prot · FU0998 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes tiU en början av herr tredje vicetalmannen. § 1 Ekonomisk debatt (forts,) Fortsattes överläggningen angående finansutskottetsbetänkande nr 2630 samt skatteutskottets betänkanden nr 37 och 40, HerrBOHMAN (m) kort genmäle; Innan jag tackar finansministern förinterpellationssvaret viU jag ta upp några av skall vi säga de värsta grodomai finansminlstems inlägg. Finansministern gisslade de borgerliga poUtikerna på 1920-och 1930-talen för att de drev en underefterfrågans pohtik tiU men för bredafolklager. Men vad gjorde socialdemokratema då? Var var de? Jo, desatt i regeringama, herr finansminister! 1920, 1921-1923, 1924-1926 och från1932 hade vi socialdemokratiska regeringar. Om pohtiken var tokig, och det kanskeden delvis var, så får väl socialdemokraterna själva ta en god del av ansvaretför den och inte skylla ifrån sig på andra. Om jag vore skulle jagsäga: Gå hem och läs historia, hen finansminister! Finansrrunistern gjorde gällande att en indexreglering avskatteskalorna skuUe leda tiU ett bortfall på 800 mihoner kronor iskatteinkomster. Nej, det är inte det som det är fråga om. Det skulle medföraett stopp för en automatisk skattehöjning. Man kan Inte tala om ett bortfaU avnågonting som man inte har. Det är fråga om en imaginär skatt. Om man behöverdessa 800 mihoner kronor som vi nu talar om, då får man bekväma sig tiU att gåtill och begära ett beslut av . Det är som skallfatta beslut om skatten, och det är Inte inflationen som skall göra det. En sådan här indexreglering, sade finansministern, skullegynna de rika. Det är också fel. Den som har det bättre beställt förlorar sombekant mera på inflation. Den som har det sämre beställt förlorar mindre, Ikronor och ören räknat. Indexregleringen av skattema syftar tih att göraskattema neutrala tUl inflation, att med andra ord se tUl att alla skaU befinnasig i samma läge som om inte någon inflation aUs skuUe ha inträffat. Vi skallinte ha skatter som drabbar inflationen, en inflation som regeringen i vatiefall måste sägas vara medansvarig till. Hela detta resonemang är, tycker jag, herr finansminister,alldeles befängt. Jag skall ta ett drastiskt exempel som jag tycker belyserdetta. Om t, ex, finansministern funderar på att höja skattema över lag med låtsäga men sedan avstår från att göra det låt oss tänka oss att f4r 98 finansministern avstår från att fullfölja sina intentioner då skullepå det avståendet de som tjänar20 shppa att betala i skatt och de som tjänar 100 000kronor shppa att betala i skatt. Det skulle kunna sägas att det ärgrovt orättvist att finansministem Ekonomisk debatt avstår från sina avsikter attbeskatta eftersom rika förtjänar på det. Så får man faktiskt inte resonera,även om man är finansminister. Sedanlöser det skall jag gärna medge indexregleringen inte dessa problem heltoch hållet. Hela skattesystemet och framför allt marginalskatterna måste sesöver, och det är därför som vi har begärt en skatteutredning. Vidarejämför finansministem prelimlnärskattetabellema för att visa att desocialdemokratiska vaUöftena håUer, Nej, de håUer inte, påstår jag, förfinansministern glömde mervärdeskattehöjningen, och mervärdeskattehöjningenslår ju allra hårdast just mot de barnfamiher som v\ borde ömma mest om. Manfår inte vara så glömsk i sådana här sammanhang. Sedanfår jag tacka för InterpeUationssvaret, Jag har redan delvis bemött det i mitthuvudanförande, och jag 'viU bara tillfoga några få ord. Om man studerar svaretfår man klart för sig att finansministem bUckar tiUbaka på de goda tider vihar haft, på de fredliga förhåUanden som har rått på den svenskaarbetsmarknaden. Vad som är mera Intressant är: Hur har utvecklingen sett utunder , och vad kommer att hända senare? Professor svarat efter att ha gjort en intemationell jämförelse med andra länder. Ochvad visar denna analys? 1, Tillväxten i vår ekonomi har försämrats"signifikativt", som han säger, , Under andra hälftenhgger väsenthgt under de jämförda 16 Industriländerna. 