prot · FU0973 · 1971-12-31 00:00:00 — Kanske finner jag det ändå anmärkningsvärt att statsrådet inte harsvarat att han har sin uppmärksamhet riktad på de här frågorna i stället föratt tycka att allting är bra som det är. Det är min förhoppning att de regler,som enligt statsrådet finns, kommer att tUlämpas så attkönsdiskrimineringen verkligen försvinner. Jag roade mig med att titta litet på ett program somhar framlagts av kommunstyrelsens i för kvinnofrågor, ettprogram för jämlikhet meUan kvinnor och män. Där står: Kvinnor och män skaU hasamma möjligheter inte bara formellt det är viktigt utan även reellt att fåalla slag av arbetsuppgifter och att kunna avancera. De formella villkoren ärenligt mitt förmenande till stor del tillgodosedda i statsrådets svar; dereella är det däremot inte, mot bakgmnden av händelseutvecklingen. Dettabevisar aUtså de verkliga förhållandena. Jag fruktar att när kvinnan kommer i närheten av de femtioåren är hennes avancemangsmöjUgheter starkt reducerade jämfört med mannens. Jagvågar säga här att det också finns en ruskig gammaldags föreställning om att enrad arbetsuppgifter inte skulle passa en kvinna. Denna InstäUning medverkarnaturligtvis till att något avancemang för henne ofta inte är möjligt. Herr statsråd, jag erkänner, som jag sade, att det avstatsrådets svar synes som om förhåUandena vore uppmärksammade formeUt, men jagvägrar att erkänna att de är det reeUt. Därför, herr statsråd, måste faktisktdenna fråga hållas levande levande även i riksdag - så att dentränger ut utanför departementens gränser. Ang. åtgärder mot könsdiskriminering vid tillsättande avstatliga tjänster uttalade sig på ett sådantsätt att jag inte kan befria mig från känslan av något slags insinuation, ändå inte tillämpar dessa regler och bestämmelser på det sätt som äravsett. Jag har sagt att man gör det, såvitt jag har kunnat undersöka densaken, men det är mycket svårt att diskutera frågan på grundval av de mycketallmänna Ang. åtgärder mot könsdiskriminering vid tiUsättande avstatliga tjänster Han talar exempelvis om att det inte finns någotförsvar för staten, men vad är det som Ugger bakom det påståendet? Bakom detmåste då, såvitt jag kan förstå, ligga någon tanke, att staten har handlat felpå något sätt. och jag är överens om att någonkönsdiskriminering inte skall få förekomma vid tiUsättnlng av statligatjänster. Det är ju det principiellt viktiga, och därom är vi helt överens; detvill jag än en gång gärna sätta på pränt. Uppgifter i pressen och jag kan förstå att herrLothigius har låtit sig förledas av några uppgifter I pressen kan ibland geintryck av att gällande föreskrifter om förbud mot könsdiskriminering inteföljts. Det kan emellertid senare visa sig att upplysningar om påståddkönsdiskriminering varit ofuUständiga eller felaktiga tiU följd avmissuppfattningar eller bristande sakunderlag. Jag viU rent aUmänt framhålladet nödvändiga i att man inte okritiskt accepterar uppgifter om könsdiskriminering.Det är nödvändigt att man själv skaffar sig en uppfattning om förhållandenainnan man drar några slutsatser om förekomsten av sådan diskriminering inomstatsförvaltningen. Den otillräckliga rekryteringen av kvinnor till högretjänster som påtalar är i och för sig ett beklagligt faktum, ochvi skulle kunna diskutera mycket om vad som ligger bakom det, t. ex. kvinnornasyrkesval och inriktningen av deras utbildning. Jag skaU inte ta upp en debattom detta men jag vUl bestämt värja staten från anklagelsen att bakom en sådanrekrytering skulle ligga något slags diskriminering av kvinnorna. Jag vidhållermin uppfattning att myndigheterna inte behöver någraytterligare instruktioner om den här saken. påpekar att han av mitt svar inte kan finnanågot som antyder att jag har min uppmärksamhet riktad på dessa saker. Hanantyder också något om att jag ser på det hela mycket formellt. Nej, det görjag inte. I mitt svar talar jag om en konkret åtgärd, som jag själv vidtagitjust för att fästa myndigheternas uppmärksamhet på denna mycket