prot · FU09103 · 1971-12-31 00:00:00 — Men man bör försöka skapaförutsättningar för att de inte bUr mer omfattande än som är nödvändigt. I denmån experiment skaU företas med djur bör dessa göras på ett sådant sätt attonödigt plågsamma försök förebygges. Jag viUe med min motion ge ett bidrag tUlskapandet av en djurens rätt. Rennäringslag, m. m. Hen i Skegrie (c); Jag har ingen anledning att yrka annat änbifall tiU utskottets hemställan i denna fråga. Motionären och vi är fuUtöverens om att djurförsök är beklagUga, men så länge de hite kan undvaras måstevi se till att djuren behandlas på ett så skonsamt sätt som möjhgt. Därom är vitydhgen också fullt överens. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. §8 Rennäringslag, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 37 i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1971:51 med förslag tiU rennäringslag, m. m.,jämte motioner. Genom en dagtecknad proposition, nr51, hade Rennäringslag, m. m. , under åberopande av utdrag ur statsrådsprotokollet över jordbruksärendenför den II och samt av lagrådets protokollden , förslagit rUcsdagen dels att antaga vid propositionenfogade förslag till 2) lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), dels att 7. besluta attlappväsendet vid länsstyrelserna skulle upphöra den 1 juh 1971 och att vidsamma tidpunkt rennäringsdelegationer inrättades vid vissa lantbruksnämnder ienhghet med vad i propositionen förordats, 8. godkänna ipropositionen förordade rikthnjerna för en omorganisation av rennäringen ochdess administration, 9. bemyndigaKungl. Maj:t att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt sombehövdes för att genomföra omorganisationen av rennäringen, 10. godkänna vad i propositionenföreslagits rörande statens medverkan och ekonomiska stöd tUl rennäringensrationalisering, 11. godkänna de i propositionenföreslagna rikthnjerna för forsknings-och försöksverksamheten på rennäringensområde, 12. godkänna de rikthnjer förorganisationen av samefonden som förordats i propositionen, 13. godkänna det förslag i fråga omArjeplogs skolbord som lagts fram i propositionen, 1. medge att /72 statUg kreditgaranti fick lämnas för lån tUl rennäringensrationaUsering med , 2. tUlRådgivningsverksamhet för rennäringens främjande för /72 undernionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 3. tillKompensation för bensinskatt tUl rennäringen för /72 undernionde huvudtiteln anvisa ett anslag av att avräknas motautomobUskattemedlen. Beträffandepropositionens huvudsakUga innehåU anfördes föhande: "I propositionenföreslås ohka åtgärder för att främja renskötseln, som utövas av i huvudsakomkring 700 samefamiljer inom ett fyrtiotal lappbyar. renbeteslagföreslås ersatt med en ny rennäringslag. Lappbyarna omorganiseras tUl samebyarmed huvudsaklig uppgift att driva renskötseln. Denna organisation bygger påprincipen om samverkan mellan medlemmarna i byn såsom inom ekonomiskaföreningar. Samerna skaU själva få bestämma om sina angelägenheter på bystämmaoch genom stadgar för byn. InnehåUet i samernas renskötselrätt bhr enhgtlagförslaget samma som lag. Det nuvarande lappväsendet, som är enstathg administration för rennäringen, upphör. I stället inrättas vid var ochen av lantbruksnämnderna i , och enrennäringsdelegation. Lantbruksstyrelsen skaU fortsätta att vara centralrennäringsmyndighet. TUl styrelsen skaU knytas en rådgivande nämnd. Ihuvudsakhg överensstämmelse med vad som f. n. gäUer skall Kungl. Maj:t kunnaförordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde. I fråga omersättning för skada eller olägenhet av upphävan- det skaUexpropriationslagens regler om värdering och om domstolsförfarande gäUa.Ersättningen, vilken nu tiUfaUer lappfonden, skaU i princip fördelas likamellan vederbörande sameby och fonden, som skaU kallas samefonden. Denna fondskaU få en särskild styrelse. Styrelsen skaU bestämma om fondmedlensanvändning. Stöd i form av statUg lånegaranti samt bidrag skall lämnastiU rennäringens rationaUsering, Renskötande samer som inte får tUlräckligsysselsättning inom renskötseln skall beredas annan sysselsättning inomrenskötselområdet." 1 samband med propositionen hade utskottet behandlat A. i anledning av propositionen väckta motioner 1971:1279 av i m, fl., varihemställts att 71 § rennäringslagen fick det tUlägget att utöverlantbruksnämnd och markägare även jakträttsinnehavare fick rätt att påfordralänsstyrelsens prövning, att 93 § rennäringslagen ändrades så tUl vida att hund somlät sig uppkopplas inte fick dödas, att dödandet av hund som ofredat renar skuUeanmälas till poUsmyndighet, 1971:1367 av iVikmanshyttan m. fl,, vari hemställts att beslutade 1. att antagaförslaget tUl rennäringslag med av motionärerna föreslagen ändrad lydelse av§§ 3, 4, 9, 16, 24, 26, 28, 32, 38, 70, 71, 72, 93 och 96 a i lagförslaget, 2. att i skrivelsetiU Kungl. Maj:t som sin mening uttala: att bestämmelserna i 30 § rennäringslagen skulle avsejämväl kaUiugg-ning, hyggesbränning och växtbekämpning av stöne omfattning, att rennäringens samthga representanter ilantbruksnämndens rennäringsdelegation skulle utses av Kungl. att rennäringens representanter i lantbruksstyrelsensrennämnd skulle äga påfordra sammanträde med nämnden, samt att