prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — Och om tror att ärendet inte skall behövapassera och behandlas pä sedvanligt säll, ifaU man flyttar över dessamedel frän en huvudtitel till en annan, så vUl jag säga alt det i princip bliren likartad procedur. Men vad som är ell sakförhållande med reservaiionen äralt den inte främjar öslsamarbelet pä forskningens område. Del får ingaytterligare medel. Det är samma belopp del rör sig om, eftersom man kommer attminska anslagen frän de institutioner som del här är fråga om. Del är delta somjag har velat konstatera. () korl genmäle: I sitt försia inlägg hävdade att vi reservanler egentligen vill anslå elt mindre belopp tUldelta utbyte med , men säger han att vi vill ha samma belopp sommajoriteten. Vi förutsäller att de belopp som vi flyttar över till tredjehuvudtiteln skall kunna användas för andra ändamål, och därför är del senarepåsiåendei som gjorde det rikliga. Akademierna själva är angelägna omall få anslagel denna väg, därför att de anser all det blir enklare. De menaralt med den hårdare konkurrens som man nu får vidkännas när det gäller anslageni forskningsråden och i styrelsen för teknisk utveckling skulle det varalämpligaste sätlel att anslå medlen. HenLANGE (s); Sävitt jag förslår finns det i delta hus bara en mening idenna fråga; vi önskar alla en mera inlensiv verksamhet pä detla område.Under år som gått har vi kunnat glädja oss åt att forskarutbytet. Övrig information om i utlandet kontakternaför utvecklingsarbetet och inledandet av gemensamma projekl har ökat i hög gradvisavi östländerna. Del hälsar jag med slor tUlfredsstäUelse. Jag har ocksåmånga gånger varil med om att diskutera de avtal som ingåtts med en radöststater och som har fungerat som ett slags paraply för denna verksamhet. Härfinns det aUtså inga delade meningar. Men som sade är det i själva verket här endastfråga om varifrån anslagen skall tas. Olika forskningsinstitutioner har härbidragit tiU olika delar och tiU olika sidor av denna verksamhet, och det ärbra. Men har de i flera fall begärt alt få slippa de kosinaderna ochhemstäUt om alt de i stäUel förs över pä ett annal anslag. Reservanterna har däföreslagit alt man för över en del av dessa kostnader tillutrikesdepartementet. motion gär ut på att man skaU föra . Dessa forskningsanslag - som går bäde tUl styrelsen för tekniskutveckling och tUl statens naturvetenskapliga forskningsråd -har Uksom andraforskningsanslag uppräknats efter en schablon. Vi brukar göra det, Dellabelyder att de medel som används för denna speciella verksamhet och bestridesav forskningsråden också har uppräknats i den fiamlagda budgeten. menar reservanterna att den verksamhel somforskningsråden stöder och bedriver har blivit styvmoderligt behandlad ochden meningen kan man ju ha. Men del är en hell annan fräga. Reservanternaerkänner själva, och upprepade det i sitt senaste anförande, allnu får forskningsinstitutionerna litel mera att röra sig med. Men det är juinte den frågan vi skall diskutera, utan forskningsutbytet. Jag kan sluta med att säga alt röstar man förreservationen, så blir det ändå inte av den anledningen ett öre mer tiUforskarutbyte eller andra kontakter med på detta område. Det tyckerjag är helt avgörande; det borde inte kammarledamölerna bortse från när de gärlUl votering som jag förmodar det blir i denna fräga. HenTURESSON (m) kort genmäle: konstaterade alt det bara råder enmening här i husel om värdet av delta forskarutbyte, och det tror jag är etlriktigt konstaterande. Men sedan sade att reservanterna ömmar förforskningsrådens allmänna verksamhel, som blivit styvmoderligt behandlad genomanslagen i årets statsverksproposition. Och menade sig kunnakonstatera att det genom reservanternas förslag inte blev ett öre mera lUl detforskarutbyte med som reservationen talar om. Jag liUåler mig nogalt själv avgöra vad det är reservanterna ömmar för, . Om avtal har ingåtts mellan de båda akademierna och