prot · FU0956 · 1971-12-31 00:00:00 — arbetslöshetssiffrornaalltid ligger i loppen. Det är väl nu så att del finns uirymme för en alldelessärskild kraftsamling för staten som arbetsgivare i Norrbollen. Det är ju ell välkänt förhållande alt slalenhar salsal mycket jusl i Norrbotlen, och jag iror nog man kan säga all densalsning som är akluell är ganska imponerande. Under andra halvärel 1970 vardel i hela landel 138 företag som fick regionalpoliliskt stöd för invesieringarpä sammanlagl , och Norrbolten svarade ensaml för 337miljoner kronor, dvs. 60 proceni av den loiala summan. Häri ingår dä ASSLsinvesieringar, och man fär lägga till all NJA ocksä gör en beiydandeinveslering med , liksom saisar ätskilligt i ulbyggnad. Del är alllsä egenlligen jällesummor som för närvarandepumpas in i näringslivel i Norrbollen. Det förefaller ocksä vara motiverat gör del med hänsyn UU att vi lillbaka har iakllagilsärskilda svårigheter att hälla sysselsättningen uppe i ochsiffrorna för mars månad jämförda med fjolårets inle visar nägon ljusning.Vi kan räkna med alt läget i varje fall inom byggnadssektorn och i skogsbruketi storl sett varil oförändrat, och när del gäller anläggningsverksamhelen ochbyggnadsverksamheten ser jag del som ett uttryck för att en del av deinvesieringar som jag här nämnt har kommii lill sländ och redan givil en viss effeki.Men naturiiglvis följer vi utvvecklingen med slort inlresse bäde när det gällerNorrbotten och när det gäller andra län, och som jag sade i en tidigare debatlhär i är del självklarl, all om vi fär dras med de här högaarbelslöshelssiffrorna även näsla månad, sä mäsle vi vidta särskilda åtgärder. Om man sluderar den rappori som arbelsförmedlingen iNorrbotten har avlämnat, så finner man lyvärr all del finns anledning all räknamed all de här siffrorna inle kommer all bli bällre inom den närmasle liden,och då ålerslär ji' endasl all man säiler in de älgärder som slär lUl buds. Sedan vUl jag bara hell kort sägaatt de här investeringarna som görs i Norrbollen är nalurliglvis i och för sigbra och nödvändiga, och vi är glada all de kominer sländ, därför all de gerju konkurrenskrafl äl de befimliga industrierna. Men det mäsle ändockpoängleras alt de statliga invesieringar som är pä gång ger myckel få, omens nägra, nya arbelsUllfällen. I vart fall är det inle under innevarande äraktuellt med annal än möjligen några anläggningsarbelen. Det är riktigt att en betydande del av deinvesteringar som jag här har lalal om inte ger sysselsättning för fleramänniskor, men de betyder alt man Iryggar sysselsäilningen för del anial somfinns. Och i själva akiiviielen i utbyggandet ligger det givetvis någontingvärdefullt -det bereder arbeie för byggnadsarbelare och anläggningsarbetareöver huvudtaget men också för entreprenörer av olika slag. Naturligtvis är denna effekiav aktiviteten inle så obetydlig när det rör sig om sä slora belopp som jag härnämnt. Överläggningen var härmed slulad. den 1 aprU 1971 Om stödåtgärder för varuförsörjning i glesbygder § 7 Om stödåtgärder för varuförsörjning i glesbygder Herr inrikesministern ordel för att besvara i (s) i kammarensprolokoll för inlagna fräga, nr 1 68, och anförde: i har frägai när denpåbörjade försöksverksamheten belräffande stödåtgärder för varuförsörjningen iglesbygder kan leda fram till vidgade insatser pä detta område. Frägan om varuförsörjningen i glesbygderna är en vikligdel av glesbygdsuUedningens arbeie. Den försöksverksamhet som är av stort intresse för utredningen och har delvis kommii till stånd pädess initiativ. Till ulredningen har knutits en arbetsgrupp som Sluderarförsöksverksamheten och överlägger om olika möjligheler all lösa glesbygdernasvaruförsörjningsproblem. 