prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — Vad sedan angår den heder som bör visas jag att svenska staten har visat genom att lämna dessa pensionsförmåner. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tih dels utskottets hemställan. reservationenav i Agnas och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer kulturutskottets hemstäUan I betänkandetnr 27 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av Utbildningen av läkare och sjuksköterskor m. fl.vårdpersonal Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Punkterna 2 och 3 Kammaren blföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 19 Utbildningen av läkare och sjuksköterskor m. fl.vårdpersonal Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 24 i anledning av motioner angående utbUdningen av läkare ochsjuksköterskor m. fl. I detta betänkande behandladesmotionen 1971:373 av m. fl. (fp), vari med hänvisning UU vad somanförts i motionen 1971:355 - hemställts att i skrivelse tiU Kungl.Maj:t begärde att förslag framlades om ytterligare differentiering avvårdutbildningen, varvid förslagen om inrättande av en särskUdsocialpsykiatrisk hnje -vid de medicinska högskolorna beaktades liksomsjuksköterskornas vldareutblld-ningsmöjhgheter i syfte att överta vissaläkaruppgifter av i motionen 1971:3 55 exemphfierat slag samt motionen1971:86l av m. fl. (s). 1. skulle avslåmotionen 1971 ;861, 2. skuUe avslå motionen 1971:373. Reservation hade avgivits av herrar () ochJonsson i (fp), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl kännavad reservanterna i anledning av motionen 1971:373 anfört beträffande utredningav frågan om ytterUgare differentiering av vårdutbildningen. Utbildningen av läkare och sjuksköterskor m. fl.vårdpersonal HerrJONSSON i AUngsås (fp): Beträffande motionen 373, som rör behovet aven mera differentierad utbildning Inom vårdsektorn, är utskottets ledamöteröverens om att det behövs en översyn som kan leda förslag om åtgärder frånriksdagens sida. Men reservanterna och utskottsmajoriteten har ohkauppfattningar om hur man skall nå denna målsättning. Majoriteten föreslår att U68 skall stå för översynen, medan vi reservanter menar att U 68 dels är tyngdav många arbetsuppgifter, dels har ett mera långsiktigt och principieUtinriktat arbete. Det material man hittUls har sett från U 68 präglas av enmycket hög abstraktionsgrad och en Inriktning främst på de organisatoriskaprincipfrågorna. Man kan tillägga att de rapporter och promemorior som U 68hittills presterat är av mycket svårtillgänglig natur, och det gör det svårareför dem som inte deltar i utredningsarbetet att bilda sig en klar uppfattningom vilka banor U 68 :s tänkande egentUgen går 1. Det är därför vi menar att enså konkret utbildningsfråga som den motionen tar upp är en speclalfråga, somman inte kan förvänta ryms inom ramen för U 68:s arbete. VI menar också att det hgger utanför utredningsdirektivenom en mera ingående analys att utreda motionens förslag om bl. a. särskUdsocialpsykiatrisk Unje vid de medicinska högskolorna och en nypersonalkategori inom hälso- och sjukvården meUan läkare och sjuksköterskor.Ett sådant förslag är brådskande. Det bör möjligt föreläggas riksdagen.Det är därför vi anser att man bör utreda denna fråga genom en särskUd, förändamålet tillkaUad sakkunnig grupp. Att förslaget snabbt genomförs är viktigtinte minst med tanke på skoUiälsovården, där nu läkarbristen är mycketbesvärande, men också med tanke på hälsoundersökningar, rutinkontroller,vaccinationer etc, som vi menar att t. ex. vidareutbildade sjuksköterskor medfördel skuUe kunna få som sitt ansvarsområde. Då skulle också läkarnas Insatserkunna koncentreras på andra, för denna grupp mera vitala arbetsuppgifter. Jag anser att vi här som vår mening skuUe kunna geKungl. Maj:t detta tUl känna och uppdraga åt Kungl. MaJ:t att låta en särskUdutredningsgrupp stå för denna översyn. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tUlreservationen tiU utbildningsutskottets betänkande nr 24. 1detta anförande Instämde (). FruSUNDBERG (m): Det är riktigt att utskottsmajoriteten ochreservanterna har ohka värderingar när det gäller U 68 ;s arbete med de härfrågorna. Utskottsmajoriteten, som består av representanter för alla partierutom , anser nämligen att det vore olyckligt att föregripa dels detarbete som pågår Inom U 68, dels resultatet av den nya läkarutbildningen. Närriksdagen 1969 antog förslaget en ny studieordning vid de medicinskafakulteterna rörde det sig Inte enbart om en förändring av självastudieordningen. Frågor som också behandlades var dimensioneringen avläkarutbildningen och behörighetsvlUkoren för utövande av låkaryrket på olikastadier. Först ett par ord omdimensioneringen. HittUls har kapaciteten för läkarutbildningen mer änfördubblats , 1965 hade vi en läkare på 932 personer, 1980beräknas vi ha en läkare på 506 personer, och de av oss som behöver läkare år2000 kan räkna med att det då finns en läkare på 332 personer. Detta innebär i det närmaste en tredubbhng avläkartätheten . Man skuUe alltså kunna ställa sig frågan omdet verkligen finns plats för ytterhgare en kategori medicinsk personal. Men diskussionen om läkarutbildningen - ja utbildningen avall medicinsk personal förs också från nya utgångspunkter och berör Inteenbart kvantitativa problem. Inte minst ökade krav på hälsovård ochförebyggande sjukvård hksom graden av speclahsering för olika personalkategoriermedför att utbUdningen ständigt måste förändras för att motsvara de nya kravsom ställs. Därvidlag delar vi reservanternas uppfattning. U 68 har speciellt uppmärksammat den eftergymnasialautbildningsorganisationen inom vårdområdet. tUlkaUade U 68 enexpertgrupp med uppgift att se över utbUdnlngssektorn för vårdområdet. Avdirektiven framgick att den gruppen särskUt skuUe se över om de nuvarandeutblldningsUnjerna är ändamålsenliga för de yrkesfunktioner som de är avseddaför. Därtill skulle man undersöka om behov finns av helt nya utbildningslinjer,dvs. just de krav som framförs I folkpartlmo-tlonen. Expertgruppen har avlämnatresultatet av sin utredning tih U 68 och föreslår att arbetet skall fortsättamed en översyn av InnehåUet I vissa medellånga utbildningslinjer med Inriktningpå vård och dessutom vilket beteende- och samhällsvetenskapligt Innehåll somkan behöva tUlföras utblldningsUnjerna. När reservanterna nu anför att detta utredningsarbete Intetäcker yrkandena I folkpartimotionen delas den åsikten inte av utskottet iövrigt. U 68 :s arbete är visserligen i stort långsiktigt och ptinclpieUt, menjust vårdområdet utgör ett av de områden U 68 speclalutreder med avsikt attframlägga konkreta förslag. Frågan om en meUankategorl meUan sjuksköterskor ochläkare samt frågan om vidareutbUdningen av sjuksköterskor för fullgörande avmer kvalificerade uppgifter ligger i linje med det utredningsuppdrag U 68 tagitpå sig. Detsamma gäller konkreta förslag om inrättandet av ensocialpsykiatrisk hnje vid de medicinska högskolorna, eftersom detta förslagkan inrymmas i utredningsuppdraget att undersöka -vilket beteende- ochsamhällsvetenskapUgt innehåll som kan behöva ges vårdutbildning av ohka slag. Jag skaU be att få yrka blfaU tillutbildningsutskottets hemställan i dess betänkande nr 24. Utbildningen av läkare och sjuksköterskor m. fl.värdpersonal HerrHAMRIN (fp); Det är inte första gången som vi I kammaren talarhälso- och sjukvård. Jag vet inte hur vi gjort det 1 ohkasammanhang; det har skett bl. a. i samband med behandhngen av en partimotionfrån om en utredning av målsättningen för hälso-och sjukvården och för inte så många dagar sedan - i samband med interpellationer om bristsituationenInom hälso- och sjukvården. Utbildningen