prot · FU0979 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi motionärer hävdar därför att motiv finns för en uppräkning av beloppen både med hänsyn till kostnadsutvecklingen och med hänsyn tUl att den nominella inkomstnivån höjts för att ge också pensionärerna en möjlighet att behåUa mera av sin sidoinkomst. I andra motioner, som behandlas i det härutskottsbetänkandet, redovisas ytterligare en väg som kan medverka tUl attpensionärerna får behåUa något mera av sin sidoinkomst. a. i motionen 710föreslås att man skall sänka den procentuella avdragsfaktorn för den överskjutandeinkomsten. De kommunala bostadstUläggen utgör ett betydande tUlskotti pensionärernas ekonomi. Som jag framhåUit är det också nödvändigt för endel pensionärer att skaffa sig en sidoinkomst. Det är då viktigt att enreducering av beloppen inte sätter in alltför snart. 1 sammanhanget kan ocksåpåpekas att man har andra marginaleffekter genom att det Inkomstprövningsreglerna för kommunalt bostadstillägg m.m. till folkpension Inkomstprövningsreglema för kommunalt bostadstillägg m.m. till folkpension inträderen beskattning av sidoinkomsterna när man kommer över de prövningsfriabeloppen. Utskottet erinrar också om att "förra åretvid behandling såväl av frågan om inkomstprövning av kommunalt bostadstilläggsom vid behandling av folkpensionärernas beskattning uttalade att betydandemarginaleffekter i vissa inkomstlägen kan uppstå vid en samtidig reduktion avde inkomstprövade folkpensionsförmånerna och beskattning av sidoinkomster samtatt utgick från att Kungl. Maj:t hade sin uppmärksamhet riktad pådetta problem". Och utskottet fortsätter: "För egen del förutsätterutskottet att Kungl. Maj;t, om det visar sig möjligt, lägger fram förslag isyfte att motverka de påtalade effekterna av bidrags- och skattereglerna förfolkpensionärerna." Det är aUtså även från utskottets sida ettkonstaterande av att de påtalade förhållandena förefinnes. I en reservation tUl utskottets betänkande har vihemställt om en utredning angående inkomstprövningsreglema för kommunalabostadstUlägg i syfte att få tUl stånd en omprövning och höjning av de friabeloppen, som man också i sammanhanget kan pröva andra vägar för attnå syftet med de förslag som framförts i de motioner som ligger tUl grund förutskottets betänkande. Jag ber att få yrka bifall tiU denreservation som är fogad tUl socialförsäkringsutskottets betänkande nr 23. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrBJÖRCK i (m): Alla partier torde vara överens om attfolkpensionärernas situation bör förbättras på olika sätt, därför att de utgörvårt lands största låglönegrupp. Ett betydande problem för många pensionärer, som har någonform av sidoinkomst utöver folkpensionen, utgör det påtagliga marginella bortfaUetav ytterligare inkomster. Denna marginaleffekt beror både på skatten och påreduktionen av det kommunala bostadstiUägget. Den främsta orsaken tUl detmarginella bortfaUet i de påfaUande låga inkomstlägen som det här rör sig omutgör det kommunala bostadstilläggets reduktionsfaktor, som är 50 procent.DärtUl kommer kommunalskatten, som uppgår tUl , jämtestatsskatten på . beslutade om en tredjedelsavtrappning avextraavdraget då det gäller inkomster utöver dem som helt har befriats frånskatt. Detta innebär att själva skattebeloppet i givna inkomstlägen ijämförelse med tidigare minskas något. Däremot motverkas intemarginal-bortfaUet. Tvärtom skärps det ytterligare genomtredjedelsavtrappningen. 