2, Den offentUga sektorn har ökat, den privata harpressats ner. Näst har de svenska konsumenterna den lägsta andelen avbrattonationalprodukten. 3, Q jämförelse med andra länder är tiUväxten avindustriinvesteringarna hos oss påfallande låg. 4, har den klart minsta valutareserven både iabsoluta tal och i relation till importen, 5, Den totala lönekostnaden per arbetad timme är iSverige högre än i något annat europeiskt land, en orsak som bekant till attvåra hemmamarknadsindustrier slagits ut, att arbetslösheten där är hög och attden äldre arbetskraften har så svåra problem som den har, 6, Avkastningen inom den svenska industrin haravsevärt gått ner , 7, Inkomst överföringarna transfereringarna fråndet allmänna till de enskilda har hos oss en lägre andel än både i HoUand ochVästtyskland, 8, Underperioden 19651968, det är värre senare, har den nomlneUa ökningen i kronor och ören av de enskilda hushållens inkomster varit näst högst i , Undersamma tid har de direkta skatterna I vårt land tagit större del av 114 inkomsterna än i något annat land. Undersamma tid har den privata konsumtionen ökat mindre i än i något annatland. har hushållenssparande varit utomordenthgt lågt. Detta är en sammanfattande bild av vad somskett i vårt land . Det har lett till just demotsättningar på arbetsmarknaden som i sin tur har föranlett min InterpeUationtill statsmlnistem, den interpeUation som finansministem nu svarade alltförsvepande på. Hen () kortgenmäle: Det var utmärkt att vi genom finansministern fick veta attMyrdal-Ekström-Pålsson har baktalat regeringsledamöterna i , Men detär rrundre bra att finansministern inte begriper eller inte vill begripa attdet betyder en del för opinionsbUdningen här i landet och ute i om Sverigesfinansminister med kraft och energi talar för behov av nära anknytningtill EEC i stället för att tiga. Utgångslägetär ju alldeles klart för hen Sträng, Utan att hen Sträng på minsta sätt varpressad sade han själv att en avancerad industristat som lever i enaUtmer integrerad ekonomi med omvärlden. Men slutsatsen, ? Var blirden av? Smit Inte undan, hen Sträng! Åtskilhga Industriinvesteringar kanskekommer att beslutas om finansministern nu gör en positiv bekännelsetill att verkUgen skall anstränga sig att nå ett fullgott avtal med EECöver hela industriområdet. Sånågra ord om finansministern och kommunema. När säger attpåståendena om kommunemas kreditsvårigheter /70 är överdrivna gör handet alldeles för enkelt för sig. Den bild som han gav av kommunernas upplåningvar missvisande, 1 själva verket är det så att efter kriget steg för kommunernaandelen av den totala nationalprodukten till bortåt , ochlåneandelen förblev oförändrad . Men 1970 har kommunemas uppgifterökat så starkt att andelen av den totala nationalprodukten är ,men deras andel av lånemarknaden har sjunkit till 5 . Vadfår man höra när man talar med kommunalmännen ? Jo, man får höra omhkviditetsbekymmer, om lånebekymmer, att de känner olust över att behöva höjaskatten långt mer än de hade planerat för att klara nödvändiga investeringarsom man normalt lånar tiU, Nog talar väl ibland med sina egna kommunalmäni den socialdemokratiska riksdagsgruppen? Nog är också de oroade av denkrympande andelen av lånemarknaden? Därför var det synd att i sinlånga rapsodi inte fick plats för ett svar till och mig på vårfråga: Kommer utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, somriksdagen har begärt? Sedansäger hen Sträng att jag gör skräckmålningar när jag frågar hursocialdemokraterna skah ha det med socialismen. Men det är ju somskräckmålar, när han påstår att en utvecklad ekonomisk planering i enmarknadsekonomi skulle leda över tiU en totaUtär socialistisk stat.Finansministern bUr så oroUg inför tanken på en mer långsiktig planeriiig atthan griper tUl gamla argument från 1800-talshbe-rahsmen för att slå mig Ihuvudet med. får man väl höra talas om denosynhga handens välsignelser, I sina memoarer här manade fram bildenav , Ja, tänk om han hade varit här ! ViUcen njutningsrikstund det skulle ha varit för honom om han hade fått höra en socialdemokratiskfinansminister påstå att med ramhushållning och planering hamnar man i enSoyjetdiktatur! Det hade nog bhvit ett nytt kapitel av Den svenskasocialdemokratiens idéutveckling I det Tingstenska standardverket, I själva verket vet ju finansministem mycket väl att mångavästeuropeiska länder har en bättre planering av sin ekonomi än vad vi har det gäller även de nordiska länderna - och därför måste finansministern inseatt en sådan planering, en grov prioritering för en tre- eller femårsperiod,ger en större stabihtet i pohtiken och ett bättre underlag för företagens ochkommunemas handlande. Det är ingen som har påstått att en sådan prioriteringskulle vara objektiv. Den skaU ju göras av regering och riksdag. Det är precissamma typ av poUtisk awägning som regeringen själv gör i den årUgastatsverkspropositionen, men på och självfallet i grövre grad.Fördelen med ett sådant system är att man kan undvika att ta på sig stönebördor än vad som kan bäras och att man när utrymmet är trångt bättre kankoncentrera sig på de viktigaste pohtiska uppgiftema. Det var ju det som herrDahlén klargjorde med det citat som hen Sträng så prisade. Nej, bakgrunden till uttalanden här och hansnej tiU mitt förslag är att inte viU planera. Han viU improvisera,han viU inte lämna besked om regeringens planer på . Och det ärsamma skäl som gör att han säger nej till krav på indexåegleradeskatter. Han vill helt enkelt inte tvingas föra prioriteringsdebatter omskatter och utgifter i . Men det är ju som skall bestämmaskattetrycket, det är ju som skall göra den awägningen. Beröva interiksdagen den möjhgheten genom att säga nej tUl vissa förslag! TUl sist ett par ord till om arbetslösheten! att regeringen och det socialdemokratiska partiet har fullsysselsättning på sitt program. Ja, det är utmärkt, men desto allvarligare bhrdet då när en socialdemokratisk regering misslyckas att nå upp tiU sin egenmålsättning. Och nog erkänner väl ändå att det är en allvarUgökning av arbetslösheten som har skett den här våren och att riskema för arbetslöshet är betydande? Har inte arbetsmarknadsstyrelsenschef varnat finansministem för just detta? I sitt interpellationssvar sökerfinansministern gå rant problemet, men den redovisning han där lämnar kan dearbetslösa Inte känna sig hjälpta av. Jag måste tacka för svaret. De gördet inte. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle; Finansnunistem sade i den tidigare delen avsitt anförande att vi Inte borde beskylla finansministem och socialdemokratinför att inte eftersträva full sysselsättning; vi borde ju veta att det är ettarbetarparti som har haft detta på sitt program osv. Men det ärinte det det är fråga om. Vi har inte beskyllt socialdemokratin för att Inteha denna strävan. Men å andra sidan; Om de metoder som ni har valt ger dethär resultatet, så måste vi rimhgen ha rätt att sätta de metoderna i fråga ochjämföra dem med de metoder och åtgärder vi vih föreslå, Finansministem kan välinte begära att vi skaU applådera era åtgärder, som leder till det härresultatet? Jag tycker att det är htet egendomligt, med den respekt för uttaladmening som finansministem begär, att han i samma anförande kan stå och säga atthan är övertygad om att det skulle ha varit sämre om oppositionen hade fåttbestämma, eftersom den inte skulle ha denna heta viha att hålla en lågarbetslöshet. i valrörelsen sade finansministem: "Jag göranspråk på att bh trodd på mitt ord," Kunde det inte få vara ömsesidigt? Jag har inte aUs satt i fråga de härmihonema man skulle Investera, Vad jag pekar på är att propositionen talar omstörsta möjliga expansion medan revisorerna säger att det är särskilt angelägetmed konsolidering. När man då går in i det här skedet, så skall man göra detsom är motiverat från strängt företagsekonomisk synpunkt. Det är ju en rätt rejälomsvängning i fråga om vad som så att säga skall vara vägledande förverksamheten. Jag har sagt att jag förstår