av läkare och sjuksköterskor m. fi.vårdpersonal För varje gång vi diskuterar dessa problem bhr jag mer ochmer fundersam. Ärendet har den här gången hamnat hos utbildningsutskottet. Isitt betänkande nr 24 börjar utskottet tala om UKÄ:s Insatser påutbildningsområdet när det gäUer läkare, man talar om läkartiänstutred-nlngenoch om en arbetsgrupp inom UKÄ och kommer plötsligt fram UU U 68 och dessInsatser då det gäUer dessa frågor. Jag börjar bh mer och mer fundersam om detta verkhgen ärden rimhga och riktiga vägen för att få en sammanfattande målsättning förutbildningen av de ohka personalkategorier som vi behöver för att klara hälso-och sjukvården här I landet. Jag hörde att bl. a. nämnde, att U 68 hållerpå med en bedömning av den samlade hälso- och sjukvården samt den förebyggandevården. Man kan tillägga, vUket jag har gjort i olika sammanhang, att vi måsteintegrera denna vård med socialvården. Låt mig fråga: Hur skah U 68 kunna lösa detta problem? Jaghar fått den uppfattningen att U 68 har ganska mycket att syssla med och haråtskilliga bekymmer; det verkar nästan som om U 68 har tagit sig vatten överhuvudet. Plötshgt skall man då tänka sig att U 68 i aUt sitt arbete också skalllösa frågan om målsättningen för hälso- och sjukvården här I landet. kommer jag det vet jag, herr talman htet vid sidanom vad motionärerna har yrkat. Jag gör det med anledning av utskottetsskrivning och det inlägg som utskottsmajoritetens talesman har gjort. Uskottethar nämhgen vidgat detta problem. Motionen är i och för sig begränsad, och mankan mycket väl tänka sig att acceptera en snabbutredning för att lösa de akutaproblemen. Men på grund av betänkandets utformning ställer jag åter frågan: Hurskall U 68 kunna lösa problemet beträffande en framtida målsättning för vårhälso- och sjukvård här i landet? Jag fick det genmälet, när vi diskuterade detta ämnesenast och jag frågade varför man inte kunde tänka sig en parlamentariskutredning om hälso- och sjukvårdens målsättning att kommer att få taställning tiU detta i samband med behandhngen av utbildningsplanen för ohkaläkarkategorier. Visst har tagit sitt ansvar genom denutbildningsreform som vi genomförde 1969. Jag vet inte hur många som var på det klara med attutbUdnlngsrefor-men 1969 var ett ställningstagande i de stora och svåra frågorsom rör den framtida målsättningen för vår hälso- och sjukvård. Men det ärmöjligt att det var en allmän uppfattning. Jag var då inte själv närvarande Iriksdagen - av lättförklarliga skäl och har Inte något ansvar för beslutet.Men nog skulle jag ha frågat, om vi pohtiker därigenom hade tagit ansvar föratt det sker en samlad bedömning av hälso- och sjukvården här i landet. På s. 2 i utskottets betänkande står det: "Den planför fördelningen av de ökande läkarresurserna som har upprättats i anslutningtiU läkarutblld-ningsreformen innebär en prioritering av bl. a. psykiatri ochlångtidsvård." Jag har sagt tidigare att det är bra att dessa båda grenarprioriteras, men den planen måste ändå bh rullande och det måste komma nyaprioriteringar, som tränger sig på från ohka håll och kanter. frågan: Äravsikten att U 68 skaU göra den prioriteringen och i sitt betänkande komma framtUl en målsättning för vår framtida hälso- och sjukvård? Beträffande de mera kortsiktiga och mera lättbedömbarafrågor som motionen tar upp har jag Inga betänkhgheter mot att yrka blfaU tUlreservationen. Varken det beslut som fattade 1969om den ändrade studieordningen vid de medicinska fakulteterna eUer utredningsuppdragettUl U 68 medför på något sätt ett definitivt eller ens ett försök tUlstäUningstagande angående utformningen av den framtida hälso- och sjukvården ivårt land. För att begränsa mig till U 68 vill jag påpeka, att utredningensysslar enbart med den postgymnasiala utbildningen. Inom detta utredningsuppdraghar man specialiserat