1 vissa situationer uppstår i praktiken enmarginalskatteeffekt på inte . En folkpensionär får alltsåav en inkomstförstärkning på behålla bara . Detta kan inte vara rimligt. En möjlighet att komma bortfrån detta i någon mån är att vi får en tredjedelsavtrappning i stället för den nuvarandehälftenavtrappningen av folkpensionärernas kommunala bostadstiUägg. Dettaskulle minska folkpensionärernas stora marginella inkomstbortfall vidsidoinkomstökningar. Vi har i vår nuvarande skattelagstiftning en spärregel när det gäller det totala skatteuttaget. har där ansettatt någon övre gräns helt enkelt måste sättas för skatteuttaget. Menfolkpensionärernas extrainkomster kan alltså i praktiken beskattas så högt genom den konstruktion vi har med kommunala bostadstiUägg. Denreservation som är fogad till utskottets betänkande tar upp denna problematikoch anvisar förslag till lösningar. Jag ber att få yrka bifaU tiU reservationen. Inkomstprövningsreglerna för kommunalt bostadstillägg m.m. till folkpension HerrFREDRIKSSON (s): Låt mig göra en kort sammanfattning avreglerna för kommunala bostadstUlägg. Tilläggen skall, där kommunen så har beslutat, utgå tillden som har folkpension i form av ålderspension, förtidspension elleränkepension samt tUl den som har hustrutiUägg till folkpensionen. SamtUga kommunerhär i landet har beslutat om bostadstillägg, men beloppen växlar mycketkraftigt; de kan variera från tiU . DettatUlägg utgår efter grunder som kommunerna själva bestämmer, och det har fåtttUl följd att vi har en mängd olika bestämmelser i detta sammanhang. Men ihuvudsak har kommunerna utformat grunderna för bostadstUlägget enligt trealternativ. I många landsortskommuner utgår tillägget med fixt belopp oberoendeav pensionärernas bostadskostnad, medan städerna och andra tätortskommunertUlämpar ett system som går ut på att tillägget i sin helhet är knutet tillbostadskostnaden eller ett system som utgör en kombination av dessa bådamöjligheter på så sätt att en del av bostadstUlägget utgår med ett fixt beloppoberoende av bostadskostnaden och en annan del motsvarar bostadskostnaden ellerdel därav. I t. ex. finns inte något maximibelopp fastställt, utan tilläggets storlek är beroende av debostadssociala förhållandena. De kommunala bostadstUläggen skall enligt lagen reducerasmed hänsyn tiU pensionstagarens sidoinkomst, dvs, andra inkomster änfolkpension. DärtiU räknas också pensionstillskott och andra liknande förmånermen däremot inte förmögenhet utöver visst belopp, BostadstUlägget skaU minskasmed hälften av sidoinkomst som överstiger för den som är gift det blir alltså för ett par makar tUlsammans och 2 000 kronorför annan person. Om förmögenheten för gift överstiger - det blUalltså för makarna tUlsammans och för annan person 50 000kronor, skaU sidoinkomsten ökas av överstigande belopp, I frågaom makar skaU sidoinkomsten för envar beräknas utgöra hälften av derassammanlagda sidoinkomst och värdet av förmögenheten beräknas utgöra hälften avderas sammanlagda förmögenhet. Låt mig efter att ha sagt detta erinra om attinkomstprövningsreglerna för kommunalt bostadstUlägg tUl folkpensionärer harändrats åtskilliga gånger tUl pensionärernas förmån sedan de första gångeninfördes . Nr 79 Den senaste ändringen trädde ikraft , då de avdragsfria Torsdaeen den beloppen faststäUdes tiU för ensamstående och tUl 3 000 Samtidigtändrades också avdragsregeln. -------------------- fastställde den till ett fast procenttal i stäUet för att som tidigare ha två Inkomstprovnings- oUka regler beroende på inkomsten. Därigenom blev avtrappningsregeln tillagg for bättre; avtrappningen minskades ide inkomstlägen som berättigar tiU Kurvan blev flackare och för pensionärernaförmånligare. tillagg m. m. till pjm- avdragsregeln verkar skullekunna belysas med många exempel. folkpension jg {qj- jjjg jjgf gj. nödvändigt, men låt mig nämna ett par. Om vi håUer oss tUl en ensamstående och bostadstUlägget är2 , får den personen ha en sidoinkomst av utan att detpåverkar bostadstillägget. Om inkomsten är blir bostadstUlägget , är inkomsten 4 000 blir bostadstillägget 1 000, och vid en inkomstav blir bostadstillägget för att helt försvinna omInkomsten uppgår tlU . Detta gäller aUtså för en ensamstående ombostadstiUägget är så lågt som . Jag skaU som sagt inte trötta med så många exempel,eftersom principen här är enkel och klar. Den innebär att avbostadstUlägget försvinner för varje