prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — 1 detta betänkande behandladesmotionen 1971:1091 av m, fl, (vpk), vari hemstäUts att riksdagenskuUe besluta att ge vederbörande myndighet i uppdrag att skyndsamt låtaundersöka frågan om att den obUgatoriska trafikförsäkringen också blev enstathg angelägenhet I lUchet med bUskatt och körkort. Utskottet hemställde att skuhe avslå motionen1971:1091, Reservation hade avgivits av fruMarklund (vpk), som ansett att utskottet bort hemstäUa, att I anledning avmotionen 1971:1091 hos Kungl, MaJ:t hemställde om utredning angående förstatligandeav den obhgatoriska trafikförsäkringen. (vpk): I näringsutskottets förevarande betänkande nr41 har utskottets majoritet kommit överens om att inte låta undersöka frågan omalt den obligatoriska trafikförsäkringen också blir en statlig angelägenhet IUkhet med vad som gäUer de båda andra obUgatorierna vid bUkörning: bUskatt ochkörkort. Innan jag här polemiserar mot utskotts-majoritetens uppfattning vUljag dock först tacka för utskottets grundliga behandUng med remissförfarande avvår motion. Utskottet framhåller att samtliga remissinstanser anförtatt det nuvarande trafikförsäkringssystemet fungerar tUlfredsstäUande, och detvar knappast någon större överraskning för mig. Statens trafiksäkerhetsverkanvänder dock I sitt remissvar uttrycket "I stort sett tillfredsställande",och det är ju en Uten variant. säger också föhande, somjag citerar ur utskottets betänkande: "Etl överförande av denobligatoriska trafikförsäkringen I statlig regi skulle kunna erbjuda vissa fördelar I fråga om bl. Insamlande av statistik av värde för trafiksäkerhetsarbetetsamt ökade möjligheter att i försäkringssystemet införa olika moment som kanstimulera ett varsamt körsätt, öka användningen av bUbälten m, m. De kontaktersom verket haft med representanter för trafikförsäkringsföretagen haremellertid visat att man är beredd att medverka pä ohka sätt I dessa avseenden,"vUl därför inte för dagen tiUstyrka ett bifaU tillmotionen, och utskottet anför detta som ett skäl för sitt avstyrkande, I vår motion 1091 framhåUer vi fördelarna med att de treobUgatorierna vid bUkörning Ugger på ett stäUe, och vi säger att man kan tänkasig en lösning av problemet I samband med upprättande av det nya bUreglstret ienlighet med propositionen 1970 eUer I samband med bUskatte-uppbörden.Riksdagens ärade ledamöter fick i går på sitt bord bl, a, propositionen 152 medförslag tUl förordning om ändring I förordningen om automobUskatt, m. m. Därstår det att statsmakterna beslöt att fordonsregistreringen skuUeläggas om och centraliseras tUl ett ADB-reglster. Jag har inte hunnit studeraden propositionen ännu, men vi har i vår motion sagt att enligt vår uppfattningskulle det vara synnerligen lämpligt att I det sammanhanget inordna också denobhgatoriska trafikförsäkringen I omläggningen. Det har vi nämnt I motionen mendärom står inte någonting I utskottsbetänkandet. Man säger inte ett knyst omden saken. Vi vidhåller att vi viUatt den av oss önskadeundersökningen skall komma stånd - det gäUer en undersökning. Jag vill med det anförda yrka blfaU tUl den reservatlon avfru som har fogats tUl näringsutskottets betänkande nr 41, Förstatligande av den obligatoriska trafikförsäkringen HerrBENGTSSON i (s): I det här utskottsbetänkandet har vi, somkammarens ledamöter kunnat höra av , haft att ta stäUning till ettmotionsförslag om att låta utreda frågan om ett förstatUgande av denobligatoriska trafikförsäkringen. Man menar att kontroUmöjligheten av attvederbörande fordon verkhgen är försäkrat skuUe bh större om detta låg hosstaten och att man därmed fick tre obligatoriska delar sammanförda;försäkringen och det som staten har hand om , nämUgen körkortet ochbUskatten, Man menar också att kostnaderna skulle kunna pressas och attförsäkringen skuUe bli billigare för den enskilde försäkringstagaren, VI har som kammarens ledamöter