dessaländer, anser vi del vara en viktig sak, att avtalen kan hållas, att man vetatt del finns pengar lUl förfogande. Del kan man nu inte med säkerhet veta medden ökade konkurrens om forskningsrådens anslag, som vi kommer att få undernäsla budgetär. Det är all fä den garantin vi tycker är så angelägel. Och denkan man inte fä på annal sätt än genom det förslag som reservanterna stöder.Dessutom men det är naturligtvis mera en praktisk angelägenhet måste detväl vara rimligare att dessa pengar direklställs UU akademiernas förfogande än alt akademierna skall ha besväret all sökamedel ur forskningsrådens anslag. () kort genmäle; Del kan inle bestridas ~ del framgår av depetita som forskningsråden ingivit - alt forskningsråden har en annanmolivering än den nu försökte föra fram för att få dessa anslagöverförda tiU nägon annan post i riksslaten. Del är ett faktum, Eflersom demenar - och jag vUl inte i och för sig bestrida riktigheten av det - att de kanha god användning för dessa pengar pä andra områden, blir detta den effekt manfär räkna med, om man följer reservanternas Unje i denna fråga. Del gär inteatt bestrida helt enkell. Men det är ju inte vi som i ulrikesutskotlel eller i sambandmed huvudtitel skall diskulera hur forskningsanslagenskall beräknas. Hade man varit konsekvent skulle man sålunda möjligen - men delligger knappast inom ramen för utrikesutskottets möjligheler ha kunnat räknaned forskningsanslagen med del belopp som skulle föras över lill Iredjehuvudliteln på del sätt som reservanlerna föreslår. Nej, , det är inle jag som tolkar innågonting i reservanternas skrivning i betänkandet; det har de redan gjortsjälva dä de i sin reservation erkänner att det blir en välbehövlig uppräkningav forskningsanslagen - det lär de väl ändå inle kunna bestrida. Övrig information om i utlandet Hen (vpk); Del är en mycket iniressani och sakkunnigmotion som m, fl, skrivit. Jag instämmer helt i motionens syfteoch även i de principiella motiveringar som fanns i huvudmotionärensinledningsanförande här. Men om jag och vpk-gruppen i övrigt rösiar förutskottets förslag sker det helt enkelt av del skälet att vi inle blivit heltövertygade om all motionärernas och reservanlernas linje är bällre än den somutskottet företräder och som herrar och här har utvecklatvidare. Hen WIRMARK (fp): Del senasie anförandet vill jag replikera endasl genom attsäga att de som har hand om det ulbyle, som sker genom överenskommelserna,skulle önska ett enklare förfarande och all anslaget utgick pä det sätt som vinu föreslagit bli tUlämpat som en första börian /72 och som sedanenligl vär mening bör helt byggas ul under kommande budgeiår. Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs på bifaU tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wirmark begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor Den som viU att kammaren bifaller utrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 1 punklen 5 rösiar ja, den del ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUl reservaiionen nr 2 av hen DalUén m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr Wirmark begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor Hen (): Under punkt E 3 i tredje huvudtiteln har i är för förstagängen lagits upp ett anslag tUl Svenska Råd. Det ärnaturUgtvis bra alt sä har skett, och utrikesutskottet har självfallettUlstyrkt. Anslaget är emeUertid av begränsad storlek, ochutrikesutskottet har i sammanhangei - under punklen behandlas även anslag tillUtrlkespoU-tiska inslitulel och uttalat att man utgårifrän "att ytterligare resureser för den av begärda förstärkningenav informationen ställs tUl förfogande sä snarl detta är möjligt". Jag vill här bara framhålla att jag hoppas att anslagettUl Svenska Råd snarl skall kunna ökas, della speciellt medlanke på den slora betydelse som rådets informativa verksamhet har, I detla anförande instämde i (fp), Ulskollels hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskollet i dessa punkler hemställt. § 11 Sänkning av den allmänna pensionsåldern Föredrogssocialförsäkringsutskotlets betänkande nr 4 i anledning av moiioner om sänkningav den allmänna pensionsåldern. Socialförsäkringsulskoltel hade ietl sammanhang behandlat följande motioner, nämligen a) molionen nr 60av i m. fl, i vilken föreslagits all skulleultala sig för en säkning av den allmänna pensionsåldern lill 65 är avsedd attträda i krafl från den saml i skrivelse lUl Kungl, Maj:lhemslälla om att innevarande ärs hösiriksdag förelades förslag härom, b) motionen nr 129av m, fl. i vilken hemställts att i skrivelse tUl Kungl.Maj:t skulle anhålla 1. omtUläggsdirektiv för pensionsålderskommillén, innebärande att kommitténsmålsättning skulle vara en sänkning av den allmänna pensionsåldern frän 67 till65 är, 2. attpensionsålderskommillén gavs i uppdrag all med förtur utreda frägan om sänkningav pensionsåldern. Utskottet hemställde att motionernanr 60 och 129 inte föranledde någon åtgärd. 1) av i (vpk), som ansett altutskottet bort hemsläUa, all - med bifall tiU molionen nr 60 och ianledning av molionen nr 129 uttalade sig för en sänkning av den allmänna pensionsålderntdl avsedd all träda i kraft samt i skrivelse liUKungl. Maj;l hemställde om all innevarande ärs hösiriksdag förelades förslaghärom, 2) av herrar iVikmanshyllan och i Nennesholm samt fröken (alla c), som ansett alt utskollet bort hemslälla, A. all med bifall UUmolionen nr 129 och i anledning av molionen nr 60 i skrivelse UU Kungl. Maj:l skulle anhålla om tiUäggsdirektiv för pensionsålderskommillén i enlighet med vad reservanterna anfört saml om åläggande för kommiltén att behandla frägan om sänkning av pensionsåldern med förtur, B. att motionen nr 60, i den mänden inle kunde anses besvarad genom reservanternas hemställan under A., inle föranledde nägon äigärd. Sänkning av den allmänna pensionsåldern Till betänkandet hade fogals ell särskilt yttrande avherrar i (fp) och Mundebo (fp). i (c): Socialförsäkringsutskotlets belänkande nr 4,som vi nu gär all behandla, gäller frågan om en sänkning av pensionsåldern Ull65 är. Denna fräga är en slor och angelägen fräga för den halva del av detsvenska folkel som har 67 är som pensionsålder. Detta med en sänkl 2* prolokoll 1971. Sänkning av den allmänna pesnioiis-åldeni pensionsålder,har vi från sagt, är den mesl angelägna fräga som vi har all lösa inför1970-lalel. Är har återkommitmed krav pä en sänkning av pensionsåldern. Gängen har varit den att andralagulskollel i rörande enighel har avstyrkl våra motioner, cenlerledamölernahar reserveral .sig för bifall molionerna och har följt utskollsmajorilelen.Därmed har vi ivingals all återkomma under hela 1960-lalel och ävennu. Det finns ett gammalt talesätt som säger alt rättvisansegrar till slut, och del finns all anledning all säga del vid detla tUlfälleocksä. Det skulle vara märkligt om pä tid och längd skulle ställa sigavvisande till ell rältvisekrav som omfattas av alll fler och fler människor ivårt land ulanför detla hus. För dem som har någon kontakt med vardagslivets,bläblusarnas och de valkiga nävarnas människor, torde del slå klarl all ensänkning av pensionsåldern är den mesl angelägna sociala frägan vi har all lösai dag. Det är också en viktig kvinnofråga. Ute på arbetsplatserna, ifackföreningarna, i förslamajtägen och i enskilda samtal möter man dessa kravom sänkt pensionsålder. Mol den bakgrunden ler del sig ändock märkligt allmotionernas antal med krav pä en sänkning av pensionsåldern blivit färre i årän både 1969 och 1970. Är inle frägan lika aktuell 1971 som tidigare ellervilken är orsaken? M'enar man möjligen all den utredning som socialministernfick bemyndigande att tUlkalla uppfyller allan rättfärdighet?Ett studium av direkliven denna ulredning, pensionsälderskommittén, geringa förhoppningar om nägon snar lösning av frägan om en sänkt pensionsålder.Jag skall helt korl stanna inför det avsnitt i