1 gruppen ingår förelrädare för handeln. Försöksverksamheten har pågåttendasl under korl lid, varför del inle ännu gär all ullala sig om dessresullal. Om resullalen blir gynnsamma kan en ulvidgning ske successivi. HenANDERSSON i (s): Jag ber all fä lacka för svarel. Den påbörjade försöksverksamheten med stödåtgärder förvaruförsörjningen i glesbygderna finner jag vara mycket angelägen, och jaghälsar den med stor tillfredsställelse. En nalurlig mälsällning för arbelel med servicefrägorna iglesbygderna bör vara all vikligare service i princip skall lillhandahällasäven om underlagd inle är tillräckligt för en lönsam verksamhel. En väsentligdel i denna service mäsle varuförsörjningen anses vara. Minskningen av anlalel dagligvarubuUker gär emellertid säsnabbt att man nu pä mänga häll upplever ell akul behov av stödåtgärder fränsamhällets sida. I en utvecklingsplan för Väslerbollens konsumlionsföre-ningvisar prognoserna ati om ulvecklingen fortsätter i nuvarande lakl kommerantalet livsmedelsbutiker i hela länel att minska frän116 lill 68. Och del är i de egenlliga glesbygdskom munerna som ulvecklingen ärallra allvarligast. Där kommer enligl prognosen hälften av butikerna att läggasned inom fem är. Ulvecklingen är sannolikt lika ogynnsam i andra glesbygdsområdeni landet. Trenden är likariad inom den enskilda detaljhandeln. Avlandels alla enskilda livsmedelsbutiker som var i verksamhet 1960 har nästanhälflen lagts ned. Handelns ulredningsinslilul har angivil den beräknade nedgångeni den enskilda dagligvaruhandelns butiksanlal till ca 7 proceni per är framlill 1975. Glesbygdsområdena torde drabbas ännu härdare. Ang. förbud mot användande av vissa utländskaarbetsmaskiner i svenska hamnar Antalet varuhussar har också minskal. En utredning sompris- och karlellnämnden gjorde 1969 redovisade en minskning under åren1963-1967 med ca 450 bussar. Den trenden har fortsatt. De förhållanden som jag här pekat pä visaratt det ärnödvändigt med siödålgärder frän samhällets sida och all dessa siödålgärdermäsle sättas in myckel snabbi. Jag vUl därför fräga om inte den begränsadeförsöksverksamhet som har päbörjals på detla område kan vidgas lill fleradelar av landel och bedrivas i skilda former, sä att vi så snabbi som möjligtfär fram bäsla möjliga modell för mera generella stödåtgärder förvaruförsörjningen i glesbygderna. Jag är säker på all glesbygdsulredningen harinlresse av att vidga denna försöksverksamhet. Jag hade tillfälle allbesöka en kommun, där denna verksamhet är pä gång, och jag kan instämma i attdenna försöksverksamhet är ytterst angelägen. Det visste jag också redan innanjag fick lUlfälle all diskulera frägan här. Om man i nägon kommun har ett starkt intresse av attengagera sig i denna försöksverksamhet, sä är glesbygdsutredningen hell säkerlinlresserad av alt vidga den. Därför vill jag gärna säga all om del finns eltsådanl inlresse i nägon kommun, så bör man där la konlakl medglesbygdsulredningen. Överläggningen var härmed slulad. § 8 Ang. förbud mot användande av vissa utländskaarbetsmaskiner i svenska hamnar Herr socialministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 25mars inlagna fräga, nr 163, och anförde: har frägai mig om jag är bereddall la initiativ till förbud mol användandet av arbetsmaskiner, exempelvistruckar, som medförs av,ulländska fartyg som anlöper svenska hamnar och .somhittills lillälils användas vid lossning och laslningsarbete. Arbetarskyddslagsliflningen ochsjösäkerhetslagstiftningen ger tillsynsmyndigheterna möjlighel att ingripa medförbud, om arbetsmaskin som finns ombord pä utländskt fartyg har sädana brisieralt säkerheten vid maskinens användning kan äventyras. a. kan förbudmeddelas all begagna maskinen innan rättelse vidtagits. För att skärpakontrollen över eflerievnaden av lagstiftningen belräffande arbetarskyddet vidsluveriar-bete har tillsynsmyndigheterna under den senasie liden fäll särskildaresursförslärkningar, HerrHALLGREN (vpk): Jag vill tackasocialminislern för svarel. Min fräga är föranledd av etl inlräffaldödsolycksfall på elt norskt fartyg i hamn. En truckföraredödsstörtade med en truckombord frän mellandäcket och ned i lastrummet. Omsländighelerna kring dentragiska olyckan måsle betraktas som ytterst anmärkningsvärda. Truckföraren,som var en van maskinförare, beordrades