök av familjemedlemmareller andra närsläende, om del ej av särskild anledning kan verka skadligt. Närdel gäller besök av barn i åldern 2 krävs enligl anvisningar, somkriminalvårdsstyrelsen har utfärdat i ett vårdcirkulär, att särskild anledningskall föreligga och all besöket kan ske under förhållanden som medger särskillhänsynslagande till barnet, Frägan om vad som skall ulgöra särskild anledning för allmedge besök av bam i fängvåidsanstalt har i praxis bedömts något olika pä olikahäll. Förulsällningarna för all kunna arrangera sädana besök renl prakliskl ochpä ell för barnet någorlunda betryggande säll skiftar ocksä med de lokalmässigaförhållandena på anstalterna. 1 allmänhel är dessa förulsällningar gynnsammarepå en öppen anstalt än på en sluten. Andra omständigheter kan också vara avbetydelse för bedömningen. För egendel jag det angeläget att barn, när sä kan anses vara av värde, gesmöjlighel att häUa kontaki med sina föräldrar under tid, då någon av dessa ärinlagen pä fängvärdsanslall. En sädan konlakl sker bäsl och naluriigasl underden intagnes permissioner till hemmet. Men därulöver bör del, särskilt vidlängre strafftider, vara möjligl för den intagne att pä anstalt fä mottagabesök av sina barn. ser överföreskrifterna i vårdcirkuläret. Anvisningar om en generösare tillämpning avbehandlingslagens beslämmelser om permission har sålunda ulfärdals.Enligl vad jag har inhämlat ämnar styrelsen under den fortsatta översynen taupp även frägan om en uppmjukning av föreskrifterna om besök av barn ifångvårdsanstalt. Styrelsen har för avsikl all därvid samräda medsocialstyrelsen och dess barnpsykiatriska expertis. Om bättre möjligheter för intagna på fångvårdsans tal teratt mottaga besök av sina barn HerrMÖLLER i Göleborg (fp): Barn behöver sina föräldrar, föräldrarbehöver sina barn. Men bam lill de inlagna på våra fångvårdsanslalter nekasofta all göra besök. Dessa förhåUanden mäsle ändras. Jag tackar justilieminislernför svarel som visar att del nu änlligen blivii ell fall framål i denna fråga. Del behövs verkligen. För vad är del som händer? När barnmellan 2 och 14 är inle får besöka sina föräldrar annal än i särskilda fallkommer inlerner när de släpps ut att knappast känna igen sina barn. Barnen försin del kan bli smäll chockade när de lill slul får hem en"främling". Oavsett hur man vidgar permissioner, använder de goda s.k. besökspermissionerna osv., kan och mäste barn i allmänhet kunna få besökaen intagen förälder. För della behövs för del försia en ändring avkriminalvårdsslyrelsens vårdcirkulär. Som namnes i svarel krävs i nulägel alldel skall finnas särskild anledning för alt barn skall få besöka en inlagenförälder som om inle en bevarad konlakl mellan föräldrar och barn alltid ärell särskill och lungl vägande skäl. Regeln bör därför ändras hell och hållelpä så säll, all barn Ullåls besöka en inlagen förälder uiom när synnerliga skälgör della olämpligt. Jag vill konsialera all jusUlieminislerns svar innebär atthan i sak skulle välkomna en sädan ändring jag hoppas alt det är riktigtuppfattal. För det andra behövs del redan med nuvarande beslämmelseren översyn av praxis. I pressen har redovisals etl fall där en internpå fäll avslag pä en framställning om all hans treårige son skulle fåbesöka honom. Barnpsykologen, doktor , hade tUlstyrkt, likaså överläkarenTörnqvist på . Men har sagl nej. På Kumla trotsdess höga mur och andra olämpliga förhållanden -läler man däremol barngenerelll fä besöka sina föräldrar. Man har alllsä där en helt molsall praxis.Förhållandena är alllsä vida mer olika än vad juslilieminislern säger i siltsvar om all praxis är "nägol" olika pä olika håll. Jag vill fråga, omjuslilieminislern skulle finna del värdefulll all en sammanställning rörandepraxis för barnbesök görs beträffande de slörre anslallerna. För del iredje behövs del ocksä bällre besöksrum ochdelvis utökad personal för de här besöken. Kan man vänta sig, herrjustilieminisler, alt krafUag sker för alt göra mottagningsrummen mer besöks-och barn- den 15 aprU 1971 Om bättie möjligheter för intagna på fångvårdsanstalteratt mottaga besök av sina bam vänliga påvåra anstalter och att i de mycket gamla anstaltema en besökspavUjong ellerUknande utrymmen alldeles i närheten kommer till stånd? Kontaktenbarn-föräldrar brukar ju inle i andra sammanhang låla sig hejdas av lokalskäl. i