prot · FU0960 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag beklagar att min fråga kvarstår obesvarad; Varförmotsätter sig utskottsmajoriteten en översyn och varför viU regeringen inteeffektuera 2* protokoU 1971. Skatteutjämningsbidrag tiU kommunema m. m Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs pä bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 2 rösiar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Burenslam begärde rösträkrung verkstäUdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av hen , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer finansutskottets hemstäUan i betänkandetnr 11 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering medomrösiningsapparal. naomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels motionen nr 52, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärl voleringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 52. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Skatteutjämningsbidrag till kommunema m. m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer finansutskottets hemsläUan i belänkandetnr 11 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkstäUdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 148Nej - 168 den 14 aprU 1971 § 6 Detstudiesociala stödet Föredrogssocialförsäkringsutskoltets belänkande nr 12 i anledning av motioner angåendedet studiesociala stödet. I ett sammanhang hade behandlats 1) motionen 1971:6 2 av hen i m.fl., 2) motionen 1971:126 av herrar Elmstedt och iStaffanstorp, i vUken hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj;t skuUe anhåUa om skyndsam utredning i samband med pågående översyn av studieme delssystemet dels beträffande frågan om höjning av studiebidraget inomsludieme-delsförordningen tUl 0,5 basbelopp enligt lagen om allmänförsäkring och i anslutning därtUl en motsvarande höjning av det s. k. förhöjdastudiebidraget inom studiehjälpsreglementel, dels beträffande frägan om värdebeständighet för aUaförmåner inom studiehjälpsreglementet och i anslutning därtiU höjning av dessasistnämnda med hänsyn tUl inträffad penningvärdeförsämring, 3) motionen1971:341 av m. fl., i vUken hemställts att för sin delskulle besluta att studiebidrag i sludiemedelsförord-ningen från den I juli 1971skulle utgå med ett belopp om I per termin, 4) motionen1971:345 av m. fl., i vilken hemstäUts att rUcsdagen i skrivelsetUl Kungl. Maj:t vUle anhåUa om att framtida justeringar av studiebidragen tUlungdomar i åldern 16-19 är främst borde ske genom uppräkning av inkomslprövadeoch behovsprövade tUlägg UU del genereUa studiebidraget saml rese- ochinackorderingslUlägg och genom viss justering av inkomstgränserna ibidragsunderlagel vad beträffade låga inkomstlagen, 5) motionen 1971:702av fröken i m. fl. 6) motionen1971:728 av herrar i och , i vilken hemstäUts attriksdagen i skrivelse lill Kungl. Maj.t skuUe anhålla om ändring avbestämmelserna för erhållande av studielän pä så sätt alt föräldrarnas inkomstoch förmögenhet ej fick den reducerande effekt som gäUde. A. all i anledning av molionen 1971:345 iskrivelse UU Kungl. Maj;t gav UU känna vad utskottet anförl i fräga om förbättringar av de inkomst- och behovsprövade tUläggen inom studiehjälpssystemet, B. attmolionen 1971:728 mte föranledde nägon åtgärd, C. att motionerna 1971:126 och 1971:341 inte föranleddenågon ålgärd, samt D. att molionerna 1971:62 och 1971:702 inle föranleddenägon åtgärd. Reservaiioner hade avgivits 1) vidutskottets hemställan under B av herrar i (fp), Mundebo (fp) ochBjörck i (m), som ansett att utskottet under B bort hemstäUa, 1) att ianledning av motionen 1971:728 i skrivelse , Maj:t som sin mening gavtUl känna vad reservanterna anförl om vidgade