att köra en elgaffellruck som ägdes avrederiet och som följde med fartyget för all användas vid lossnings- ochlaslningsarbelel i de hamnar som fartyget anlöpte. Den typ av truck som del härär fräga om har en helt annan konstruktion än den lyp som man vanligtvisanvänder i hamnarbetet i svenska hamnar. Anmärkningsvärt är alt dessa truckarhar helt andra manövreringsorgan än de som tillhandahålls av stuveribolagen ochandra maskinfirmor. a. regleras fram- och backkörning med pedaler placeradelält intill varandra. Alla förslär ju alt detla förhällande öker riskerna förfelmanövrering; i de truckar som vi vanligtvis använder reglerar man fram- ochbackkörning med spakar och med handgrepp, ett väsentligt säkrare reglage. Dessaslora olikheter i manövreringssystemen medför slora risker för allvarligamisslag med kanske omfattande olyckor som följd. De kan hända den mestrutinerade och yrkesvane maskinförare. Rederiels motiv för detla kan endast ses som rentekonomiska. Man slipper hyra in svenska maskiner och därigenom gör man vissabesparingar. Stuveribolagen i de svenska hamnarna har accepterat deltaförhällande. har man givelvis lagil på sig ell siorl ansvar för sinaanslällda genom de ökade olycksfallsriskerna. Förfaringssällel omöjliggör ocksäarbelarskyddslagens efterlevnad. 1 36 § föreskrivs all besiktning, provning ochfortlöpande Ullsyn skall ske. Del är omöjligl i delta fall. Dessa truckar ärvarken besiktigade eller provade här i landet. Någon fortlöpande lUlsyn kaninle förekomma, eflersom Iruckarna slannar ombord, och när farlygen ligger ihamn används de i arbete . Jag lycker all det är väl moliveral allutfärda etl generelll förbud för användandet av dem. den 1 aprU 1971 Ang. förbud mot användande av vissa utländskaarbetsmaskiner i svenska hamnar Jag vUl framhålla alt frågor som gällersäkerheten vid stuveriarbete är föremål för alldeles speciell uppmärksamhet -vi är medveina om alt här ofla föreligger alldeles speciella risker. Jusl fördella arbelsomräde har särskilda åigärder vidlagits pä senare lid. Organisalionenför lillsyn av arbelarskyddel vid stuveriarbete har förändrats ocheffektiviserats. En sluveriavdelning har inrällals inom arbelarskyddsstyrelsen,och yrkesinspeklionen har förslärkls med särskilda sluveriinspeklörer. 1 ärelsslatsverksproposilion har föreslagits ytterligare utökning avyrkesinspektionens personalresurser för tillsynen av sluveriarbetet.Utbyggnaden bör bl. a. främja samarbetet mellan tillsynsorganen och del mycketvikliga lokala arbetarskyddet i hamnarna och väsentligt bidra till allförebygga hälsorisker för arbetstagarna i sluverifacket. Jag vUle göra den kommenlaren med anledningav inlägg här. Ang. åtgärder för att skydda bam mot drunkning HerrHALLGREN (vpk): Jag är givetvis mycket tacksam för meddelandet alt man harför avsikt all salsa väsentligt myckel mer än lidigare pä skyddsarbetet inomsluverifacket. Men när statsrådet åberopar arbetarskyddslagsliftningen ochsjösäkerhetslagstiftningen och hänvisar tUl alt tillsynsmyndig-helerna harmöjlighel all ingripa och utfärda förbud, så är detla en sanning med ganskaslor modifikation. i detla fall är yrkesinspektionen i sjättedistriktet. Vi har konlaklal denna, men inspektionen kan inte utfärda nägolförbud, eflersom man inle kan påvisa nägon brislfällighet hos dessa truckar.Del kan förekomma även andra maskiner, t, ex, Irimningsmaskiner, av typer somvi inte alls känner . Om man i ell jäkligl arbeie ivingas att byta lill ettarbetsredskap som har hell andra manöverorgan än de maskiner man vanligtvisanvänder, uppslår slora risker för att man skadar bäde sig själv ochomgivningen. Svaret ger inle något besked om huruvida socialminislernhar för avsikl all rycka just i den här frägan. Det kan alltså inte påvisasnägra brisier hos maskinerna, ulan del är konslruklionen del är fräga om. Överläggningen var härmed slulad. § 9 Äng, åtgärder för att skydda barn mot drunkning Herr civilminislern LUNDKVISTerhöll ordel för all besvara i Göleborg (fp) i kammarens prolokollför