tusenlapp med vilken sidoinkomsten överstigerdet avdragsfria beloppet. Således kan envar av kammarens ledamöter själv räknaut hur sidoinkomsten påverkar bostadstiUägget, beroende dels på sidoinkomstensstorlek, dels på bostadstilläggets storlek och konstruktion. Men jag kanske ändå får nämna en siffra tUl. OmbostadstUlägget är något som jag tror är ganska normalt inuläget i många kommuner, även om det är betydligt högre i ett stort antalkommuner får ett pensionärspar ha en sidoinkomst av innanbostadstUlägget är konsumerat. Med nuvarande basbelopp på och ettpensionstUlskott på av basbeloppet som utgår fr. o. m. iår så blU pensionen för ett gift par . Ett pensionärspar fårsåledes ha en inkomst på innan bostadstUlägget helt försvinner.Är bostadstiUägget högre får man också ha högre inkomster innan detsamma ärkonsumerat. menar motionärerna och reservanterna attinkomstprövningsreglerna är aUtför stränga; man vill införa Uberalare regler,och som motivering härför har både i och i Nässjöanfört att de nominella inkomsterna har ökat som prisökningar harhöjt pensionärernas levnadsomkostnader. Det var framför aUt i Morasom framhöll detta. Jag tycker med förlov sagt att det argumentet inte är såsärdeles slagkraftigt. För det första är ju folkpensionerna, som iMora mycket riktigt framhöll, värdebeständiga genom anknytningen tUlbasbeloppet allmänna försäkring, och för det andra har väl depensionärer som saknar sidoinkomster och som kanske inte heUer får några fåttvidkännas motsvarande prisökningar. Att det sedan blivit litet lättare förpensionärerna att tjäna pengar är väl inte heUer i och för sig något starktargument. viU jag inte alls förneka att det i vissa fall kanuppstå betydande 86 marginaleffekter, i varje fall när bostadstillägget ställs i relation tUl skattehöjningarvid stegrade sidoinkomster. Men de siffror jag anfört visar ändå attpensionärerna kan ha rätt hyggliga sidoinkomster innan bostadstUläggetförsvinner helt, om detta är av normal storlek. Sedan kan man ju också säga,att om bostadstUlägget är mycket lågt, som det säkerUgen är i många landsortskommuner,är det ju också mycket små belopp som försvinner. Jag tycker att reservanterna glömt enväsentlig sak i detta sammanhang. Det kommunala bostadstUlägget har kommit tiUav sociala skäl. Genom införandet av tUläggen avsåg man att bereda möjlighetför pensionärer utan sidoinkomster eller med små sidoinkomster att efterfrågaen hygglig bostad. Att , som i och hert i Nässjögör, försöka använda bostadstUläggen som ett slagträ i debatten för att så attsäga göra pensionärerna mera arbetsvUliga eller för att det skall bli lönandeför dem att arbeta, som det står i folkpartimotionen nr 710, tycker jag inte ärriktigt relevant. Jag viU gärna hålla med i om att detkan vara nödvändigt att förbättra pensionärernas situation. Vi gör det genomindextillägg och genom det pensionstiUskott som beslutat om. Men jagundrar ändå om man inte i detta sammanhang överdriver betydelsen både avavdragsreglerna för bostadstUläggen och av skatterna. Om en pensionär somkänner sig någorlunda frisk och stark får ett arbete som passar hans krafter,som han trivs med och som han anser att han kan klara, är jag övertygad om atthan tar arbetet utan att i alltför hög grad tänka på de ekonomiska effekterna.Jag tror att det finns andra skäl för att en pensionär skall ta ett arbete änjust denna sak. Sedan kan man också starkt ifrågasätta om det är riktigtatt i första hand åstadkomma lättnader för just de pensionärer som harförmögenhet eUer sidoinkomster. Det är väl ändå inte de som ligger mest UlatUl, om man nu inte tappar bort de sociala aspekter som egentligen var grundentUl att dessa bostadstUlägg kom tUl. Det måste väl vara ännu besvärligare förde pensionärer som inte har några sidoinkomster. Jag tror att om man ute Ikommunerna skulle försöka göra en prövning eller prioritering, skulle man nogkomma tiU den uppfattningen att det var minst lika