allvarUgafråga. Jag skuUe kunna peka på flera insatser som vi gör för att ständigt hållafrågan levande. HenLOTHIGIUS (m): När jag ställer en sådan här fråga i , bygger jaginte underlaget för den kommande diskussionen enbart på pressuppgifter. Nej,jag bygger underlaget på en lång serie gjorda undersökningar. Jag går inte baraigenom de fall som kan ha inträffat utan jag erinrar mig även den allmännadiskussionen som kan ha förts på olika områden. Jag har då enligt minuppfattning kommit fram till att sådana saker inträffat att frågan bör tas upptill diskussion för att bättre kunna belysa den. Därigenom kan man även hjälpaherr statsrådet att föra ut den maning som finns i de kungörelser som ärgjorda. Statsrådet säger att de förs ut och jag tycker att detta är enaUdeles utomordentlig åtgärd. Jag skulle emeUertid vilja stäUa följande hypotetiska frågatill herr statsrådet: Om en kvinna har en sådan arbetsuppgift att hon måste hakontakt med jordbrukare i praktiska frågor hon är utbildad för uppgiften och måste diskutera sådana problem är hon då mindre kvaUficeradtill denna uppgift därför att hon är kvinna? Om en kvinna skulle ha den förstakontakten meUan utländska journaUster och statliga verk för att informera omvårt land, om företaget vi förutsätter att hon äger begåvning, harspråkkunskaper och erfarenheter är hennes möjligheter att fullfölja uppgiftendå sämre enbart därför att hon är kvinna? Jag skulle kunna anföra flera exempel. I juridiskatidskrifter diskuteras frågan, och man har där, som jag nämnde, tagit upp desvårigheter som finns för t. ex. en kvinna att kunna arbeta i ett departement.Man har sagt att en kvinna inte är lämplig för departementsarbete, eftersom honhar de eUer de hemuppgifterna. Jag ber att få tacka herr statsrådet för det svar jagfått. Jag är beredd att fortsätta att diskutera denna sak. Ang. åtgärder mot könsdiskriminering vid tillsättande avstatliga tjänster Bara en kort repUk i anslutning tiU herrLothigius' två direkta frågor tiU mig. Han sade att frågorna rörde sig omhypotetiska fall, och det är ju aUtid farligt att ge sig in på att besvarasådana. Men jag tycker att de är så självklara att jag inte drar mig för det. Han frågade om en kvinna, som var kvalificerad påjordbruksområdet, skulle betraktas som mindre kvalificerad enbart därför atthon var kvinna. Han pekade också på ett annat fall och frågade, om en kvinnasom hade språkkunskaper och vana att ta emot utländska gäster var mindrekvalificerad därför att hon var kvinna. Skulle man behandlahenne på detta sätt vid en tillsättning av statUga tjänster, gjorde sig denmyndighet som agerade på detta sätt vid tillsättningsförfarandet skyldig tilltjänstefel. Det är uttryckligen fastslaget i gällande bestämmelser att maninte får förfara på detta sätt vid tillsättningen av tjänster. Jag vUl gärna understryka mitt stora intresseför denna fråga och att jag verkligen följer den med den allra största uppmärksamhet detta viU jag försäkra . Utöver vad jag här har nämnt villjag kanske också framhåUa att jag så ofta jag har tillfälle därtill i de falldå det bedrivs kursverksamhet vi drar ju samman våra byråchefer,generaldirektörer och handläggande personal till kurser av olika slag och jagär ofta ute och medverkar i dessa kurser - understryker just dessa viktiga ochväsentliga principer för tillsättning av statliga tjänster. HenLOTHIGIUS (m); Jag vill bara säga att jag inte har riktat någonanmärkning mot herr statsrådet. Anmärkningen är riktad mot den kontroversiellasyn som förefinns inom oUka arbetsgrenar. Anmärkningen kan vara berättigad närdet gäller en sådan syn inom näringslivet och inom förvaltningen. Jag har enkänsla av att det finns sådana kontrover-sieUa uppfattningar och att det finnspersonal i chefsställning som kanske inte känner lika djupt för dessa saker somherr statsrådet. Då är det herr statsrådets uppgift att söka rätta tiU dessamissförhåUanden. Jag anser att denna fråga bör levandegöras här i riksdagennågon gång. Frågan har också berörts i motioner