direkliven som rör frägan om ensänkning av pensionsåldern: "Konsekvenserna i olika hänseenden av en sänktpensionålder bör noga övervägas med särskUd vikt lagd vid de ekonomiskaföljderna bäde för pensionssystemet och för samhället i övrigt. Det bör därvidbeaktas att en sänkt pensionsålder inte bara ställer krav pä resurser förutgående förmåner utan ocksä innebär ett produktionsbortfall. Angelägenheten aven sänkning av pensionsåldern bör vidare vägas mot andra reformönskemål.Fördelar och nackdelar från säväl den enskildes som samhällets synpunkt börbelysas. Om utredningen slannar för att förorda en allmän sänkning avpensionsåldern bör omfattningen av och takten för genomförandet av reformenocksä prövas." Del kan räcka med detta avsnitt av direktiven som geranledning lill mänga frågetecken och många frågeställningar. De mängareservaiioner som här finns inbakade mol en sänkning av den allmännapensionsåldern gör att man verkligen blir tveksam. Vad syftar slalsrådel lill isina direkliv? Frän mäste vi verkligen ställa den frägan tillregeringen och socialministern: man medverka till en sänkning avpensionsåldern? Jag upprepar den frågan: Vill man verkligen medverka ensänkning av pensionsåldern med sä mänga uin som här är redovisade? Var finns denya djärva tagen i denna fråga? Har man lyssnat på rörelsen och pä de alllslarkare krav som i sen lid resls om en allmän sänkning av pensionsåldern? Harinle socialministern tagit någon hänsyn till vad andra lagutskottet anförde är1969 i denna fräga? För att inle andra lagutskottets uttalande skall falla iglömska skall jag lill protokollet foga nägra meningar ur ulskollsullälandel,där del heter: "Som skäl för en allmän tidigareläggning avålderspensioneringen åberopas all är en för hög pensionsålder föråtskilliga arbetstagare med hänsyn tUl de krav som siälls pä individen iarbelslivet. Del framhålls ocksä all den höjning av levnadsslandarden som delökade produktionsresultatet medger och som hillills lagils ut i bl, a, längresemester och korlare arbelsvecka nu bör tas ut i form av lägre pensionsålder, Isamtliga berörda motioner framhålls framför allt som motiv för en pensionsreformall ungefär hälften av alla löntagare pensioneras före 67 ärs ålder och alllungl vägande rällviseskäl lalar för att alla blir delaktiga av en sädanordning. För egen del kan utskottet i slor uisiräckning inslämma ide synpunkter som motionärerna anfört till stöd för en aUmän sänkning avpensionsåldern. Utskollet slår inte heller främmande för all ulvecklingen gärmol ell pensionssystem där alla försäkrade får möjlighet lill fullålderspension tidigare än vid uppnådda . ' Utskottet konstaterade längre fram i sin skrivning all denulredning, som sammanhänger med erforderlig lagsliflning för en sänkning avpensionsåldern, bör med all sannolikhet kunna av pä . Del var som sagt som andra lagutskottet gjordedessa uttalanden. är del 1971. Med de direkliv sompensionsälderskommiltén fält ligger frägan om en sänkning av pensionsåldernfortfarande i etl dimhöljt fjärran. Det är därför som mäste ingripaoch driva pä frågans lösning. Den höga angelägenhelsgrad som denna fråga hargör all pensionsålderskommillén måsle ges lUläggsdirekliv innebärande alt arbeletklarl och enlydigt inriktas pä en sänkning av pensionsåldern frän 67 till 65 äroch all den frägan skall ulredas med förlur, så all en sänkning kan ske om möjligtredan 1 januari 1972. De konkreta förslag vi har är: en sänkning avpensionsåldern till för alla och alt frägan behandlas snabbt och medförlursrätl. Vilka är då skälen för vår beslämda vilja i denna frägaoch för våra konkreta yrkanden? Den nuvarande allmänna pensionsåldern har gällt sedan är1914. Del har hänt myckel . 