inlagna fräga, nr 1 58, och anförde: i har frågat mig vilkaåigärder jag är beredd all vidia för all förbättra bestämmelser och framföralll deras efterlevnad så alt barn bättre skyddas mol drunkning. Åtgärder för att hindra drunkningsolyckor spänner över ellflertal vitt skilda områden. Det framgår inte av frågan vilka särskildaätgärder som avses. Frågan går därför inle all besvara inom den ram somreglerna om enkla frågor ger. Jag vill emellerlid nämna altordningsföreskrifter för badplatser med slöd av allmänna ordningssladgan kan utfärdasav polismyndigheten eller av kommunen i lokal ordningsstadga. Vidare kan jagnämna all i belänkandet (SOU 1970:1) Barns ulemiljö, som beredsinom , behandlas bl. a. frågan om all införa bestämmelser ibyggnadsstadgan i syfle alt öka skyddet mol drunkning och liknande olyckor.Beredningen sker med sikte pä alt proposilion skall föreläggas viddess höslsession. i Göleborg (fp): Jag tackar civilministern för svaret. Men jaglycker att del är elt liiel snäll svar, eflersom denna fräga spänner över vidafäll. Om barndrunkningar har en stor undersökning gjorls avforskningsläkaren och nägra medhjälpare iSverige 1958-1967". Ett utdrag ur undersökningen publicerades iLäkartidningen. Undersökningen är en skrämmande läsning. Den visar att detbehövs upplysning lill föräldrarna. Utredningen berör i själva verkel s. k.barnolyckor, som inle alls är olyckor. Jag skall göra ell referat ur polisrapporten angående entreårig flicka. Jag gör del för att belysa principen och ulan att nämna vilketfall del gäller. Denna flicka drunknade i en strid bäck fem-sex meter frånbostadshuset. Modern hade gätt hemifrån och däi-vid sell all flicken lektintill bosladshusel. Även en del andra barn hade lekl där. Och så ett exaktcital: "Vid undersökningen har inlel framkommit som kunde tyda på brotteller värdslöshel i samband med dödsfallet." Hon var tre är den här flickan. I står att"föräldrar skola utöva den uppsikt över barnel som är erforderlig medhänsyn lill barnels älder, och övriga omsländigheler". I della ochliknande fall lycker jag att man klart kan tala om grov oaktsamhet. Men inte inägol fall i denna undersökning, som gällde drunkningsulredningar under lio årslid och berörde 700 fall, hade aktualiserats. 1 fall efter fall har föräldrar litat på att 1-3-äringarsjälva kan lyda förmaningar. Ändå vet vi frän trafikundersökningar all manförst när del gäller barn i 10-12-årsäldern kan lila nägol sä när pä att deförslär förbud och följer dem. Samma sak gäller del farliga vallnel. Barn måste hatillsyn. Detla mäsle vi upplysa om. Men del fordras, för del andra, ocksä altpolisundersökningar inle visar den flathet i dessa fall som prakliskl lägelgenomgående är fallet. Jag vill fråga civilminislern om han hell allmänt anseralt ell barn på t. ex. elt eller som drunknar i en näraliggandevallensamling torde vara ulsall för en ren olycka, när barnet varil ulanlillsyn. Är statsrådet beredd att medverka till ökad upplysning till föräldrarom vikten av Ullsyn? Sedan har vi problemet med säkerhetsbestämmelser.Ulredningen talar där t. ex. om en fyraårig pojke som hade gäll ned sig i ell grundschakt som var . Ända slär del i byggnadssladgan: "Vid arbelel skall iakllagas de försiklighetsmåtl, som är erforderliga lill förekom mande av skada å person och egendom ." upplysningoch ökad kontroll i förväg av att stängsel och andra skyddsåtgärder finns. Jagvill speciellt fråga, om civilministern i bredare mening än i del tidigaresvaret vill medverka till sådana bestämmelser. den I aprU 1971 Ang. åtgärder för att skydda bam mot drunkning i Göleborg ansäg all jag hadelämnal ell snålt svar, därför alt jag inte hade belyst alla de aspekter som kanläggas på denna fräga. Men den försia fräga själv tog uppredovisade ju varför svarel mäsle bli som del blev. Han frågade mig och sodanbörjade han lala om . tillhör ju jusiitieminislernsansvarsområde och jag har inle lätt nägon närmare angivelse om vad tänkte la upp. Jag föreställde mig också all del kunde vara fråga omsimkunnigheten i skolorna, och jag tänkte all dä var del utbildningsministerns ansvarsområde. Jag skulle väl i och för sig jNjf 56 kunna medverka till att breddadenna debatt, men för att vi skall kunna fä nägon ordning pä frågandet fär det ju gälla frågor som riktas lill den .... , , , ., , P Till civildepartemenlels ansvarsområde hörbyggnadsstadgan. Ang.