möjligheter tUl studielån, samt 2) att motionen, iden mån den inte kunde anses besvarad genom vad reservanterna hemstäUt under 1,inle föranledde någon äigärd, 2) vid utskottets hemställan under C av henar iVikmanshyttan (c), i (fp), i Nennesholm (c), Mundebo(fp) och i (m) samt fröken (), som ansetl alt utskottetunder C bort hemstäUa, 1) att ianledning av motionerna 1971:126 och 1971:341 i skrivelse tUl Kungl. Maj:l somsin mening gav tUl känna vad reservanterna anförl i fråga om indexreglering m,m,, samt 2) att motionema,i den män de inte kunde anses besvarade genom vad reservanterna hemställt under1, inle föranledde någon åtgärd. HenJONSSON i (fp): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr12 behandlas motioner som angår det studiesociala stödet. Rent allmänl skullejag vUja säga att det stödel är av stort värde, då det öppnar möjligheter förstuderande ungdom att utnyttja samhäUets utbud av studiemöjligheter. Under deår som gätt sedan studiemedelssystemet infördes har det naturligt nog varilföremål för vissa justeringar och förbättringar. Studiemedlen är indexregleradeoch utgår per är av basbeloppet. Det gör att beloppels samladestorlek justeras uppåt i och med att basbeloppet höjs. I några av de motioner som behandlals i utskottetsbetänkande tar man upp frågan om bidragsdelens storlek i förhällande UU densamlade summan av studiemedel. Det gäller bl. a. motionerna 126 och 341. Vidsystemets införande 1964 utgjorde bidragsdelen eUer I perår. Detta belopp har varil oförändrat under det att genombasbeloppels höjning lånedelen i studiemedlen ökal. Bidragsdelen, denäterbetalningsfria delen, motsvarar av desamlade studiemedlen, och del innebär ju att de elever som får studiemedelåsamkas en ökad skuldsättning. Därmed fär de också större ekonomiska bördor attbära när de gär ut i förvärvslivet. Självklart följer därmed ocksä ökadeekonomiska bekymmer. Genom indexreglering av länesumman kan genompenningvärdets fall också följa en nomineUt ökad skuldsättning. Yrkandena i motionerna gär ut på att bidragsdelen bordehöjas och återstäUas tUl sitt ursprangliga procentuella värde. Även omyrkandena i motionerna utformats något olika, kan detla sägas i slort sett varamålsättningen i dem. Man skuUe pä det sättet kunna begränsa skuldsättningennär det gäUer studiemedlen. I detta sammanhang kan det erinras om det vägledandeuttalande som statsrådet gjorde proposition angåendestudiestödet. Enligt statsrådet borde en primär uppgift vara att se UU altåterbetalningsskyldigheten inom studiemedelssystemet inte för någon blev oskäligtbetungande och att man för att nå dithän borde bl, a. begränsa den 14 aprU 1971 skuldsättningengenom alt lämna de studerande en viss del av studiemedlen i form av bidrag.Det här uttalandet får ju särskUd aktualilel genom den penningvärdeförsämringsom inträffat sedan den studiesociala reformen genomfördes. Som tidigarepåpekats uigör nu bidragsdelen mot när systemeiinfördes. I reservation 2 tUl utskottets betänkande har vireservanter framhåUit att man inte i längden kan acceptera en minskning av destudiesociala förmånernas relativa värde i förhällande tUl vad som gäUde däförmånerna infördes och att man på sikl måste eftersträva nägon form avvärdebeständighet beträffande de studiesociala förmåner som inte ärindexreglerade. Frågan härom bör tas upp av studiemedelsutredning. Idet sammanhangei är del ocksä lämpligt, som vi säger i reservationen, attöverväga en höjning av förmånernas belopp. Enligt reservanlernas mening bör dehär synpunkterna bringas tUl Kungl, Maj;ts kännedom, 1 reservalion nr 1 lar vi upp frågan som aktualiserats imoiion 728, nämligen reglerna för studielån och den hårda reducering avlänemedlen som kan inträffa för