efterlyste ensammanställning av praxis vid olika fångvårdsanstalter. Jag vUl svara att jagutgår ifrän alt , när den nu häUer pä alt se över värdcirkuläretpå den här punklen, skaffar in uppgifler om den praxis som tUlämpas på ohkahåll för att därigenom fä ett bättre underlag för hur verklighelen ser ut. Beträffande frågan om besöksmm är det ju etl önskemål skaU kunna rasta upp på en del anstalter, som kanske inte svarar mottidens krav. Detta är naturligtvis i första hand en kostnadsfråga, men detUgger högt uppe i krUninalvärdsstyrelsens prioritering i fråga om upprustningenav anstalterna. HerrMÖLLER i (fp): Jag tackar för beskedet rörande praxis.SjälvfaUet måste en översyn ske i del här sammanhanget. Det verkar som om frägan nu har fått en ordentlig puffframåt. Skrivelsen från tUl med önskanom råd huruvida man nu kunde lätta på de rigorösa bestämmelserna, kom ett tagefter del att min enkla fråga hade väckts. Nuvarande förhållanden är orimliga. Barn frågar t, ex,vart pappa har tagit vägen de får inte besöka honom och han själv fär kanskeinte permission . Detta sätter förstås spår hos små barn;pappa är försvunnen eller mamma. Det är en extra nedbrytning avfamiljegemenskapen som sker utöver själva frihetsberövandet. Också för familjekontakten i övrigt är barnbesökangelägna. En kriminalvårdsinspeklör har nyligan uttalat, att barnen ibland ärden viktigaste länken när det gäUer att hålla samman familjen i den situationsom uppstår, när en av föräldrarna blir intagen. Ocksä ur rehabUiteringssynpunkt måste det som sker varafel. Anslaltsvården skaU ju inte försvåra återanpassningen. Men det gör manlält när man onödigtvis isolerar de intagna från att håUa kontakten med sinanärmaste. Jag vUl citera vad en 30-ärig intern säger i ett faU somvar i pressen : "Jag ljög och sade att min dotter varunder tvä år. Då fick jag träffa henne när min fästmötog henne med sig tUl fängelsets besöksram. Det gick bra nägra veckor, TUls enav vakterna kollade i mina papper och såg att flickan fyllt . får jaginte se henne mer. Det är obeskrivligt förnedrande. Jag har tvä år kvar avstraffet. Min dotter kommer inte att känna igen mig när jag blirutskriven." Det är klart att permissioner kan underlätta UU en del.Men jag är glad över del fall framåt som den fräga jag tagit upp nu har fått.Utvecklingen har ju också gätt framåt när det gällervår syn på fångvårdenoch även i fräga om vår syn på vad barn bör få lov att få inblick i och merrealisliskt konfronteras med utan att la skada. Om besöksrummen, tUl slut, är det klart all dåligabesöksram eUer trista anstalter såsom Härianda, , , , dvs. fem av de älta centralanstalterna - verkligen måste rustas upp. Där börman Ullgripa krafttag enligt bl, a, det besked som på den punkten gavs , Beslämmelser, praxis och lokaliteter måste alltså ses överi ett sammanhang. Och som psykologen på säger: Del måsle flammaupp en debatt om internernas beskurna möjligheter att få träffa sina barn. Om återinförande av kontroU över försäUning avbostadsrättslägenheter Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om återinförande av kontroll över försäljning av bostadsrättslägenheter Herr justitieministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens prototoll för den19 mars intagna fråga, nr 151, och anförde: har frågat mig om jag övervägeratt återinföra offentlig kontroll över försäljning av bostadsrättslägenhetermot bakgrund av de erfarenheter som vunnits sedan bostadskontroUagen slopades. Som svar på frägan får jag hänvisa tUl proposition nr 12UU årets riksdag. Jag har där anfört att den hittUlsvarande utveckUngen inteinger sådana farhågor att det finns anledning att nu vidta särskUda åigärderför att återinföra offentlig kontroll av de ersättningar som tas ut vidöverlåtelse av bostadsrätt. Jag påpekade emellertid också att utvecklingen börföljas med uppmärksamhet även i fortsällningen och att frägan bör tas upp tUlförnyat övervägande, om någon mera markant höjning av prisläget skulleinträffa. Hen (vpk); Jag ber att få tacka justitieministern försvaret, även om det var negativt. I motsats tUl juslilieminislern anser jag alldet finns anledning att nu vidta särskUda åigärder för att återinförakontrollen. Insalserna och spekulationen vid försäljning avbostadsrätlslägenheler har ökat mycket snabbt sedan kontroUen överöverlåtelsevärdena slopades den .