både från och från moderata Ang. möjligheterna för vuxenstuderande att erhållaledighet vid skrivningar samUngspartiet.Jag hoppas att missförhållandena skaU kunna rättas tUl. Med dettaber jag att få tacka herr statsrådet för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 27 Ang. möjligheterna för vuxenstuderande att erhållaledighet vid skrivningar Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara () framställda interpeUation, nr 73,tiU herr utbUdningsministern, och anförde: har frågat utbildningsministern omhan uppmärksammat det problem som vuxenstuderande möter i samband medskriftliga prov och om han är beredd medverka tUl sådana ändringar av gällandebestämmelser att de kan erhåUa ledighet i samband med skrivningar.InterpeUationen har överlämnats till mig för besvarande. När det gäller tiänstledighet för tjänstemän inom denstatUgt reglerade sektorn måste man skilja meUan frågan om möjlighet att erhåUatiänstledighet och frågan om vilka avlöningsförmåner som skall utgå underbeviljad tiänstledighet. De avtalsbestämmelser som tar tiUutgångspunkt för sin interpeUation dvs. bestämmelserna om lön med B-avdragunder fem examens- eller tentamensdagar av ett och samma kalenderår och lön medC-avdrag i övrigt rör uteslutande frågan om avlöning när tjänstledighet harerhållits och reglerar aUtså inte frågan om möjligheterna att fåtjänstledighet. Frågan om en tjänsteman skall beviljas tjänstledighet vUken fråga inte får regleras i avtal prövas i allmänhet av vederbörandemyndighet i varje särskilt fall. har emellertid i cirkulär,1970:388, om tjänstledighet med C-avdrag, m. m. meddelat vissa normer för attåstadkomma en enhetUg praxis hos myndigheterna bl. a. när det gäUertiänstledighet för studier. Enligt cirkuläret bör ansökningar om sådantjänstledighet behandlas välvilUgt med hänsyn tiU samhällets Intresse av attunderstödja fortsatta studier. Mot denna bakgrund får det förutsättas attmyndigheterna ställer sig positiva vid behandlingen av ansökningar om sådantjänstledighet för vuxenstuderande som avses i interpeUationen. Frågan om avlöning under tjänstledighet hör tUlavtalsområdet. Det ankommer således på de avtalsslutande parterna att reglerafrågan om vilka avlöningsförmåner som skaU utgå i faU då tjänstledighetbeviljas för oUka ändamål. Jag går därför inte m på frågan om ändring bör ske iavtalsbestämmelserna. FruGRADIN (s): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Det är riktigt som statsrådet påpekar att min fråga gäller två problem,dels om och under vilka former en statsanställd kan få ledighet för skrivningari samband med studier, dels om det skall utgå någon löneförmån i samband medsådan ledighet. Min fråga gäller främst möjUgheten att erhåUa ledighet,oavsett om ledigheten är förenad med löneförmåner eller ej. Som jag har påpekati min interpeUation är den kommunala gymnasiala utbildningen numera organiseradpå ett helt annat sätt än i det gamla kvällsgymnasiet. var det så, att manhade skriftliga och muntliga tentamina mycket koncentrerat, men den nyaläroplan som gäller i det kommunala gymnasiet innebär bl. a. att en helt nytyp av förhör har införts. Konkret betyder den nyordningen att det förekommerskrivningar kontinuerUgt under terminen. Detta betyder för den vuxenstuderandeatt hon eller han får be sin arbetsgivare om ledighet mycket oftare äntidigare. Såvitt jag förstår av de kontakter jag har haft på olikasätt så har det uppstått viss irritation på olika arbetsplatser överåterkommande önskemål om ledighet från arbetet. Jag kan i och för sig förståatt det kan uppstå sådan initatlon, då vi ju har fått en betydligt ökad andelvuxenstuderande på hela arbetsmarknaden, och det gäller naturUgtvis också denoffentUga sektorn. Det har väl uppstått vissa anpassningssvårigheter tUl denmängd som ställer krav i de här sammanhangen. Därför skulle jag vUja bestatsrådet att titta litet ytterligare på den här frågan och se om man kankomma vidare. Som jag ser det är det nämUgen viktigt att de vuxenstuderande kanfå denna