ätgärder för hänvisat till att vi i samband med det betänkande som ärlevererat att skydda barn beträffande barns ulemiljö kommeratt se pä just de frågor som har med motdrunkning denna lyp av olycksfallsrisker att göra. Dessulom finns i allmänna ordningsstadgan,som också hör hemma under civildepartemenlels ansvarsområde, möjligheter för delokala myndigheterna, både polismyndigheter och kommunala myndigheier, attvara utomordenlligt aktiva i dessa sammanhang. Jag föreställer mig all rättmänga av dessa frågor mäste betraktas säsom lokala ansvarsfrågor, där det inlehjälper vilka cenirala bestämmelser vi har om inte de kommunala myndigheternauppmärksammar de risker som kan finnas och är beredda alt vidta ätgärder. i Göleborg (fp): Pä della fäll behövs elt samlal grepp. Jagtrodde att civilminislern kanske hade läst den här utredningen där en hel delav dessa förslag finns och därför lättare kunde ta slällning till dem. I övriglär del beklagligt att olika ting ligger hos olika departement, men man kan ändåbehöva se dem i ett sammanhang. Mycket viktiga är säkerhetsbestämmelserna, som jag juslbetonade sä krafligl i slulel av mill anförande. Jag anser all civilminislernssvar, där han i realilelen inskärper viklen av alt de kommunala myndighelernainle lar sä lätt på dessa saker ulan kontrollerar all del finns stängsel ochskydd vid vattensamlingar för permanenta eller tillfälliga byggnader, ärnågonting som de lokala myndigheterna mäste la ad notam. Polismyndigheternamåste kontrollera att dessa beslämmelser efterlevs. Det ingår som ett led närdel gäller att göra bestämmelser effektiva, vid sidan av upplysningen tillföräldrar och äldre barn, om att de mäsle se lill de smä barnen. Sedan vill jag säga nägra ord om swimmingpools för all laupp en sak, som kan vara akluell i den utredning som civilministern nämnde. Deökar enormt i antal i , drunkningsolyckorna i dem likaså. drunknadedär 230 personer i privala bassänger i anslutning till bostäder. En lavin avswimmingpools konimer förmodligen all pä 1970-lalet och framöver svepa ocksåöver . Det är då viktigt att del finns enlydiga beslämmelser om bl. a.stängsel av sädana slag all barn inle kan ta sig igenom eller över dem och omgrindar till bassängomrädel som slänger eller läser sig själva. Av undersökning' framgick l.ex. att en fyraårigpojke drunknade i en swimmingpool pä en granntomt. Villan, som ägdes av en förening, var obebodd, men bassängen var hela liden fylld med lill 1,3 melers djup! Frägan om swimmingpools blir belydelsefuU i fram liden, och jag vore därför lacksam för ell besked, om slaisrädel är beredd all pröva frägan all överse beslämmelserna angående dessa swimming pools. Riktlinjer bör dä dras upp beträffande stängsel och automatiskt 18 läsla grindar. Jag ser allvarligl pä denna fräga därför alt det har Nr 56 förekomniit många onödiga barndrunkningar menextra allvarligt just nu Torsdaeen den pä grund av det hemskabarnmisshandelsfallel , som djupt i -i 1971 upprört ossalla. Jag skulle vilja kalla en hel del drunkningsolyckor förpassiv barnmisshandel. Drunkning är i allmänhel mycket smärtsam. Om barnen intetillses ordentligt eller skyddas genom stängsel eller pä annat sätt, utsätts de- precis som vid misshandel - helt i onödan för ett mycket stort lidande. På direkta fräga beträffande swimmingpoolskan jag utan vidare säga alt jusl den frägan beaktas i utredningen 0111 barnsulemiljö, som blir föremål för proposilion lill höslen. Överläggningen var härmed slulad. På förslag av herr iredje vicelalmannen beslöts att besvarandet av återstående pä dagens föredragningslistaupptagna frågor skulle uppskjutas till ell senare