sig på två fält, och vårdområdet är ett av dessa. Manskall alltså undersöka utbildningsförhållandena och frågan i vad månutbildningen är adekvat i förhåUande de krav som samhället ställer. Om jaggör det tUlägget, är det möjUgt att tycker att detta fordrar har ett klart program för utbyggnaden av hela vår framtida hälso- ochsjukvård. Det har vi inte, men givetvis är det möjligt för och förvem som helst av oss att yrka på en parlamentarisk utredning som skahfastställa detta mål, U 68 arbetar -det vill jag än en gång säga uteslutandemed utbUdning, Men, herr talman, de frågor som utbildningsutskottet har attdryfta i det här betänkandet är ju utbildningsfrågor, framförda i en motion avfolkpartiet med konkreta krav på utbildningssidan, I den motionen stäUs ingaförslag om en framtida utredning om målsättningen för hälso- och sjukvården.Det har ahtså inte legat inom utskottets uppgift att ta ställning till defrågorna; hade sådana frågor väckts, hade de inte heUer kommit tillutbildningsutskottet utan de skulle ha behandlats i annat utskott. Utskottets ställningstagande får således bedömas motbakgrund av att majoriteten anser att utbildningsfrågorna dryftas i U 68 ochbUr föremål för den utredning som motionärerna begärt. Jag vill nog också gämaatt vi i debatten håller oss till utskottsbetänkandet, och därför är det Intemöjligt att här lägga några ytterhgare synpunkter på hälso- och sjukvårdensframtida utbyggnad i vårt land. Utbildningen av läkare och sjuksköterskor m. fi.vårdpersonal HerrHAMRIN (fp): Varför jag vidgade debatten sammanhänger med attutskottsbetänkandet är så skrivet att man får den uppfattningen att det härinte bara gäller utbUdningsfrågor utan att U 68 också har att klaramålsättningen. När säger att U 68 bara sysslar med de kravbeträffande personal och utbildning som samhället har rätt att ställa, såfrågar jag mig, på vilket sätt samhället formar sina krav till U 68, Om maninte har någon målsättning, kan man inte ställa några krav på utbildningtiUU68, Jag är, herr talman, väl medveten om att vi kommit vidsidan om det enkla problem som motionen och reservationen berör och som jag i Undervisning av invandrare m. m. dagens läge tycker det vore vettigt och klokt att lösa.Men jag tar upp saken därför att hela utskottsbetänkandet andas en tro på att U68 I det här fallet skaU klara målsättningen för vår hälso- och sjukvård. Dettror jag inte att U 68 mäktar göra. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 24 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Ahngsås begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat; § 20 Föredrogs utbildningsutskottets betänkanden: Nr 25 I anledning av motion angående lärarberhörlghet försocionomer Nr 26 I anledning av motioner angående utbildning avsjukgymnaster och arbetsterapeuter Nr 27 I anledning av motion angående statsbidraget tilllanthushållsskolor Kammaren biföll vad utskottet I dessa betänkandenhemställt. § 21 Undervisning av invandrare m, m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 28 I anledning av motioner angående undervisning av Invandrare m. m. HenSTRÖMBERG (fp); Motionerna har sökt greppa om hela utbUdnlngssltuatlo-nen förInvandrarna, och de har varit på remiss hos SÖ, ochstatens . Alla har I stort sett anslutit sig till innehållet imotionerna. lade invandrarutredningen fram sittförsta betänkande, som handlar om Invandrarnas utbildningssituation.Utredningen har på de första sidorna 1 detta betänkande gjort en sammanfattningav sina förslag. En sammanfattning finns också på de första sidorna Ifolkpartiets partimotion. Överensstämmelsen meUan dessa två aktstycken ärnästan fullständig. Detta för att vi skall få en mergenomtänkt och aktivare utbildningspolitik för Invandrargrupperna. I detta läge, när I sinutbUdnlngsanalys har hamnat pä samma ståndpunkter som I sinpartimotion, avstyrker