möjlighet till ledighet. EnUgt de siffror som presenteratoch som finns i vuxenutbildningspropositionen är hälften av de vuxenstuderandeyrkesarbetande på heltid. Vidare är av dem som avbryter sina studierjust sådana som jobbar på heltid. Därför tror jag att det är viktigt att mansynar den här frågan i sömmarna. I och för sig kan statsrådet hävda attskrivningarna sker på kvällstid, men var och en som prövat att studera påfritid vet hur jobbigt det är, och jag tycker det kan vara legitimt om denanställde begär att få ledigt för att läsa så att han eller hon kanklara en avgörande skrivning . Dessutom är majoriteten av de vuxenstuderande kvinnor, ochde har då inte bara sitt jobb utan också sitt hem att sköta. I anslutning tillden könsroUsdebatt som föregick det här InterpeUationssvaret kan det väl sägasatt det tyvärr är på det sättet att kvinnor fortfarande har dubbla roUer; detvet både statsrådet och jag. Om hon därtUl är vuxenstuderande har hon specieUaproblem som gör att man kan ha förståelse för att det uppstår bekymmer. Inteminst på det statliga området finns ju ett stort antal lågavlönade kvinnor, somjag tycker att vi skaU ge chansen att studera för att skapa sig underlag för enbättre situation på arbetsmarknaden. Jag skulle också vilja knyta an tUl en tidigare debatt ikammaren, då vi utlovade en översyn av de reella möjligheterna för dem som ärförtroendemän på både de fackliga och politiska områdena att vara borta frånjobbet. Jag skulle vilja be statsrådet att göra en översyn för att föra dennafråga framåt. Ang. möjligheterna för vuxenstuderande att erhållaledighet vid skrivningar Jag kan hålla med om attförhållandena ändrats väsentligt sedan de gamla studentskrivningarnas tid ochdet var kanske framför allt de som låg till grund för den åberopade bestämmel- 6 protokoll 1971. Ang. möjligheterna för vuxenstuderande att erhåUaledighet vid skrivningar sen, 19 §AST. I och med att vuxenutbildningen byggs ut och har ju uttalatsig för en sådan utbyggnad - kommer säkerUgen kraven på en ändring i 19 § ASTatt växa i styrka. Det är jag övertygad om. Men detta jag understryker det änen gång är en förhandUngsfråga. Orsaken tUl att jag spårade in på det var närmast att fruGradin i sitt Interpellationssvar hade utgått från denna paragraf, och det varett genomgående önskemål i interpeUationen att denna paragraf borde ändrats ianledning av den nya utvecklingen. Möjligheterna att ändra 19 § AST är alltså,som här själv understryker, en förhandlingsfråga, som vi inte skallta upp här i . Beträffande myndigheternas beslut om tjänstledighet ochi sin repUk framhöll att det egentUgen var den frågan hon avsåg förhåller det sig så att Kungl. inte i detalj kan reglera den saken. Myndigheterna har ju ansvar för verksamheten och måstefrån den utgångspunkten bedöma möjligheterna att bevilja tjänstledigheten. Vad vi kan göra från regeringen är att rekommenderamyndigheterna att generöst behandla framför allt tjänstledighetsansökningar somhar sin grund i viljan tUl fortsatta studier, till vuxenstudier. Detta, fruGradin, är precis vad vi har gjort, och det var det jag underströk i mittinterpellationssvar. tog vi aUtså upp det här därför att vityckte att de gamla bestämmelserna var i behov av en översyn och utfärdadedärför ett nytt cirkulär om tiänstledighet med C-avdrag m. m., där vi mycketstarkt underströk att med hänsyn till samhällets intresse jag läser återigendirekt ur cirkuläret av att understödja fortsatta studier bör ansökningar omtiänstledighet för studier behandlas välvUligt, även om C-avdrag skaU tillämpasunder tjänstledigheten. De nya bestämmelserna ger alltså möjlighet tiUtjänstledighet i högst under loppet av tio på varandra följande ärför studier. Om synnerliga skäl föreligger, får detta antal överskridas. Jagtycker alltså, , att vi är alldeles överens om att fortsätta attverka för att de StatsanstäUda skaU få möjUgheter till studier - på den punktenråder inga delade meningar meUan och mig och denna vilja harunderstrukits i det nämnda