48-timmarsveckan har blivit en45-timmars-vecka, och är vi pä väg mot 40 limmars arbelsvecka. Semestern harblivit från ingenling. Del har skapats ell socialt skydd förmedborgarna, inte minsl genom de beslul som ligger socialbalk ochden påbyggnad av den som har skell. En sak är emellerlid oförändrad. Den allmännapensionsåldern är fortfarande liksom då den beslöts 1914. Del är en alltförhög pensionsålder med hänsyn till den förslitning av människor som sker iarbetslivet . Därom kan läkarna vittna i sina rapporter: dåliga ryggar,värk i lederna, reumatiska sjukdomar, en allmän nedgång i hälsostatus.Stressjukdomar såsom hjärl- och kärlsjukdomar är ofla älerkommanderubriceringar över situationen för många äldre . Med hänsyn lUl de förändringar som skell i arbetslivet har jag Sänkning av den aUmänna pensionsåldern Sänkning av den allmänna pensionsåldern förståelseför att stora grupper förhandlingsvägen har lyckats lillkämpa sig enpensionsålder och lägre. Men vad jag aldrig lärt mig förstå är attkrag- och manschettyrkena skall ha en pensionsålder av 65 är och lägre jämsidesmed all kroppsarbetarna, de lunga jobbens folk, med några undantag skall ha 67är. Jag kan inte förslå var skUlnaden ligger och varför jusl dessa grupperskall ha en pensionsålder vid 67 är. Vilka är det som återfinns i den senare gruppen? Jo, detär främst de som tidigt gätt ul i arbetslivet, de som ofta inle har annanutbUdning än sexårig folkskola och knappast det, de grupper som främst kanhänföras lill de kroppsarbetandes skara. Kan det verkligen vara rättvist ochriktigt, ärade kammarledamöter, alt dessa människor, som upplevt sin ungdom iFalligsverige, dä ulbildning saknades, skall vara satta pä undanlag hela livet?De har inle bara del tyngsla arbetet. De har också den längsta arbetsdagen ochoflast den lägsia inkomsten; dessutom har de också den högsta pensionsåldern. Här talas om jämlikhet som etl nytt honnörsord. Det artacknämligt att sä har skett, men hur är det i verkligheten, om vi bl. a. sertill pensionsåldern och låglöneproblemet? Det finns nämligen ett klart sambandmellan dessa frågor. I en nyutkommen lärobok i samhällskunskap för gymnasietsägs följande, som ur mänga synpunkter är brännande akluelll med hänsyn delärende vi nu behandlar. Del är en skrivning som det finns all anledning altbegrunda: "Låginkomsl- och låglöneproblemet kommer med all säkerhet allbli elt av 1970-lalels mesl omdiskuterade inhemska samhällsproblem. På detinrikespolitiska planet kan detla problem anses motsvara vad u-landsproblemelbelyder på del internationella planet. Mellan den inhemska låginkomstfrägan ochden internaiionella u-landsfrägan finns ell stort antal analogier. Klyftornatenderar att öka. Utbildningsreformen anses höra tUl de effektivasteutjämningsmedlen. De bäsl situerades välfärd kan lill slor del anses varabaserad pä de sämst situerades brist på välfärd. Utjämning förulsäller bl. a.alt priviligieradc grupper medvetet måste ge avkall pä sina privUegier." Vad jag här föredrog var ell ordagrant citat ur lärobokenSamhällskunskap för gymnasiet, som utkom . Dessa lärobokens ord ärvärda att begrundas bäde av lärarna och av eleverna i gymnasiet men ocksä avoss här i . Vägar man hoppas all dessa ord skall kunna ge nägol avmedkänsla och socialt engagemang inför våra egna svenska problem i della nu?Menar man allvar med talet om jämlikhet och rättvisa, dä finns del anledningatt begrunda lärobokens ord. Klyftorna tenderar all öka, stod del, och de bäslsituerades välfärd kan lill slor del baseras på brist pä välfärd för andramindre välsiluerade, heter det vidare. Mäste inte della gälla ocksäpensionsfrågan? Är det inle en klasskillnad all den ena hälften av svenskafolkel skall pensioneras vid eller lägre ålder, medan den andra hälflenpensioneras vid 67 ärs älder? Den andra hälflen är jusl den som bäsl behöver enlägre pensionsålder, behöver en sänkning lUl älder. Del finns emellerlid en tendens i värl land alt somligavill slå sig för sill bröst och tala om Välfärdssverige, och det finns mångaskäl fördel. Men hur långl har vi egentligen nätt pä del socialpoliliskaomrädei? är det medpensionsåldern inlernalionellt sett? Ja, del kan vara svårl att görajämförelser, men nägra