det. Verkhgheten är sådan, bekymrenär sådana, den aUmänna företagsamhetens viUkor är sådana att de flesta företagfår tänka på konsohdering, tänka på att överleva. Då har jag sagt tUl henEkström och tih finansministem: Är inte det i och för sig ett bra bevis på attvi måste se över den ekonmiska politiken och näringspolitikenmed tanke på företagsamhetens viUkor och föratsättningar? Här åberopar då finansministern några uttalanden och någrasiffror och målar en rätt ljus bild av investeringsutvecklingen, som han nusäger sig ha nya uppgifter om. Men om det nu är så, varför justera ned siffromafrån 12 tlU ? Vi har ju inte glömt att i och för sig godaförhoppningar om investeringsnivån har slagit slint. Man harinte nått den nivån. Vad har vi för skäl att tro att de här informationema somfinansministem har fått skall vara av sådant värde att maninte behöver göra mer för att få den Investeringsutveckling som enligt vadfinansministern själv har sagt är mycket angelägen? Så det här med rost och röta. Det lär inte gå att fömekaatt det är många jordbrukare som inte kan sätta av tih ett nödvändigt underhåU,som mte kan klara av nödvändiga nyinvesteringar därför att pengama inte räcker.Prisfrågan hgger i botten det har ni själva insett . vardet ett ofanthgt hv om I öre på mjölken; nu har det kunnat bh en rejäl höjning.Men det är inte bara fråga om det, det är fråga om hur man utformarrationaliseringskungörelsen. Här har jordbraksmlnistem meddelat att han ärberedd att se över den, och det är bra. Det är sådana framstötar vi har gjort.Man måste vara med på garantilåneglvnlngen, man får se på deltidsjordbruketsvlUkor, man måste erkänna att vi måste ha kombinationen jord och skog. Det harju ändå funnits skillnader i uppfattningen om vad man måste göra för jordbruketmellan hen Sträng å ena sidan och mig och mitt parti å den andra sidan. Det gårinte att förneka. Skattema!Vi har ett medansvar, det är aUdeles riktigt, dock inte för alla tekniskalösningar, Huvudgreppet gillade vi. Vårt parti och hade engemensam kritik beträffande brister i skatteförslaget. VI har gemensamma kravockså i de betänkanden som föreligger. Indexregleringen!Låt vara att det vore 800 mUjoner kronor . Men är det då inte rimligtatt regering och riksdag får ta ställning tUl om vi skaU höja skatten med dessa800 mihoner för att kunna göra det som vi anser vara nödvändigt. Skulle maninte få göra den awägningen ? Det är ju egentligen en fråga omnollställning. Sedanskall man inte ta det så enkelt som finansministern gör och peka på de härsklUnaderna. Det är väl ändå så att om man sätter in hidexregleringen pågrundavdraget, så har den helt och fuUt värde upp till den gräns därreduktionen av grundavdraget börjar, och sedan trappas den av hksomgrundavdraget självt. En sådan indexreglering har ju sin största betydelse förmänniskorna med de lägsta inkomsterna det lär finansministem inte kunna bestrida. Hen ()kort genmäle: Hen Sträng bekymrade sig över att jag hade sagt att ett prisstopp inteleder tiU ett prisstopp utan kanske tvärtom. Ja, , jag tror säkertatt NI med ett prisstopp kan få prishöjningar, som annarsskulle ha slagit igenom, att inte slå Igenom, Men det som ju ändå spelar någonroll är prisstoppets effekter på lång sikt, och det var det som jag talade om. Detär därför som det är intressant att göra en jämförelse just medhyresregleringens verkan på hyroma. Jag tror att man med ett hyresstopp skullekunna hindra att hyroma steg under . Det har Ni också försökt.Men på lång sikt når man precis det resultat som man faktiskt har nått här Ilandet, att hyrorna har stigit snabbare än de sannoUkt skulle ha gjort utanhyresreglering. Den visdomen, hert Sträng, har Ni själv givit uttryck för närdet gäller priskontroll och hyresreglering I en lång rad offenthga utredningaroch i egna valhandböcker, och det ser inte vidare bra ut att NI inte viU göradet erkännandet också. Sedanbekymrade sig eller kanske han gladde sig över ett uttalandesom jag hade gjort i , där jag hade sagt att detinte var