cirkuläret. Jag tycker inte att detnu finns anledning till den ytterligare översyn som talar om. FruGRADIN (s): Statsrådet och jag tycks varaaUdeles överens. Jag tror bara inte att informationen har nått ut ordentUgt.Vad som behövs är väl att de människor som handhar dessa ärenden hosmyndigheterna får råg i ryggen och beviljar så många tjänstledigheter som kanbehövas i takt med ökningen av antalet vuxenstuderande. Som jag sade tidigare, är jag fullt medveten om att detkan uppstå organisatoriska problem på en arbetsplats det är ju helt ochhållet beroende på hur den ser ut och att det kan vara bekymmersamt om detslumpar sig så att flera på en gång begär tjänstledighet. Men jag är tacksamför statsrådets svar och hoppas att utvecklingen skaU gå i rätt Överiäggningen var härmed slutad. § 28 InterpeUation nr 114 om information till allmänhetenangående EEC-alternativen för svensk del Ordet lämnades på begäran till HerrMÖLLER i (fp), som yttrade: EEC-frågan kommer snart in i avgörande skedenför svensk del. Detta under förutsättning att erhåller villkorsom möjliggör medlemskap. Men svensk aUmänhet är tiU stor del oförberedd på de olikaalternativ som kommer i blickpunkten. Det finns många sådana alternativ somfrån EEC;s sida kan föras fram. Enbart i fråga om tuUpoUtiken kan man tänka sigföljande huvudalternativ, men också andra varianter finns; Entullunion med EEC. Det betyder att vi och EEC för varje varuslag har en och samma tuU vid import från länder utanför tullunionen. En tullunionmed EEC men utan tvång för oss att automatiskt följa med vid ändringar som EECi framtiden kan göra av sina tuUsatser. Det innebär i sådana faU rätt för vårdel tiU tullawikelse för enskUda varor och då givetvis motsvarande rätt förEEC. Ettfrlhandelsområde med EEC med så små avvikelser från tullnivån i EEC, attursprungsbevis för att kontroUera vilka varor som kommer från utanför områdetstående länder inte behövs. Det betyder en "bandbredd" kring EEC:stullnivå om erfarenhetsmässigt upp tUl ca tre tiondelar av tullens höjd förvarje vara. Har EEC en tuU på skulle i detta faU den svenska tullenkunna få variera mellan och . Ettfrlhandelsområde med EEC utan specieU samordning av tullarnas höjd. Det betyderatt ursprungsbevis erfordras. Ett oundgängligt vUlkor i samtUga fall är att man i frågaom vissa bestämmelser finner lösningar som är förenliga med vårneutraUtetspoU-tik. Utöver detta finns alltid eventuaUteten av att ingenuppgörelse nås och att regeringens målsättning om "nära, omfattande ochvaraktiga förbindelser med EEC" inte på något sätt förverkligas. I såfall kan bara ett handelsavtal erhållas. Ingen kan hävda att den svenska allmänheten har fått entillfredsställande mformation om de här angivna formerna för tuUsamarbete änmindre om deras olika konsekvenser för svensk handel och tUlväxt. Tullarna är bara en del i det vittomfattande samarbetet iEEC och ur tillväxtsynpunkt kanske inte ens den viktigaste delen. Ty därutöver existerar allt det övriga ekonomiska samarbete, som bedrivs inom EEC och som gör att man kan tala om EEC som, inte bara en tullunion utan som en gemensam marknad. Jag syftar då på den gemensamma arbetsmarknad och den gemensamma kapitalmarknad som med vissa undantag existerar. Härtill kommer det mycket viktiga, ytterligare 83 fff 73 samarbete som finns i EEC på detekonomiska området. oerhörtstort fält alltifrån regler för offentlig upphandling och patentöverenskommelsertill investeringsfonder och jordbruksstöd. Hur mycket vi kan få lov att medverka i dessasamarbetsformer beror för övrigt tUl stor del av den karaktär som tuUsamarbetetfår. Vad den nu omedelbartborde göra är att satsa på en information om EEC, som är kraftfull och avbredaste räckvidd. Alternativen vi står inför är många, deras följder viktiga.Det förhållandet att redan förut ett mycket stort antal personer i intevet vad EEC är såsom visats av undersökning i november i fjol- eller inte vet hur de vill ställa sig i de viktigaste EEC-frågorna är ettbevis på att informationen