data kan ändå vara värda all fä antecknade. I har man samma pensionsålder som vi, 67 är, 1Finland är den 65 är, I är den för män och 60 är för kvinnor, IVästtyskland är pensionsåldern 65 är och i för män och förkvinnor, 1 är den 65 är för män och 60 är för kvinnor. Förändringardiskuteras, men jag vel inte hur långt man har hunnit, I ärpensionsåldern 65 är, medan man i liksom redovisar förpension. Även om uppgifterna inle alllid är jämförbara visar de dock en klartendens man har en lägre pensionsålder i mänga länder än vi i , Bordeinle delta vara en tankeställare för oss, som sä gärna talar om vär socialavälfärd, om vilkel föredöme vi i olika sammanhang är på detta område? Vilka skäl har dä utskottet att anföra för sillställningstagande? I slutklämmen föreslär man korl och gott att vär motion inteskall föranleda nägon ålgärd. I korlhel kan sägas alt det är medhänvisning till att pensionsälderskommiltén fåll i uppdrag att pröva denna ochen rad andra frågor som utskollet varken vUl ha en mälsättning i frägan om denframlida pensionsåldern eller ge förlur all utreda den. Jag hänvisar lUl denföredragning av direkliven som jag gjorde tidigare med de mänga reservationersom fanns. Man kan fräga sig om inle dessa direkliv gär ul pä alt man överhuvud taget inte vUl ha en sänkning av pensionsåldern, Utskollet talar vidare om de stora kostnader som skulleuppstå och alt frägan om en sänkl pensionsålder mäste slällas mot andrareformkrav. Här ätcrkommer den gamla argumenteringen: sänker vi pensionsåldernblir del mindre pengar för er som redan har pension. Hur mänga pensionärsföreningarhar inte byggls upp med den förkunnelsen från del ansvariga slalsrådel, som detheler? Får jag klart säga ul, herr lalman, all jag belraklar della säll attargumentera som både cyniskt och vUseledande. Varför inle lika gärna säga attom vi sänker pensionsåldern, blir det mindre pengar ocksä tUl andra områden.Del kan gälla försvarskoslnaden 1. ex., som vi nog sä småningom får debattera idetta hus. Dessa koslnader är prisel som vi har alt betala för vär yttrefrihet. Men det finns ocksä en inre trygghet: skyddet och värnet för individen,den enskilda människan. Där finns pensionsåldern med, den fräga som framförallt gäller dem som tidigt gätl ul i arbetslivet och som gjort en lång ochvälmcriterad arbetsinsats, de som lagt grunden tUl värt välståndssamhälle . Om man arbetat längt utöver de som är för fuUpension inom Ijänslepensionssyslemen, arbelat upp emot och mer, har manenligl min mening väl fylll insalsen för en sänkt pensionsålder och högrepensioner ocksä. När man diskuterar koslnader och koslnaden för en sänkningav pensionsåldern, bör man komma ihåg alt av dessa tvä årsklasser medungefärligen 80 000 människor i varje, eller lUlsammans 160 000 människor, harredan en slor del pensioner. Del nämner man sällan någonling om. Jag harlillgång till ell material som visar att i åldersklassen har 55procent redan pension av något slag. Sänkning av den allmänna pensionsåldern Det ärförlida uttag av ålderspension, det är förtidspension eller sjukbidrag, det äränkepension och del är huslrutUlägg. Därtill konimer den slora gruppen, nära 25proceni av hela anlalel, som ocksä har tjänstepension, och den gruppen ökarstadigt. Detla innebär all den grupp som blir kvar faktiskt uppgårtiU mindre än hälflen av dessa tvä ärsgrupper. Det belyder Ivä saker, som manbör lägga märke lUl här - dels att gruppen 67 är minskar, dels alträltvisekravet ökar. Som jag sade; det finns en stor grupp avIjänstepen-sionärer, och totala antalet pensionärer inom den här åldersklassenmed en pensionsålder varierande mellan 50 och 65 är är följaktUgen ganska stor mycket stor, kan man för resten säga. Det är intressant alt se vilka motiveringar som anförs förall vissa grupper har en låg pensionsålder. Att militärer såsom kaptener ochvissa andra grupper fär pension vid 50-55 är beror pä kraven pä fysisk spänst.Låt mig här bara göra en slUla reflexion.