sannolikt att det skuUe bh som hen Sträng tänkte sig, nämligen ettstort överskott i handelsbalansen . kan man gräla omhuruvida det verkhgen varit stort överskott eUer inte. Men låt oss inte grälaom det, utan låt mig i stäUet gäma erkänna att jag kanske gjorde enfelbedömning där, och låt mig också gärna erkänna att jag säkert kommer attgöra fler felbedömningar, alldeles särskilt som jag bakom ryggen inte har någotkonjunkturinstitut tiU mitt förfogande, som kan hjälpa mig att göra mina ohkakalkyler och inte heller har någon utredningsavdelning på finansdepartementetsom kan hjälpa mig, så som har. Detlät som om hen Sträng menade att jag skuUe vara förkrossad över att jag hadegjort den där hUa felbedömningen. Knappast, knappast. Däremotskulle jag ha känt mig ganska Ula berörd om jag hade gjort den serie avfelbedömningar som Ni själv gjorde vad gäUde 1970, Nr 98 och det trots all Er oUkaexpertis. Låt mig göra några obarmhärtiga citat Xorsdaeen den från , vår kärestore spåman, Ni sade i finansplanen1970 att priserna skulle öka ----- _ , De ökade med 7procent. Ni sade att industriinvesteringarna ('omisk debatt skulle öka med 10,5procent. Ni sade att statsutgifterna skulle ökamed en viss siffra. Ja, de ökade ungefar 3 miljarder mera. Och om vi nu hålleross tlU handelsbalansen, hen Sträng, som det här gällde, så sade Ni att viskulle få ett underskott på 500 mUjoner föna året. Ja, det blev det dubbla. Ochnär det gäller bytesbalansen, så blev det nästan det tredubbla underskottet iförhållande till vad NI själv sade, Iremissdebatten 1970 kommenterade jag Er finansplan såsom något som innehöllmånga bedömningar som var felaktiga. Jag sade att det var min uppfattning attfinansministem valt att måla en alltför glättad bild av det ekonomiska lägetoch att riksdagsarbetet därför tiU stor del skuUe komma att bedrivas underfelaktiga premisser. Det, , var en alldeles konekt bedömning. Fraandre vice talmannen () kort genmäle: Finansministem hörde inte upp när jag uttalade mig positivt, hksom herrFälldin, om tendensen i förra årets skattebeslut det var därför kunde instämma med mig, hksom hen gjorde med . Detär betecknande att när finansministem diskuterar den år skattehöjandeeffekten på grund av inflationen, så använder han inkomstsiffror och1971 års skattesystem, och han säger inte ett ord om höjningen av momsen. Sådansifferexercis är inte hedrande. Hurtror finansministem att de enskUda människorna upplever sin skattesituation ? Var säker om att de inte är så tiUfredsställda som finansministem vUlelåta påskina! Och om allt står så bra tih, varför var då för restenfinansministem själv så tveksam och sade att det var för tidigt attuttala sig och att verkningarna nog inte hade bUvit de avsedda? Varför lämnadeskatteutskottets ordförande en dörr på glänt? En översyn får det nog bUvid årets slut, när man har sett Utet mera, sade han. Finansministernsäger: Inte kan man höra med ekonomema, då får man hka många recept som antalettUlfrågade. Ja, men i den här frågan är ju alla ekonomer överens det gälleräven den socialdemokratiske professor , som finansministern inte gärnaville räkna upp. Och även fackliga organisationer har uttalat sig i sammariktning, exempelvis det stora . Tala inte omtillfällen då experter varit oense tala om den fråga det gäller! Här ärexpertema på samma Unje. Sedantog finansministern det gamla vanliga skamgreppet, och ledsamt nog måste jag säga att finansministern på just den här punkten har stöd i skrivningen i moderatreservationen. Att inflationsskydda skattema är inte att sänka skatterna det är att kräva respekt för att inte skatterna höjs sedan beslutet är fattat. Låt oss diskutera skattesänkningar när det är 119 aktueUt, Låt oss diskuterautgifter när det är aktueUt, Låt oss diskutera progressivitet och skattesystemetsutformning när det är aktuellt. Dit hör också hur skatten slår i ohkaInkomstlägen, Men kom Inte och kritisera själva skatteskalans utformning, närfrågan gäller en enda sak; att skattetrycket Inte skall bh högre än