studerande som ej fyUt , beroende påföräldrarnas ekonomi. Det belopp på högst som elevi åldern 1619 är får låna reduceras av den del av föräldrarnastUl statlig skatt beskattningsbara inkomst som överstiger elt fribelopp på . Om föräldrarnas förmögenhet överstiger , jämstäUs tvåfemtedelar av det överskjutande beloppet med inkomst. Molionärerna yrkar pä enändring så alt inkomstförhållandena ej får den reducerande effekt som de förnärvarande har. Den ändring som åsyftas ligger i Unje med vad centralastudiehjälpsnämnden föreslagit i sina petita bäde för innevarande är och förnästa är. bör således lånemöjligheterna för yngre eleverförbättras dels genom en minskning av den nämnda reduktionsprocenten från 30till 20, dels genom en höjning av fribeloppet i fråga om föräldrainkomsten frän6 000 lUl . Dessa ändringar skulle innebära synnerligen befogadeförstärkningar av studiehjälpen åt elever med föräldrar i inkomstlägen mellan16 000 och . Då den här ändringen skulle kräva en relativt blygsamekonomisk insats från samhäUets sida, så är det enligt reservanternas mening ihög grad angeläget att en liberalisering av de i vissa avseenden rigorösatiUämpningsbestämmelserna för låneprövningen kommer till stånd. Dessa frågor har ju varil uppe tUl behandlingvid tidigare riksdagar. Det är aUtså ingenting nytt för oss, men vi har velataktualisera igen dels frägan om värdebeständigheten när det gällerstudiemedlen, dels den fråga som upptas i reservation 1 om bättre möjligheterför yngre elever att fä del av lånemedel. Jag ber all med del anförda få yrka bifall tUlreservationerna I och 2 vid utskottets betänkande. HerrWESTBERG i (fp); Jag ber först att fä instämma i vad henJonsson har anförl. Hans anförande gör att jag inle behöver närmare ange defakla som han har föredragit, men jag vUl ändå ta upp tre frågestäUningar i anslutninglUl den motion som ochjag har inlämnat, nr 728, som gäUer möjlighelernatUl studielån för yngre elever. För det första vill jag ifrågasätta logiken iutskotlsmajorilelens resonemang pä den här punkten. Man säger att man viU vararestriktiv när det gäUer utlåningen tUl yngre elever. Det kan väl vara enmotiverad ståndpunkt. Därför har vi ocksä i lånebeslämmelserna ell lägre lånebeloppför yngre elever. Men om man följer den linjen, sä bör väl resiriktivitetenvara generell och inle specieUt drabba en viss grupp av de yngre eleverna,nämligen de som råkar ha föräldrar med en viss laxerad inkomsl eller en vissförmögenhet. För det andra kan del inte vara riktigt att diskrimineravissa elever. Om en elev råkar ha föräldrar som t. ex, har en fastighet elleren annan liten förmögenhelslUlgäng eUer en inkomst som något överstigerexistensminimum, sä beskärs eller upphör vederbörandes lånemöjligheler, ochdetla oavsett om han tUlhör föräldrarnas hushåU eller inte. Del är enligt minmening klart orättvist. Det kan väl knappast motiveras med alt den elev som harföräldrar med en viss inkomst skulle ha sämre förutsättningar att återbetalalånet. Observera att det kan gäUa 18-19-äringar som en lid varil ute iförvärvslivet men söker sig tUlbaka tUl skolan för alt skapa förutsättningarför erhåUande av etl mera intressanl och kanske bältre betalt arbete, t. ex.fackskoleelever som vUl meritera sig för arbelsledande funktioner. Vi fär inte glömma att den restriktivitet, som del ärfråga om här, särskUt hårt drabbar glesbygdselever som oftare får söka sig tUlskolor så långl bort från hemmet att inackordering blir nödvändig vUket medförökade kostnader. Därför kan man inte undgå reflexionen, att den nuvarandeordningen står i strid med våra vackra deklarationer om att vår ungdom skaU haUkvärdiga möjligheter UU siudier oavsett bostadsorl. Det är för det Iredje orirrUigt all inle