sarnmanlräde. § 10 Föredrogs och hänvisades molionerna nr 1275-1277 konslilutionsulskoltel, nr 1278 lill inrikesulskollel, nr 1279 till jordbruksulskollei och nr 1280 lill flnansulskottel. § 11 Föredrogs och biföllsinlerpellaiionsframslällningen nr 97. § 12 Det statliga UtveckUngsbiståndet Föredrogs utrikesutskollels betänkandenr 2 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen framlagda förslagrörande det statliga utvecklingsbiståndet jämle motioner. vice TALMANNEN yllrade: I fråga om della belänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen må framställasyrkanden belräffande samtliga punkler i beiänkandel. Hen (): Del dröjde är innan socialdemokralerna i kundepressas att fixera en beslämd lidpunkt dä vårl land skulle i internationelllbistånd ge av värl samlade arbete, vår brutlonalionalprodukl. Man skall dä komma ihäg all regeringen pä ell lidiglsiadium i FN röslat för alt delta mäl skulle uppsättas. Målet sattes dock sä sent som lill budgetaret I 974/75. fr 56 Målet skulle uppnås genomsuccessiva anslagshöjningar. det att det skulle räcka med att varje är höja anslagel lill del ,,..")* ->c r- j ii ° internationella bislandet med 25procent. Eran var sida, liksom genom en P moiionav , påvisades senare all den storleken pä Detstatliga ut- höjningar sannolikt inte skulleräcka. vecklingsbiståndet uttalade också 1969 all del skulle varaolyckligt, om man undersista ärel i perioden skulle behöva göra en myckel stor höjning, Längtidsulredningen har gell nylt malerial för dennadebalt. Om man ulgår från uiredningens beräkningar som etl räkneexempel skulleriksdagen behöva höja bislåndet med budgelärei 1974/75. Delär en lika slor summa som hela anslaget för innevarande är, och del har lagiloss mänga är att komma lill del ärels summa. Risken är uppenbar för all de för olyckligasiiualion ljumma polilikerna kan fä alldeles för lätt alt fä en majoritet föratt det inle går att höja med en sä slor summa elt enda år. Finansministern harredan varil ule och i nägol oklara ordalag varnat för all del kanske inlekommer all bli möjligt alt fuUfölja löfte till i ullovadlid. Vi reservanter i utrikesutskottet säger att det ärnödvändigt att gardera sig mol ell försenande. Vi hävdar all del ärnödvändigi all åsiadkomma en jämnare slegringslakl av anslagen under de är somkommer. Socialdemokralerna i ulskoltet har inle haft det lält. Man har vriditsig fram och tillbaka inför problemel om stegringstakten. fann mantröst i alt de tidigare uppdragna riktlinjerna inte lägger "hinder i vägenför en anslagstilldelning i jämnare takt". Det är verkligen klen tröst.Alla vel all för de utgifter som man anser absolul nödvändiga gär del allskaffa fram pengar i statsverksproposilionen. Men sädana utgifter mäsle redanfrän början planeras i regeringens beredning. Del är mol denna bakgrund vi finner den ståndpunkt somutskottets socialdemokrater intar alldeles för undanglidande. det alt fäpengar över lUl de fattiga folken, tycker man att del är bra. Men all sägaifrän all regeringen mäsle planera så all löflet kan uppfyllas tUl 1974/75 inte. Tillspelsal ullryckl vill man alt smulorna som evenluelll blir överskall plockas upp, men man är inle villig alt kräva alt en given del av kakanskall avsättas för . Ekonomiska kalasUofsilualioner kan ingen göranågot åt. Dä faller många löften. Men det är inle det som socialdemokralerna iulskoilei har i länkarna, när man vrider sig undan uppfyllandet av löftet irätt tid. Jag skulle vilja fräga utrikesministern - han är intenärvarande i kammaren, men jag förmodar alt han kommer eflersom del är hansärende vi behandlar - om vi frän regeringens synpunki kan säga all löflelkommer all vara nägol all lita pä. Jag yrkar bifall lill reservaiionen 1 ochlill de övriga reservationer där mitl namn är anlecknal. Jag vill tillägga attherr Wirmark och jag gjort en uppdelning, varför jag inte kommer att tala omalla reservationerna. Han konimer att beröra en del av dem. Det finnsnu inte någon anledning alt göra en allmän utredning om