riksdagenhar beslutat, Finansministemborde i sin långa sifferredovisning ha sagt: Så här mycket höjs skatten för varoch en utan att fattat beslut. Det är inte vid en 4-procentiginflation fråga om att ta bort 800 mihoner, som kunde användas tiU någotviktigt, utan det frågan gäller är om man först skall besluta om skatten ochsedan utan stöd av beslut låta skattebetalarna få betala ytterhgare 800miljoner. ()kort genmäle: Jag skall återkomma tih en enda aspekt på finansministems tidigareanförande. Det gäller investeringsfondema. Jagtrodde att de fonderna numera hade en dubbel uppgift, nämhgen dels enkonjunkturutjämnande, dels en regionalpohtisk. Under uppåtgående konjunkturerär det klart, och det framhåUes också i vår reservation, att denregionalpohtiska uppgiften kommer i förgranden. Under nedåtgående konjunkturerär det den utjämnande funktionen som träder i förgranden. Jag tycker det ärmärkhgt att både och i sina resonemang glömde bort denbetydelse som t. ex, ett frisläppande av investeringsfondema utanförstorstadsregionema i konjunkturutjämnande syfte har just för att åstadkommavad de önskar, nämligen att stimulera industrin att Investera under enkonjunktursvacka, I stället förde ett mycket betänkligt resonemang,tycker jag. Det gick i korthet ut på att tämligen oberoende av konjunkturerskuUe regeringen, dvs. i detta fall , snart sagt under allaomständigheter bestämma var, när och hur dessa medel skulle få användas. Tilldet vill jag då göra två korta kommentarer. Denena är att en sådan ordning kommer att medföra en rad beslut, som för deberörda företagen måste komma att te sig mer eller mindre so:m ett utslag avett godtyckUgt reglerande. Inte heher hen Sträng har nämligen möjhgheter attöverbhcka alla de faktorer som i vatie särskilt fall måste påverka de enskildaföretagens Investeringspolitik. Denandra kommentaren är att under sådana förhåUanden måste såvitt jag förstår justdet konjunkturutjämnande syftet med konjunkturinveste-ringsfondema som deegentligen heter, eller hette gå ganska mycket förlorat. Och skall herrSträng inte bh förvånad om intresset för att över huvud taget avsätta medeltill sådana fonder mattas. Och det vore högst olyckhgt! Dels skulle då ettvärdefullt konjunkturstyrande medel, som statsmaktema nu har i sin hand, blimycket svagare, dels skuUe därmed också möjhghetema att minska en ehest onödigarbetslöshet också bh mindre, Sluthgenhar finansministems åtgärder , antingen det har varit frågaom uppåtgående eller nedåtgående konjunkturer, haft en stark tendens att bhInsatta för htet och . Jag använder uttrycket även och detgäller antingen det varit fråga om att motverka överhettning eller att itid stämma emot en onödigt stor arbetslöshet.Gör Inte samma misstag en gång tUl! Herr finansministem STRÄNG: När skall försöka lära mig densocialdemokratiska historieskrivningen är han utomordenthgtiUa lämpad att vara magister. Jag prövade på konjunktursituationen på både1920- och 1930-talen, Förmodhgen gick den tämUgen spårlöst förbi ,om jag inte är fel underrättad. Vad jag har velat säga är att 1932 ficksocialdemokratin möjhghet att leda samhäUsutveckllngen I dethär landet, och då introducerades samhällets förpliktelser och skylchghetergentemot de arbetslösa, vUket tidigare varit ett praktiskt taget okäntbegrepp. Jag skall ärUgen säga att vi inte klarade det ensamma vi hade godhjälp av den tidens bondeförbund och den uppgörelse som träffades och som harbetecknats som krisuppgörelsen. Men eftersom jag själv for omkring som aktivpartipolitiker och fackföreningsman minns jag så innerhgt välvilken kamp vi fick föra med de ö-vriga borgerhga partiema för att över huvudtaget kunna driva igenom den aktiva krispohtiken. Sedan har ni lärt om, och detskall ni väl hedras för. Men skall vi tala historia, hen , så är det nogmest besvärande för själv. Låt mig sedan säga ytterhgare några ord om den här idénatt indexreglera skattema. Vi har varit ambitiösa när det gäller att hålla denekonomiska motom i gång, och det är vi fortfarande.