ens la hänsyn UUförändrade förhåUanden när det gäller taxeringsvärden och skatt. Bara t. ex.del förhåUandet alt en villafastighet taxerades upp myckel kraftigi förra ärelinverkar allvarligt på dessa elevers länemöjligheter, Samma sak inträffar närdet plötsligt bestäms att kommunalskatten inte får dras bort då det tUl slalenbeskattningsbara beloppet faslstäUes, Att man är kan blunda för här berördaförhållanden är för mig helt obegripligt. Vi har återkommit UU detta flera är ärad, och jag kan inte förslå att man inte ens kan gä in pä den linje somcentrala studiehjälpsnämnden anvisat. Jag finner del hoppingivande att ceniralasludiehjälpsnämnden velat göra sig lUl tolk för den ståndpunkt som vi fört framår . Jag hälsar ocksä med tUlfredsslällelse att någrareservanter i utskottet velat gå motionärerna tUl mötes, och i den situationsom nu föreligger nöjer jag mig med alt yrka bifaU tUl reservalionerna. FrökenSANDELL (s): Den studiesociala reform som infördes 1964och avlöste ett system som lUl stor del byggde pä län och tUl en del pänaturastipendier omfattar ju ett sä stort område och berör sä många sävälenskUda personer som familjer i vårl land, att det är alldeles naturligt att den 14 aprU 1971 den oflablir föremål för ändringsförslag. Reformen gäller ju inle bara de eftergymnasiala studierna,de studenter som efteråt genomgår olika utbUdning med utsikt lUI relativt godainkomster senare, utan den gäller ocksä de yngre eleverna som är mycketberoende av föräldraekonomin, de som gär i gymnasier och därmed jämsläUdaskolformer. Båda systemen är uppdelade i två hjälpformer - dels del s. k.studiebidraget, dels studielån. I de studiemedel som utgär tUl äldresluderande är länedelen subventionerad om man jämför med andra låneformer. Vadsom i är har aktualiserats är förmåner som utgår dels inom sludiehjälpssystemeitiU yngre elever, dels genom studiemedel. När det gäUer de yngre eleverna, som gär i gymnasier ellermed dem likställda skolor och som i mycket hög grad är beroende av föräldrarnasekonomi, har både och regeringen under alla är strävatefler att deras skuldsättning så mycket som möjligl skulle hällas nere. Omderas lånemöjligheler vidgas skulle deras skulder öka, och de skulle fåsvårigheter när de efter skolan kommer ut i förvärvsarbele. Man har i riksdagenvaril överens om att i försia hand införa förbättringar i studiebidragsdelen ifräga om de inkomst- och behovsprövade lUlägg som kan utgå. På så sätt har viansett att familjer med svag ekonomi och familjer med flera barn gagnas bäst.Vi har resonerat som så att en stödverksamhet som främsl inriktar sig pästudiehjälpsdelen när det gäller yngre elever också skaU kunna varastudiestimulerande. Det har varit en mycket viktig synpunkt för genom att siödja de mindre bemedlade familjerna ger deras barn en stimulansatt fortsätta i gymnasier osv. De ohka delarna av sludiehjälpssystemei är inle bundna Ullbasbeloppet och har inte den värdebeständighet som finns inbyggd i studiemedelsdelen,där både de lån som lämnas och återbetalningen av dessa län följerkomsumtionskostnadsindex. Pä så sätt har man där byggt in en värdebeständighetsom inte finns för den bidragsdel som ulgår inom sludiehjälpssystemei. I motionema 62 och 345 har tagits upp frägan omstudiehjälpen för de yngre eleverna. Den frågan är av stor betydelse för demvilkas barn inte har sludietradilion och där föräldrarnas ekonomi kan vara heltavgörande för om barnen skall kunna gä i högre skolor. Dessa frågor har prövatsunder en följd av är här i dels med anledning av propositioner medförslag tUl löpande förbättringar, dels med anledning av motioner som i vissastycken har bifallits. föreslogs förbättringar i fräga omdenna del av studiehjälpen. I är föresläs