utbildningsutskottet motioner. Utskottet hänvisartill Kungl. Maj:t, andra utredningar och pågående försök. Utbildningssituationen för stora Invandrargrupper är i dagInte tUlfredsstäUande, I vissa områden är den högst otUlfredsstäUande.Riksdagen hade nu möjligheter att ganska enkelt rätta UU en del oformUgheter,men den chansen tar man Inte. Det skulle, herr talman, vara frestande att punkt förpunkt gå Igenom betänkandet, men Jag skaU Inskränka mig till att diskutera ettpar delområden. har krävt en översyn avstatsbldragsbestämmelserna I fråga om undervisning av invandrarbarn I förskolaoch grundskola, invandrarutredningen har också sagt attstatsbldragsbestämmelserna bör ses över. Arbetsgruppen för finskaInvandrarfrågor I har i ett särskilt utlåtande till utredningen krävt ändraderegler för statsbidragen. vill ha en översyn avbestämmelserna. Hur har utskottet tacklat dessa frågor? Jo, I fråga omstatsbidrag UU undervisning i förskolan hänvisar man barnstugeutredningen.Pågående verksamhet, t. ex. I , har visat att språkundervisning Iförskolan har starkt positiva verkningar för berörda barn. Barnen får betydligtmindre. Inga svårigheter på lågstadiet. Varför kan man Inte redan nusatsa på att hjälpa Invandrarbarnen en bättre skolstart? Vad som behövs ären enkel teknisk ändring I statsbldragsbestämmelserna. Det kan inte varasvårt. SÖ har redan beviyat några kommuner dispens. borde ha gåttpå motionens förslag för att klara den här frågan. Inblandningen av bamstugeutrednlngenleder bara till ett resultat: fördröjning. får de barn som behöverhjälp vänta. Härtill kommer att en ändring avstatsbldragsbestämmelserna trollgen ej förorsakar någon merkostnad. Det blirbara en överföring av utgifter från lågstadium tUl förskolan. I fråga om ger utskottet en känga åtkommunerna. Dessa sägs ej ha utnyttiat de tUlgängUga resurserna. Varför harInte kommunerna gjort det? Jo, statsbldragsbestämmelserna är oformliga ochavpassade för den vanliga stödundervisningen. De är otymphga, olämpliga ochsvåra att använda. De är Inte avpassade efter den situation som råder ute Ikommunerna vad avser Invandrarbarnen. Därför kan bestämmelserna Inte alltidanvändas. Utskottet borde aUtså Inte ha kritiserat kommunerna Undervisning av invandrare m. m. Undervisning av invandrare m. m. utan istället sökt ändra bestämmelserna så att det funnits möjligheteratt få tillstånd en bättre undervisning. stoppas angelägna behov av byråkratisktkrångel. Utskottet säger att den diskussion Inom departementet somnu förs om statsbidragssystemet även skall gäUa frågan om reglerna för stödundervisningen.Det är ett högst egendomligt påstående. 1 tidskriften ochnämnder nr 18 1971 står det, att avsikten Inte är att diskutera detaljer isystemet, utan att diskutera och redovisa principieUa inställningar tillstatsbidragssystemets funktion. Den diskussionen behövs. Men den handlar Inteom stödundervisningen, utan den handlar om kommunernas inflytande, ommöjligheterna tlU rationaliseringar. Utskottet anför vidare I sin diskussion omstatsbidragsbestämmelserna, att skolstyrelsen I lyckats särskilt väl.Ja, visst har lyckats väl, men det är inget bevis för de teser somutskottet driver om statsbldragsbestämmelsernas funktion, utan snarare tvärtom.Hade utskottet försökt att grundhgt analysera statsbldragsbestämmelsernaskulle man ha funnit att tack vare storleken av verksamheten I har detvarit möjligt att finna vissa tekniska lösningar. I mindre kommuner går detInte. Statsbldragsbestämmelserna är oformliga. VI borde fått en ändring . Dåhade vi hjälpt invandrarbarnen. Vetskapen om att våra statsbidragsbestämmelserär hopplöst föråldrade och förankrade i byråkratiskt krångel behöver ju intehindra att man snabbt söker förbättra dem. Vi vet att en mycket Uten grupp av Invandrarbarnen gårtill gymnasiala skolor. VI riskerar att på hamna I en