kunnat konstateraremitterat motionen till försäkringsinspektionen, statens trafiksäkerhetsverkoch . Samtliga remissinstanser har sombekant avstyrkt ett bifall tUl motionen. Inte heUer utskottsmajoriteten harfunnit att några fördelar skulle stå att vinna med ett bifall till motionen. Jag vUl konstatera att det nuvarande systemet fungerartUlfredsstäUande, och det har vi också gett uttryck för I utskottsbetänkandet,VI har genom försäkringsinspektionenstatUg Insyn och kontroll över försäkringsbolagens handhavande avtrafikförsäkringen. Försäkringspremiernas övre gräns kan som bekant faststäUasav Kungl. Maj:t, om så skulle befinnas nödvändigt. VI har alltså, menar utskottet, tillräcklig insyn för Förstatligande av den obUgatoriska trafikförsäkringen att se tUlatt premierna är skäUga. Men vi bör också komma Uiåg att det i mycket storutsträckning förekommer frivilliga tUläggsförsäkringar Inom detta område. Dessaskulle, även om motionen och reservationen hade bifallits, komma att erbjudasav de nuvarande försäkringsbolagen. Jag vill nog påstå att ett sådant lystemskulle komma att Innebära att administrationskostnaderna skulle komma att öka,och det syfte som motionen framhåUer, en billigare försäkringspremie, skuUeförbytas I sin motsats. Hade jag och utskottsmajoriteten trott attnågot skulle stått att vinna genom ett bifaU till motionen skulle I varje falljag Inte tvekat att tillstyrka densamma. Men Jag tror som sagt att motsatsenhade kommit att bU faUet, och därför har jag och utskottsmajoriteten stannatför att föreslå att motionen måtte avslås. Med det anförda ber Jag att få yrka blfaU tUlutskottets hemställan. (vpk): TiU vill jag säga följande medanledning av att han påstår att det är belagt att allting fungerartUlfredsstäUande och att man måste hos de enskUda försäkringsbolagen och detfolkägda försäkringsbolaget ha de andra försäkringar som många också önskar ha,när de kör bil. Bara några aspekter. Stora summor pengar går åt tUl reklamkostnader. Dessutomgår förfärligt mycket åt oUka skaderegleringar osv. Vårt förslag ären väg som man kan börja gå för att få en samhäUeUg kontroll över allaförsäkringar som har samband med bUkörning, Jag tror att det hade varit bra attutnyttja denna Inkörsport, inte minst med tanke pä att det rör sig så mycket pådetta område - man lägger bl. a, om bllreglstren. Man utnyttjar också data, ochdet bör man göra tUl så fort som möjligt. Jag tror att man i eninte alltför avlägsen framtid kommer att anse det vara lämpUgt att samhällettar hand om alla försäkringar. Såvitt jag förstår har näringsutskottet Inte varit inne pådessa tankar -det redovisas inte I betänkandet. Men trots det vidhåller jagyrkandet om bifall tUl reservationen. Jag vill bara göra uppmärksam påatt hon I sin motion inte föreslagit någonting annat än att den obligatoriskafordonsförsäkringen skulle ses över. Motionen säger om att denfrivilliga delen av försäkringen - den s, k, kaskodelen skulle blandas in Idetta sammanhang. Många av försäkringstagarna skulle säkerligen komma atlbehålla kaskodelen av försäkringen i de nuvarande försäkringsbolagen, ochdärmed skuUe otvivelaktigt administrationen fördyras, VI skall också vara på det klara medatt skaderegleringarna I det föreslagna systemet skulle bU ytterst kostsamma. (vpk): Det är riktigt vad iLandskrona säger om motionens Inehåll, Men vpk har tidigare under många årmotionerat angåendesamhäUets övertagande av hela försäkringsväsendet. Den nu föreslagna åtgärdenanser jag vara en inkörsport tUl en sådan ordning. Trots att det Inte sägs ut imotionen är det säkerUgen många som begriper det. Jag har emellertid klartvelat säga ut att detta är en riktig väg att gå. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 41 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Föredrogs lagutskottets betänkande nr 15 i anledning av motion angående trafikförsäkringen. FruLINDBERG (s): i och jag har avlämnat enmotion, vari vi tar upp en som vi tycker angelägen fråga. Vi har nämligenbegärt att I skrivelse till Kungl, Maj:t begär dels en kartläggningav I vUken omfattning motorfordon I trafik saknar trafikförsäkring samt deekonomiska konsekvenserna därav, dels en översyn av bestämmelserna vidtecknandet av trafikförsäkring. Utskottet har inhämtat utlåtanden över motionen frånrikspolisstyrelsen, försäkringsinspektionen och i län. På begäran av utskottet har yttranden dätiämte avgivits avMotororganisationernas samarbetsdelegation och , VI har väckt denna motion därför att vi anser det varaen stor orättvisa, att de som betalar sina försäktingar skall täcka In även dekostnader som uppkommer genom skador förorsakade av oförsäkrade bUar, Desiffror vi har angivit I vår motion har på en punkt visat sig vara oriktiga.Jag vill notera det, VI harangivit att det 1968 var 1 925 oförsäkrade bUar som förorsakade skador. Det harI det yttrande som avgivit tUl utskottetframkommit, att det var ändå flera oförsäkrade bUar, nämUgen 2 286 stycken, somförorsakade skador. Utskottet har inte tillstyrkt vår motion utan hänvisartill att den i samband med den nya bUregisterorganisationen infördakontrollmärk-ningen kommer att innebära bättre garantier då det gäller attkomma åt de försumliga. Det är dock ganska anmärkningsvärt att man redan nu kankonstatera vad som står I utskottets betänkande. "Systemet har emellertid av administrativa och praktiska skäl inte finslipats så att denomständigheten att märke finns på fordonet i aUa situationer utgör en garantiför att förutsättningarna för brukandet är uppfyllda," Man hade väl förväntat sig att utskottet skuUe ha kunnattUlmötesgå motionärerna åtminstone så mycket, enligt min åsikt i varje fall,som att påpeka detta och begära att det skaU skapas garantier om intehundraprocentiga så i alla faU så nära som möjligt för att systemet blir etteffektivt skydd och en kontroU just i det avseende som vi talar om, I awaktanpå att man skaU få kontroUmärkessy-stemet färdigt, bordeman ha kunnat göra denna kartläggning. Det kan nämligen vara av stort intresseatt verkligen få veta någorlunda exakt hur stora siffror det gäller. Vi har i vår motion konstaterat att det gäher ungefär 110000 oförsäkrade bilar. Detta är vad försäkringsinspektionen anser, och detgäller 1968, men med nuvarande bUtäthet tror vi att antalet är ännustörre. Också försäkringsinspektionen har gjort beräkningar vUka hkaledesgäller 1968 - att de skador som man får ersätta därför att Inga harinbetalats uppgår tUl ungefär 50 mUjoner kronor. Det är ganska stora summor,detta kommer bortfaUet av fordonsskatt, som uppskattas tlU 8-10 mUjonerkronor. 1 utskottets skrivning har jag lagt märke UU enformulering som jag Inte sett tidigare - det är möjUgt att den har förekommit,fastän jag inte har observerat den , nämhgen "Motionen bör såledesavslås". Jag konstaterar att - åtminstone som jag ser det ligger det enviss tveksamhet i detta "bör", SkaU jag tolka det så, att man ändåhaft vissa sympatier för vår begäran om utredning? Det är bittert att tänka sigatt de som vUl smita från den legala avgiften för fordonsförsäkringar skallkunna känna sig ganska trygga ända fram tiU . På grund av brister idet system med kontroUmärkning man tänker ha och som har påtalats av utskottetsjälvt, kan de också efter 1974 I vissa faU känna sig ganska säkra på att deäven i fortsättnmgen kan låta bU att betala . Jag StäUer naturligtvis inget yrkande, eftersom det skullevara utsiktslöst, men jag hoppas att man skaU ha uppmärksamheten riktad på attalla som har bU måste ta på sig de utgifter som är förenade med det. Jag har alltså Inget yrkande. HenWIKLUND I (fp): rör naturligtvis vid ett mycketviktigt problem, nämligen det förhållandet att det finns oförsäkrade bUar I såstort antal. Men det förhåUer sig ju så, att ett av syftena med det nyabUreglstersystemet är att få bättre kontroll över bUarna