en höjning av resetUläggen för demsom är inackorderade med per avståndsklass. infördes enförbällring pä samma område. Utskottet understryker vad som tidigare fleragånger har uttalats i att det är viktigt med en förstärkning,speciellt för de barn som är inackorderade kanske längt frän hemmet. Mantänker då kanske närmast på de elever som finns i norra delarna av vårt land,där avstånden är länga. Utskottet finner att det är av slor betydelse att manprövar frågan om förbättringar av de inkomsl- och behovsprövade tUläggen ochbegär att i skrivelse tUl Kungl, Maj:l hemställer att man i sambandmed den av Kungl, Maj;l aviserade översynen av skattesystemets effekler pästudiehjälpen skall pröva frågan om uppräkning av inackor-deringstUläggen,resetUläggen osv. och av de inkomslprövade tUläggen, som motionärerna här tarupp. Däremot kan utskottet inte tUlstyrka en utvidgning avskuldsättningen för de kategorier som har studiehjälp. Det är ju, som jag förutsade, en ståndpunkt som har intagit ända sedan sludiehjälpssystemeikom lUl, eftersom man anser att det inte är rådligt att ge den gruppen avelever en skuldbörda som kan vara besvärande i framliden och som också kanhindra dem frän att gä vidare tUl eftergymnasiala studier, I reservationen 1 föresläs en höjning av fribeloppel ochen minskning av reduceringen när del gäller anknytningen tUl föräldraekonomin.Herr Weslberg i säger alt han inte förslär logiken i alt man inte vUlöka lånedelen för dem som har de lägre inkomsterna, men det är väl logik inle onödigtvis ökar skuldbördan för dem som har låga inkomster och som haretl sådant starlläge i livet alt de kanske inte har möjligheler att ifortsättningen fä några större inkomster. I stället vUl man gå den vägen ger bidragsdelen ett större värde för dessa människor. När det gäller taxeringsvärdena och deras inverkan vidförmögenhetsprövning som nämnde, vet vi alt gränsen föregåendeär höjdes frän 30 000 tdl . Han nämnde också att det nyaskattesystemet kommer att påverka prövningen, men Kungl, Maj:t har ju, som jagförut har sagt, aviserat att man kommer alt pröva del nya skattesystemets effekterpå studiehjälpen. Del är inle sä att utskollel har blundat för debesvärligheter som kan uppslå för de här yngre eleverna, _men del följer denprincip som har anslutit sig tUl när det gäUer de yngreelevernas studiehjälp. Det är ju också fräga om ekonomiska resurser och om vadriksdagen har ullalat pä del här omrädei. I reservaiionen I siöder sig reservanterna på vad ceniralasludiehjälpsnämnden har begärt hos Konungen och anför att det innebär enökning av utgifterna med , vUket enligt reservanterna är enblygsam summa. Det är klart att man kan säga det, om man jämför med vad detskulle ha koslat om ulskoltet hade biträtt motionsyrkandena frånmitlenparlierna. Om vi bara skulle bifalla folkpartiels moiioner, herrWestberg, skulle det medföra en ökning med . I jämförelse meddet är ju en mindre summa. Trots att det här sägs att denna summa behövs och alt detinle är nägon större ekonomisk satsning, kan jag inte finna att man någonstansi reservationen har anvisat medel. Inte heUer kan jag finna att man iutskottets nästa betänkande, nr 13, som upptar budgeten pä detla område, pänägon punkt har anvisat medel för del som man begär i denna reservation. Eftersom vi vet att Kungl. Maj:t har sin uppmärksamhelriktad pä dessa frågor med anledning av de framställningar som har gjorts fråncentrala studiehjälpsnämnden, avstyrker utskottet motionsyrkandena. 