viktigt att höjabostadstUläggen, särskilt där de är mycket låga, för de pensionärer som intehar sidoinkomster och därigenom söka förbättra deras ställning. Vi skaU nämligen komma ihåg att ett genomförande avreservanternas förslag är mycket kostnadskrävande. Man föreslår visserligenbara en utredning, men meningen är väl att utredningen skall utmynna i ettresultat enligt motionernas förslag. Huvudparten av dessa kostnader drabbarkommunerna. Jag är något förvånad över att detta förslag har förts fram av ochvunnit anslutning från de partier som i andra sammanhang varmt och energiskttalar om nödvändigheten av sparande. Man talar också aggressivt om hurkommunerna knäar under sina utgifter. Utskottsmajoriteten är inte övertygad om attden reform som har förslagits i de motioner som behandlas i dettautskottsbetänkande har större angelägenhetsgrad än andra reformer som samhälletinte har råd att effektuera. Vi har ju också fått en betydande förbättring, somjag nämnde, så sent som den . kommunaltbostadstillägg m. m. tiU folkpension kommunaltbostadstillägg m. m. tiU folkpension Vi skaU kanske inte föra någon skattedebatt här, men låtmig bara påminna om att den skattereform som har genomförts och som trädde ikraft iimebär att pensionärerna har fått en förmånligareStäUning . Bostadstilläggen är ju helt skattefria samt däröver ettbelopp av för ensamstående och för äkta makar.Därtill kommer ju också rätten till skatteavdrag på grund av svag skatteförmågaefter en glidande skala allteftersom inkomsterna stiger. Med hänsyn tUl att pensionärerna har fått betydandeförbättringar och med hänsyn tUl de överväganden eller jämförelser som man kangöra också med andra låginkomsttagare i samhället har utskottet kommit till denuppfattningen att det i dagens läge inte bör beslutas om någon utredning idetta sammanhang. Jag vill därför, herr talman, yrka bifaU tiUsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 23. HerrBJÖRCK i (m): Vi skall väl inte här dra upp en allmändebatt om folkpensionärernas situation, utan vad detta utskottsbetänkandehandlar om är inkomstprövningsregler för kommunalt bostadstUlägg m. m. Såvitt jag kunde förstå uttryckte vissttvivel på att de siffror som jag redovisade här var riktiga. Det är aUtidfarligt att trötta kammaren med siffror, men eftersom jag bara för mitt inlägg mot för , skaU jag ta riskenatt använda för att ge några siffror som visar vilkaorimliga effekter den nuvarande konstruktionen av vårt skattesystem kan få. Ett exempel; Om en ensamstående folkpensionär höjer sininkomst från t. ex. tiU , dvs. en inkomstökning medI , går bort i statlig och skatt och 600 kronorförsvinner i form av ett förlorat bostadstUlägg. Totalt försvinner alltså 1 128kronor av inkomstökningen. Med andra ord får folkpensionären, som jag sade imitt första inlägg, behålla bara av en inkomstförstärkning på 100kronor . Med det förslag som vi har fört fram från moderatasamlingspartiet i det här sammanhanget blU skatten på ökningen av inkomsternadensamma, men endast av bostadstUlägget kommer att räknas av.Således får folkpensionären enligt vårt förslag behåUa av sininkomstökning, vilket innebär, herr talman, nära fyra gånger så mycket som . Det är mot den bakgrunden som vi i reservationen har krävtbl, a, att Kungl. Maj:t skall låta utreda och föreslå en sänkning av detkommunala bostadstUläggets reduktionsfaktor tUl 33 1/. Jag vill, herr talman, understryka att den situation sområder för folkpensionärerna är en effekt av vårt orimliga skattesystem, och demånga förbättringar som vi gör för folkpensionärerna kommer i många faU attätas upp och försvinna om vi inte får en reform på detta område. var i sitt anförande inne på tanken attdet var bra om folkpensionärerna skaffade sig sidoinkomster. Vi vet att detfinns många folkpensionärer som viU fortsätta att arbeta efter uppnåddpensionsålder. Men då är det orimligt att de skall få behålla en så Uten del avde inkomstersom de kan