Inte bara vad gäUerskatten utan även och just vad gäUer försäkringen, VI har i utskottet byggt vårt ställningstagande på defem avstyrkande remissyttranden som är redovisade i utskottets betänkande. VI står nu alltså Inför ett nytt bllreglstersystem som,om det genomförs I alla delar, kommer att Innebära att beträffande huvuddelenav de registrerade fordonen kontrollbesUctnlngen skaU ske och trafikförsäkringspremieroch fordonsskatt betalas . Kontrollmärke skaU lämnasut först sedan man konstaterat att besiktnings-, försäkrings- och skattephktfuUgjorts, Kontrollmärket blh ett lätt avläsbart tecken på attförutsättningarna för att få bruka fordonet är uppfyUda märketavser. kan man naturUgtvis inte göra utfästelser I förväg omatt det här systemet kommer att vara absolut fullgott. Det bUr väl nödvändigtatt först skaffa sig erfarenheter. Jag vUl rikta uppmärksamhet på enomständighet, som kanske är ett slags svar på det hon sade om att man Inte kanräkna med hundraprocentig tiUförlltUghet och kontroU över bUarna, Det är justför att bl. a. underlätta Inkörningstiden och komma UU rätta med det som fruLindberg berörde som man för har tillsatt en särskildarbetsgrupp, bestående av representanter för staten och förtraflkförsäk-ringsbolagen. Gruppen är speciellt sysselsatt med att planeraövergången tUl det nya bUreglstersystemet, Dess uppgift är uppenbarligen attsöka nå så långt som det över huvud taget är möjligt med de nya tekniskaresurser som det nya bUreglstersystemet Innebär, Jag vill sedan Inte tolka utskottets skrivning så som fruLindberg gjorde, att vi skuUe vatit tveksamma - med hänsyn tUlremissyttrandenas innehåll var vi nog i utskottet helt övertygade om att viInte kunde göra något annat än att avstyrka blfaU till motionen. Jag beratt få yrka blfaU tUl utskottets hemställan. Rätt för makar att anta hustmns släktnamn, tn nt Överläggningen var härmed slutad. §22 Rätt för makar att anta hustruns släktnamn, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande nr 18 I anledning avmotion om rätt för makar att anta hustruns släktnamn, m. m. Hen MÖLLERI (fp): "Den flickan skall bära mittefternamn", står det i visan. Men genom lagutskottets betänkande torde detInte dröja länge Innan det Rätt för makar att anta hustmns släktnamn, m. m. ocksåkommer att kunna sjungas "Den pojken skaU bära mitt efternamn". Som motionär är det bara att glädjas häröver, tacka och taemot. Det är orimligt att som när två personer gifter sig båda får lov attanta mannens efternamn, eher kvinnan behåUa sitt flicknamn, men att de inte harsamma rätt att gemensamt besluta att I stäUet båda anta kvinnans efternamn -vUket kan vara mer särskUJande, Med rätta kräver utskottet nu att en översyn av namnlagenskall "påbötias ". De orden är uppenbart tUlsattamed speciell avsikt. De har adress tUl Kungl. Maj:t och även tUl patent- ochregistreringsverket, som visserligen i petita ansett, att namnlagen bör bhföremål för översyn under verkets planeringsperiod 1970/71-1975/76, men som isitt remissvar inte varit så angeläget att just I bötian av den perioden gripasig an med dessa frågor. Jag vih betona att utskottets enhälliga betänkande ochdet beslut som säkerUgen blir om innebär att man skaUgripa sig an med översynen . Att kommer att fastslå att namnlagen på denpunkt jag tagit upp nu är "i behov av en modernisering" och att uttalandenår "ter sig förlegade" är en vacker seger för den hnje som drivitsav Fredrika-Bremer-Förbundet, som just slagit fast: "Även om namnrättsfrå gan måhända ej tiUhör de områden där könsdiskrimineringen får de aUvarligaste verkningarna, är den emeUertid av så stor psykologisk och principiell betydelse för genomförandet av jämstäUdhet mellan könen att den Inte får negligeras. Förbundet vill därför livligt tUlstyrka att en revision av namnlagen sker ." Grundsynen I utskottsbetänkandet har också sin betydelseför hur man måste se på frågan om barnens efternamn. Jag