1 reservationen 2 har man främst tagit upp den gamla ochhär mycket omtjatade indexregleringen. Under tidigare behandling har jufastslagits att man inte vUl knyta studiebidragsdelen inom studiemedelssystemettUl den 14 aprU 1971 basbeloppet.Det är bättre att man tiUämpar samma princip som gäller i fräga ombarnbidragen, dvs. att vid olika tUlfäUen kan ta stäUning tUl höjningav bidragen. Reservanterna stöder sig på ett uttalande av statsrådetEdenman i propositionen är 1964. De har tagit med den mening där statsrådetsäger att han anser att man skaU begränsa skuldsättningen genom att lämna destuderande en viss del i form av bidrag. Jag skulle vilja försvaga denna stöttasom reservanterna har tillgripit, när de hänvisat UU statsrådet , genomatt jag citerar något mer av vad statsrådet yttrade vid det tUlfäUet. Man fårse statsrådet yttrande mot bakgrund av den tidigare formen avstudiehjälp. Hans resonemang har ju den bakgranden att man övergick från ettsystem med dels en låneform som var helt annorlunda än den nuvarande, delsnaturastipendier, som inte utgick lUl de studerande utan baraunder halva året. Statsrådet resonerade då om den diskussion som föregick dennaproposition beträffande möjligheterna att införa s. k. studielön. Statsrådet yttrade vidare: "Fastställandet avstudiebidragets storlek är naturligtvis en statsfinansiell fräga som rörkonkunensen mellan olika angelägna utgiftsändamäl om tUlgängliga resurser. Detär emeUertid också ett rättvisespörsmål, vid vars avgörande man måste hållafast vid att förmånerna inom studiemedelssystemet i varje fall inle bör varaavsevärt större än förmånerna inom studiehjälpssystemet för gymnasister, yrkesskoleeleveroch folkhögskoleelever. Detta är sä mycket viktigare som gränsen meUan de bådasystemen av praktiska skäl mäste bestämmas med hänsyn tiU skolformen. För migförefaller det omöjligt att motivera att man ger en 19-årig universitetsstudentelt studiebidrag ä t. ex. medan en 19-årigyrkesskoleelev eller folkhögskoleelev skuUe kunna få endast 75 eUer 175 kronori månaden." Statsrådet säger också, efter att ha tagil upp detlaresonemang om möjUgheterna att införa en studielön, bl. a. följande: "Jagär alltså ense med utredningen om att de medel som inom ramen för det nyasystemet StäUs UU de studerandes förfogande tUl väsentlig del mäste varaförenade med återbetalningsskyldighet." Han anlägger alltså en helt annansynpunkt än reservanterna. Och statsrådet fortsätter: "Det blir undersädana förhåUanden en primär uppgift att söria för att återbetalningsskyldigheteninte för nägon blir oskäligt betungande och att de risker som normalt ärförbundna med skuldsättning i möjUg män undanröjes. För att nä därhän bör man,såsom utredningen förordat, dels begränsa skuldsättningen genom att lämna destuderande en viss del av studiemedlen i form av bidrag, dels införa särskUda,av sociala hänsyn präglade regler rörande äterbetalningsvUlkoren." Och äterbetalningsvUlkoren inom studiemedelssystemet är jumycket generösa. Reservanterna har inte tagit upp det mycketkostnadskrävande förslag som motionärerna från rruttpartierna har framfört. Vadbeträffar motioner skulle, som jag förut sade, kostnaderna hablivit drygt 75 mUjoner och när det gäller propåer skullekostnaderna ha gått upp tUl 360 miljoner i ökning av anslaget UU studiemedel.Detta har reservanterna nogsamt undvikit att ta upp, och jag kan välavslöja att del var som om en ängel gick genom rammet när utskottetsföredragande redovisade hur de här motionsyrkandena skuUe utfaUa i fråga omökade kostnader. Man har dock tagit sig samman och avgivit en reservation, somalllsä är tämligen moderat, i varje fall i förhällande lUl vad som begärts imolionerna. Men del beror kanske pä att man fått moderaten i medpå reservationen! I tidigare uttalanden av bäde utskottet och harju förklarats att man när det gäller de yngre eleverna först och främst skaUsalsa på de fasta bidragen och de inkomst- och behovsprövade bidragen tillyngre elever.