situation därvissa grupper I vårt samhälle ej fått del av utbUdnlngsmöjUgheterna. Myckethtet har gjorts för att underlätta för Invandrarungdomen att få tillgång tillgymnasiala studier. I fackskolor och gymnasium har man per 30-talet elever,dvs. mer än I genomsnitt en avdelning, tlU stödundervisning. Dåskall Inte bara Invandrarungdomarna få del av denna halva veckotimme utan ocksåalla andra som behöver hjälp av ohka slag. Skall invandrarbarnen kunna klarastudier i gymnasiala skolor behöver de en effektiv hjälp med svenska språket. De försök som bedrivs i och också I Västeråsär bra. Men det räcker inte med försök. Bristerna på detta område är så stora,allvarliga och iögonfallande att åtgärder borde sättas In. Problemetär känt hos SÖ. Skall vi nu göra försök får vi en helgeneration invandrarbarn som går miste om gymnasial undervisning. Redan nuborde SÖ kunna lägga fram förslag. borde för sin del begära sådanaförslag. Av vad jag sagt och som endast gäUer ett par delområden- framgår att enligt mm uppfattning har utbildningsutskottet nu försuttitmöjligheten att förbättra utbildningssituationen för Invandrarna. Man har gömtsig bakom utredningar, departementspromemorior och otiUräckliga analyser avrådande situation. ruUar utredningarna vidare, fårIgenom sitt betänkande, men invandrarnas situation förblir oförändrad.Invandrarna är med och skapar det svenska välståndet. Invandrarna borde ocksåfå del av detta välstånd även när välstånd är detsamma som utbildning. HerrLARSSON I (c): Jag vill gärna Uksom starktunderstryka behovet av åtgärder för att kunna möta de problem som en starkinvandring medför. Vidare vill jag här poängtera att utskottet har beaktatdetta I flera av de detahfrågor som ifrågavarande motioner upptar. HerrStrömberg konstaterade också att vi hade ägnat mycket stort Intresse och mycketstort utrymme åt att penetrera problemen. Det erinrades om att det var enpartimotion. VI har Inte bagatelUserat denna partimotion. Tvärtom har ettenhälligt utskott kunnat konstatera att här planeras åtgärder som kommer att fåganska stor effekt när de väl bhr vidtagna. menade att vi har nonchalerat en del sakergenom att hänvisa tUl sittande utredningar. Det kan jag inte heUer hålla medom. VI har tvärtom skickat motionerna på remiss tiU betydande remissinstanserför att få veta vad de har för uppfattning. Beträffande exempelvis förskolan,som nämnde, anser vi att det är aUdeles nödvändigt att vid dessunder-visning ta hänsyn tiU Invandrarproblemen. Vi är medvetna om att det ärmycket bra att få UU stånd en tidig social anpassning och att man kanske pådetta sätt kan undvika att utlännings-hat uppstår hos svenskarna. Kanske manockså kan undvika de tendenser tiU mobbing som förekommer. Inom parentes skuhejag vUja säga att mobblngen är ett problem Inte bara i detta sammanhang utanäven i andra varför vi kraftigt måste Ingripa för att få rätsida på detproblemet I skolsituationen I övrigt. Utskottet har vidare, , hänvisat , men det skall inte vara så ledsen över,ty den är snart färdig. Jag tror också att det är både vanligt och riktigt tar ställning I en fråga, om det finns en utredning som behandlarsamma problem och särskilt om den snart är färdig. Det har också framförts kritik för att statsbidraget ärotillräckligt. Ja, inte heUer det är ju någon nyhet. har sedan längeuttalat att vi bör ha ett nytt system för statsbidraget UU skolorna, och ettsådant är ju också på väg. Utredningen på den punkten är faktiskt färdig ochhåUer på att remissbehandlas; skall yttra sigom denna fråga. Det är möjligt att vi kan komma fram tlU ett smidigaresystem även när det gäller denna detah. Med anledning av vad sade om den kritik somutskottet riktat mot kommunerna för att de Inte hade utnyttjat anslaget villjag säga, att det nog kan finnas skäl för denna. Också Invandrarutredningenhar ju framhålUt detta.