ber att få yrka bifaU tUl lagutskottetshemställan I betänkandet 18 i anledning av motionen nr 659. HenWIKLUND i (fp): Motionären och utskottet är överens, ochnågot inlägg tUi redovisning av utskottets ståndpunkt skuUe därför I och försig kunna anses vara onödigt, så mycket mer som utskottet är dhekt angeläget pmatt översynen av namnlagen snart kommer till stånd. Bakgrunden dennaInställning är följande. Med anledning av motioner uttaladenamnmyndigheten, dvs, patent- och registreringsverket, att en allmän översyn av1963 års namnlag kunde behövas, detta på grund av vissaerfarenheter lagen då hade tUlämpats, När nu namnmyndigheten åter yttrar sig - medanledning av motion - formulerar sig myndigheten ungefär Ukadant,trots att erfarenheter hunnit samlas dessa anses IntetUlräckhga - som behovet av en översyn av namnlagen klart och tilloch med klarare än tidigare vitsordas. Det är därför som utskottet ansett sigböra uttala att översynen bör "påbötias ". Jag vill gärna, herr talman, tUlägga vad utskottet harantytt, nämligen att släktnamnet efterhand nog får minskad betydelse församhäUets behov av att kunna Identifiera medborgarna, eftersom personnummer nu allmänt genomförts och också alltaUmännare användes. Jag ber att få yrka blfaU till utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 23 Föredrogs lagutskottets betänkanden; Nr 19 I anledning av motion om översyn av bestämmelsernaom existensminimum Nr 20 i anledning av motion angående förfarandet viduppsägning av hyresgäst Nr 22 i anledning av motion angående bevakning av säljaresgaranti-utfästelser vid konkurs Utvidgning av socialförsäkringen och garanteradminimiinkomst Kammaren biföU vad utskottet I dessa betänkandenhemställt. § 24 Utvidgning av socialförsäkringen och garanteradminimiinkomst Föredrogs soclalförsäkringsutskottets betänkande nr 36 ianledning av motioner om utvidgning av socialförsäkringen och om garanteradminimiinkomst. 1) motionen1971:244 av i m, fl, (vpk), i vUken hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj;t begärde en utredning av förutsättningarna att införaen total (aUmän) socialförsäkring som täckte aUa former av inkomstbortfall, 2) motionen 1971:708av m. fl. (c), I vilken hemställts att hos Kungl, Maj;tbegärde en utredning om ett system med garanterad minimiinkomst samt omkonsekvenserna av ett sådant system för den framtida socialpoUtiken och debefintliga sociala förmånerna. 1) attmotionen 1971:244 Inte föranledde någon åtgärd, 2) attmotionen 1971:708 Inte föranledde någon åtgärd. A) av i (vpk), som ansett attutskottet under I bort hemställa, att med bifaU tlU motionen 1971:244 hos Kungl,Maj:t begärde en utredning av förutsättningarna att införa en aUmän socialförsäkring,som täckte aUa former av inkomstbortfaU, i enUghet med vad reservanten anfört, B) av herrar (fp), (c) och Mundebo (fp), fröken () samt (), som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, attriksdagen med bifall tUl motionen 1971:708 hos Kungl, Maj:t Utvidgning av socialförsäkringen och garanteradminimiinkomst begärde en utredning angående ett system med garanterad minimiinkomst I enlighet medvad reservanterna anfört. Vårt samhälle kan med viss rätt betraktas somett välfärdssamhäUe, Om detta är sannoUkt de allra flesta eniga. Lika eniga ärI varje fall alla progressiva krafter om att välfärden också har sina brister.Trots att vi har byggt upp ett omfattande trygghetssystem med bl, a,barnbidrag, folkpensioner, sjukförsäkring, studiebidrag, bostadsstöd m. m,hamnar många människor mer eUer mindre utanför detta trygghetssystem. Detfinns alltså luckor I vår välfärd. har i flera kvahficerade arbetenlyckats kartlägga och konkretisera dessa luckor i trygghetssystemet. a.levnadsnivåundersökningen klargör utredarna hur stora inkomstskillnaderna är.Av denna undersökning framgår att högre tjänstemän i privat och statlig tjänsthar disponibla inkomster efter skatt på i