varit alltför dålig. Och är vi nära den tidpunktdå det mesta som gäller svensk anknytning tUl EEC kommer in i avgörandebeslutsskeden. Med information åsyftas inte några tjocka volymer såsomden "gula boken" och EEC som kom . Inteheller åsiktsböcker utav en eUer flera författare, och inte heller den i ochför sig värdefulla informationstidskrift, som börjat utkomma frånhandelsdepartementet men som vänder sig till en mycket Uten gruppspecialintresserade. Utan vad som behövs är en stor satsning inriktad på denbreda, intresserade aUmänheten. En sådan officieU Information skaU givetvisvara faktainriktad och opartisk. Vi kan gå tiU för att se hur man där lagt upp ensådan information i dess skriftliga form. Det danska utrikesdepartementetsmarknadssekretariat avser att utge tolv kortfattade skrifter om EEC såsomInformation till allmänheten. De skaU ur olika synvinklar belysa de viktigastefrågeställningar som sammanhänger med ett danskt deltagande i en utvidgadgemensam marknad. HittiUs har två skrifter utkommit i serien, nämligen en om"Den gemensamma marknaden och institutioner, beslutsprocess ochfinansiering" och en om "Den gemensamma marknaden och varor, arbetskraft, etablering, fast egendom". Skrifterna är tunna, ca 30sidor vardera. Priset är lågt, bara . En kort, enkel information justi form av löpande småskrifter är vad som skulle behövas i också. Sedankan det tekniska utförandet i den danska serien alltid diskuteras det är inteväsentligt i sammanhanget. Det kan vara av intresse att se vilka övriga tio skriftersom beräknas utkomma i . De planeras bl.a. beröra den gemensamma jordbrukspoUtiken, den gemensamma flskerlpo-Utiken,det industripoUtiska samarbetet, engergipoUtik, socialpolitik, förhållandettill utomstående länder inklusive , transportregler ochkonkurrensregler. Allt som i det föregående sagts om vikten av skriftligInformation gäUer givetvis också övrig information, såsom genom de slagkraftigamassmedierna . Jag har här begränsat mig till de uppgifter som regeringenhar för att ge information om de faktiska förhållandena. Men givetvis har alla partier skyldighet att föra fram sina värderingar och ståndpunkter, en fråga som 84 jag emeUertid inte vUl ta upp idetta sammanhang. Med hänvisning till EEC-frågans stora vUct för vårtsamhälle, skyldig- Nr 73 heten för statsmakterna att informera i det unikaläge inför slutförhand-Ungar som vi nu befinner oss i, det uppenbara behovet avinformation samt med hänvisning till vad som i övrigt anförts av mig berjag om kammarens tillstånd att tUl herr handelsministern få ställa följandefråga: Vill statsrådet medverka tiU att en genomträngande, gärnasuccessivt kommande information ges tUl aUmänheten om EEC-alternativen försvensk del, bl. a. genom en skriftserie enligt danskt exempel och genomanvändning av olika massmedia? Denna anhåUan bordlades. § 29 InterpeUation nr 115 ang. postdistributionen Ordet lämnades på begäran till HerrBENGTSSON i (c), som yttrade: Frågan om postlådornas placering vidtomtgränserna har medfört problem för många viUa- och egnahemsägare. Problemenhar varit av skiftande slag, men de allvarUgaste problemen har uppstått vidlängre eller kortare bortavaro från hemmet. Frågan om postverkets service pådetta område har tidigare förts på tal, men några reella åtgärder har intevidtagits. Frågan har återigen aktualiserats från många håll och framför alltdå från de stora tätorternas egnahems- och vUlaägareföre-ningar. En viss oro förekommer med anledning av att inga åtgärdervidtagits i detta avseende. Stor oro råder också beträffande aviserade planerpå rationaUsering av postdistributionen på andra områden. Det råder oklarhet omäven höghusområdena kan komma att drabbas av Ukartade problem somvilla- och egnahemsägarnas. Detta blir fallet om man genomför systemet med attplacera postlådor i fastigheternas entréer i stället för att distribuera post idörrarnas brevinkast. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr kommunikationsministern få ställa följande frågor;