uppnå i vissa fall aUtså per intjänad hundralapp. Hen i (fp): 'edriksson sade att bostadstUläggenvar tillkomna av sociala skäl. Det kan jag hålla med om. Jag kan tiUägga att deväl också är tiUkomna som en tillbyggnad på den vanliga folkpensionen. Det harvisat sig att man utöver folkpensionen också har behov av de kommunalabostadstUläggen. På den punkten är vi helt överens om motivet tiU att dekommunala bostadstilläggen har införts. Det är väl riktigt att det finns stora skillnader mellande bostadstiUägg som betalas i skilda kommuner. Vi har också sagt i motionenatt det är befogat att vidta åtgärder för att få tUl stånd en utjämning avskillnaderna i de kommunala bostadstiUäggen, men den frågan har inte utskottethaft att behandla i det här sammanhanget. säger att detta är en kostnadskrävandereform och att kostnaderna drabbar kommunerna. Det är faUet när det gäller dekommunala bostadstUläggen, men vad vi har menat och sagt i vår motion och ireservationen är att man skaU försöka eliminera några av de negativa effektersom de nuvarande reduceringsreglerna har. Otvivelaktigt har utvecklmgen avkostnaderna medverkat tUl att värdet av de bestämmelser som gäUer harurholkats. Det finns därför ett visst motiv för att nu göra en översyn. Det sades förut både av mig och av företog en ändring 1969. Den ändringen var inte stor: man höjde detinkomst-prövningsfria beloppet med för en ensamstående, från 1 700tUl . Vi hade redan då en motion om att man skulle gå litet högre.Därför har vi nu återkommit med det här yrkandet. Det finns aUtså skäl förbifall tiU reservationen. kommunaltbostadstiUägg m. m. tiU folkpension HerrFREDRIKSSON (s): Jag skall försöka att inte förlänga debattenså mycket. Jag kanske har litet längre mellan orden än i ,varför jag möjligen behöver litet för att få fram vad jag vill säga. började med att säga att vi här inte skulleföra någon skattedebatt, men hans replik gick ju ut på att skattereglerna varorimliga och att de var orsaken tiU att pensionärerna kom i ett sä besvärligtläge. Då är det väl skattereglerna som skall ändras och inte de regler som vi diskuterar! Låt mig, herr talman, erinra om att den här reformen hargenomförts efter omsorgsfuU prövning av pensionsförsäkringskommittén. Dennadiskuterade och prövade olika lösningar för att åstadkomma en avvägning meUan åena sidan intresset av att förvärvsarbete skulle bli lönsamt och å andra sidanangelägenheten av att kretsen av förmånsberättigade begränsades tUl de mestbehövande; här kom den sociala aspekten in i bUden. När vi i andra lagutskottet prövade denna fråga, bl, a.1969, fann vi att bestämmelserna var väl avvägda. Ändå har förflutit sedan de nya Nr 79 bestämmelserna infördes. Låt mig erinra om att ett Torsdagenden genomförande av motionens förslagskulle betyda mycket stora kost- nåder för kommunerna. När vi frånolika håll hör röster om att vi genom statliga ingripanden och beslut av måste sätta stopp för kommunernasskattehöjningar, tycker jag att det är ganska egendomligt att manlägger fram ett sådant förslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av hen i m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Morabegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 23 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 79 Avstår 3 Utskottets hemstäUan bifölls. § 7 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden Hen FÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Såsom tidigare meddelats anordnas ett bordläggningsplenummån . Därvid besvaras ett tiotal interpellationer. Även kl, 16,00 håUs bordläggningsplenum, Arbets plenum kl, 10.00 inleds med behandling av näringsutskottets betänkande angående Ritsem- och Kaitumprojekten. I övrigt upptas bl. a. organisations- och anslagsfrågor röran de försvaret, Arbetsplenum anordnas också . Efter frågestunden och ett par interpellationssvar behandlas då bl, a. frågan om stöd tUl jordbruket i norra . Vid fredagens