genomsnitt . Förbiträdespersonal, skogsarbetare, andra kroppsarbetare, fiskare och lantbrukaremed mindre gårdar låg genomsnittsinkomsten på ca . Dessainkomstuppgifter är visserhgen inte helt aktueUa, men Ingenting tyder på attrelationerna har förändrats förmån för de sämst stäUda. Vid en närmare analys över orsakerna tUl att stora grupperhar låga inkomster finner man att det är faktorer som den enskUde individenInte haft stora möjligheter att påverka. är det en hten del avbefolkningen som fått förmånen att ta samhäUets dyrbara utbildningsresurser Ianspråk. Många har låga inkomster därför att samhället genom en dåhgregionalpohtik Inte lyckats ge dem fuU sysselsättning. Av samma skäl tvingasmånga människor arbeta inom näringsgrenar med en svag lönsamhet. Den enskildamänniskan kan rimligtvis inte lastas för att hon Inte fått förutsättningar tUlhögre inkomster. Dessa stora inkomstskUlnader är ur centerpolitisk synpunkthelt oacceptabla. Men vi anser det Uka aUvarligt att viktiga delar av vårttrygghetssystem konserverar dessa standardskUlnader, Detta gäller bl, a,sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och ATP-systemet som ger en mycketdåhg trygghet för aUa låginkomsttagare. De människor som aUtså tvingats leva påen relatl-vt låg standardnivå under sin aktiva tid i produktionen bestraffasytterUgare med en dålig trygghet vid sjukdom, arbetslöshet och på ålderdomen, Idessa avseenden har därför Inte det nuvarande trygghetssystemet fyUt rimligaanspråk på rättvisa, JämUkhet och sohdaritet mot de sämst stäUda I samhäUet. Genom framför aUt den progressiva skatten har en utiämning- det skaU erkännas - mellan hög- och låginkomsttagare åstadkommits. Men genomen betydande övergång från dhekt skatt UU moms på Uvsmedel och andralivsnödvändiga varor drabbas även låginkomsttagarna förhåUandevis hårt. Denutjämning som skett via skattepolitiken och sociala Insatser kan Inte ansesvara tUlfredsstäUande sett ur jämlikhetssynpunkt. Av låginkomstutredningens arbete framgår också att de Igenomsnitt högsta sociala bidragen utbetalades tUl höginkomsttagare I socialgrupp1. Detta kan sannoUkt förklaras av två skäl. Det beror dels - som jag redan framhålUt- på att trygghetssystemet I stora delar bygger på Inkomstens storlek, dels påatt de "utbUdade" grupperna har bättre kännedom om de krångliga ochInvecklade regler som gäller för att tillgodogöra sig sociala rättigheter.Vissa undersökningar tyder på att stat och kommun tjänar 3-4 mUjarder på attvissa människor Inte är upplysta om sina rättigheter. Man kan dra den slutsatsenatt socialförsäkringssystemet är så uppbyggt att det inte aUtld kommer dem tUlgodo som bäst behöver denna hjälp. I vissa fall ger inte försäkringsformer och generellabidrag någon ekonomisk trygghet. I sådana svåra lägen tvingas den enskUde att sökas. Många människor avstår dock från detta stöd därför att devUl helt enkelt inte vända ut och in på sina personliga problem. Detbyråkratiska krånglet kring denna stödform är kostnadskrävande för samhälletoch deprimerande för den enskilda människan. Det bör erkännas att I självasocialhjälpen Ugger fortfarande - tyvärr - en nedsättande klasstämpel somdrabbar dessa olyckUga människor på ett tragiskt sätt, Beklagligtvis har vissakonservativa politiker ytterhgare förstärkt misstron tUl dennahjälpform och gett socialhjälpen helt felaktiga proportioner. Skattebetalarnahar bibringats uppfattningen att det är denna hjälp som är den främsta orsakentill det ökade skattetrycket. Detta är helt felaktigt. Socialhjälpen utgör Intemer än ca I procent av de samlade sociala kostnaderna. De kraftigastekostnadsökningarna kan noteras inom sjuk- och åldringsvården. Jag vUl bara kort konstatera att vårt nuvarande socialatrygghetssystem inte ger en tUlfredsstäUande trygghet åt de sämst stäUda IsamhäUet, VIhar heller Inte viaskattepohtiken lyckats åstadkomma en godtagbar utjämning till de sämst ställdasförmån.