arbetsplenum, som börjar , behandlas 90 betänkande angående granskningen avstatsrådsprotokollen. § 8Jämställdhet oavsett civilstånd inom folkpensioneringen betänkande nr 24 i anledning av motioner omjämställdhet oavsett civilstånd inom folkpensioneringen. i (vpk): Det finns från vår grupps sida ingenreservation eller något särskilt yttrande tiU detta utskottsbetänkande. Orsakenär inte att våra motioner blivit tillgodosedda, men att det finns en välviUigskrivning i betänkandet. Vi anser det ändå angeläget att i detta sammanhangframföra vår principieUa uppfattning om lika pensionsförmåner tUl mottagareoavsett civUstånd. Det måste anses helt otidsenligt att gifta pensionärer skaUsammanlagt få mindre pensioner än ogifta, som också kan sammanbo. Motiveringenskulle vara att det blir billigare för var och en i ett flerpersonershushållSamhushållningens kostnadssänkande faktor skulle möjligen vara hyreskostnaden,men det argumentet bortfaller i och med att rekommendation,att kommunerna skall betala de faktiska bostadskostnaderna för pensionärer,blir genomförd. När individuell beskattning och individuellt uttag avfolkpensionsavgiften införts, borde i konsekvens därmed också individuellaförmåner på pensionsområdet införas. Detta tycks nu vara åsikter som delas av alla partier. VivUl för vår del anföra två saker angående genomförandet av reformen. Vireagerar negativt på att man spelar ut olika grupper mot varandra och stäUersänkning av pensionsålder och standardsäkring av pensionerna mot det rättmätigakravet om incUviduella pensionsförmåner. Vi anser också att denna reform ärmycket angelägen och inte får skjutas långt med hänvisning tiU attresurser måste skapas. Vi får då uppleva en behandling i samma stU som gällerfrågan om pensionsålderns sänkning. Beslutet om reformen bör kunna fattas utanuppskov på oviss framtid. Om utskottets välvilliga skrivning skall ges en sådantolkning är en sak given, herr talman, nämligen att motionskravet ganska snartåterkommer. i (s): Jag vill bara säga helt kort att det ärsjälvfallet när det gäller samtliga försäkringssystem att de efter hand fårändras med hänsyn tUl vunna erfarenheter och med hänsyn till den utveckling somsker. När det gäller frågan om lika pensionsförmåner för gift och ogift harutskottet enhälligt anfört att det är en reform som bör genomföras. Men viskall också komma ihåg att det finns andra angelägna reformer inompensionssystemet, bl. a. sänkning av pensionsåldern. Pensionsålderskommitténhåller nu på att undersöka möjligheterna att sänka pensionsåldern, vilket vitycker är mycket viktigare än den föreslagna utjämningen mellan gifta ochogifta personer i pensionssystemet. Vi har kommit underfund med tidigare att det är nödvändigtatt göra ändringar med hänsyn tiU den äldre arbetskraften. Vi har fått gå inför partieUa reformer, som möjliggör en förtidspensionering . Vi känner inte till vilket resultatpensionsålderskommittén kommer att uppnå. Det är mycket möjligt att den intekan stanna vid gränsen 65 Jämställdhet oavsett civilstånd inom folkpensioneringen Ekonomisk gottgörelse tiU fm år utanatt man får ha en annan, nedåtglidande skala i större omfattning än . Och detkommer att kosta pengar. Bara den reform som föreslås i de oUka föreliggandemotionerna skulle innebära en kostnadsökning med . Reformenbör väl komma , men som sagt såsom utskottet enhälligt haransett finns det angelägnare reformer inom systemet. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 9 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 13 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition angående avtal om verksamheten vidvanföreanstalterna och Eugeniahemmet m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 10 Ekonomisk gottgörelse till Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 14 i anledning av motion om ekonomisk gottgörelse tUl . I motionen 1971:480 av herrGustavsson i m. fl. hade hemställts att i skrivelse tillKungl.