rotvärdeersättning i samband med att samer inteutnyttjade sin rätt till byggnadsvirke in natura skuUe bestridas avdomänverket, c) att under huvudtitel tiUSamefonden för /72 bevilja ett reservationsanslag av , d) atti skrivelse tiU Kungl. att beloppet till allmänna sameändamål ur Samefondenuppräknades tUl , om utredning och förslag beträffande ansvar och skadeståndvid skada på ren i samband med skogsawerkning i enlighet med vad som anförts imotionen, 1971:1368 avherr HäU m. Rennäringslag, m m. 1971:1370 av m.fl., vari hemstäUts attriksdagen skuUe besluta a) att följande ändringar företogs i förslaget tlUrennäringslag: Rennäringslag, m. m. dels att föhande sats i föreslagen lydelse av 9 § skulleutgå: "Sameby får ej driva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel", dels att 38 § punkt 10 skuUe erhålla följande lydelse:"10. de ytterligare föreskrifter som behövs", dels attandra och tredje styckena i 72 § skuUe utgå, 1) att hos Kungl. Mäj:t hemstäUa omden omredigering av 59 §, som föranleddes av ett bifaU tiU i motionenföreslagen annan lydelse av 9 och 38 §§, 2) att uttala sig för att berördsameby skulle erhålla lägst av inkomsterna från fiskeupplåtelser, d) att ratlonaliseringsbidrag vid en samlad upprustning avrennäringen i enlighet med lantbruksstyrelsens förslag faststäUdes tUl en bidragsnivå på , e) att i fråga om stadgandena rörande renskötselrättensupphörande (26 §) ge Kungl Maj:t tiU känna att vad i motionen anförts om att såsom skäl tiU renskötselrättens upphävande även skulle kunna åberopas vad som kunde anses vara ändamål av väsentlig betydelse från allmän synpunkt måste ges en mycket snäv tUlämpning, f) att uttala sig för att samefonden ställdes underförvaltning av en helt samisk styrelse utsedd av landsmötet. B. vid början väckta motioner 3) 1971:507 av hen Stridsman m. fl.,vari hemstäUts att i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhåUa omöversyn av jaktstadgan, syftande tiU att ge samerna möjUghet att, då fara förrovdjursangrepp förelåg, förfölja och döda rovdjur, a) 1971:990 av m. fl, b) 1971:1033 av i Agnasm. c) 1971:1034 avherr i Agnas m. fl, 1971:1048 av herrTakman m. fl 1. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1369, 2. att ianledning av propositionen 1971:51 och motionen 1971:1367, såvitt avsåg områdenanvisade tUl lapparnas uteslutande begagnade, a. skulle antaga 3 § i det tiU propositionen fogadeförslaget till rennäringslag, - med förklaring att övergångsbestämmelserna iförslaget till rennäringslag inte kunnat oförändrade antagas - för sin del skulle antaga bestämmelserna med av utskottet föreslagen lydelse, 3. att med förklaring att 4 § i förslaget tUlrennäringslag inte kunnat oförändrad antagas i anledning av motionen 1971:1367, såvitt nu var i fråga, för sin del skuUe antaga av utskottet föreslagen lydelse av nämnda paragraf, innebärande att aU renbetesmark kunde bli föremålför en förlängning av betestiden, 3. att riksdagenmed avslag på motionerna 1971:1367 och 1971:1370, båda såvitt avsåg samebysekonomiska verksamhet, skulle antaga 9, 16, 38 och 59 §§ i förslaget tillrennäringslag, 4. att riksdagenmed avslag på motionen 1971:1367, såvitt avsåg faststäUande av flyttningsvägssträckning, skuUe antaga 24 § i förslaget tiU rennäringslag, - med förklaring att 26 § i förslaget tillrennäringslag inte kunnat oförändrad antagas i anledning av motionen 1971:1367, såvitt nu var i fråga, för sin del skuUe antaga av utskottet föreslagen lydelse av nämnda paragraf, innebärande att upphävande av renskötselrätten borde få ske endast för ändamål som kunde tillgodoses genom expropriation, b, lämnade motionen 1971:1370, såvitt avsåg tillämpningenav 26 §, utan åtgärd, 5. att riksdagenmed avslag på motionen 1971:1367, såvitt avsåg ersättning i anledning avupphävande av renskötselrätt, skulle antaga 28 § i förslaget tiU rennäringslag, 6. att riksdagenmed avslag på motionen 1971:1367, såvitt avsåg upplåtelse av nyttjanderätt,skulle antaga 32 § i förslaget tUl rennäringslag, 7. att riksdagenmed avslag på motionen 1971:1367, såvitt avsåg åtgärder mot s. k. främmanderenar, skulle antaga 70 § i förslaget till rennäringslag, 10. att riksdagenmed avslag på motionerna 1971:1279 och 1971:1367, båda såvitt avsåg strövrenar,skulle antaga 71 § i förslaget till rennäringslag, 11. att riksdagenmed avslag på motionerna 1971:1367 och 1971:1370, båda såvitt avsåg förordnandeav syssloman, skuUe antaga 72 § i förslaget tUl rennäringslag, 12. att riksdagenmed avslag på motionen 1971:1367, såvitt avsåg skyldighet att underrättahundägare om flyttning av renar, skulle antaga 93 § första stycket i förslagettUl rennäringslag, 13. att ianledning av Kungl, Majts förslag och motionen 1971:1279, såvitt avsåg dödandeav hund, a, skulleantaga 93 § andra stycket i förslaget tUl rennäringslag och b. skulle giva Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört angående översyn av bestämmelserna om rätt att döda annans hund, a) att riksdagenmed avslag på motionen 1971:1279, såvitt avsåg anmälan till poUsmyndighet,skulle antaga 93 § tredje stycket i förslaget till rennäringslag, b) att skulle avslå motionen1971:1367, såvitt avsåg komplettering av förslaget till rennäringslag med ensärskild paragraf, 96 a §, c) att riksdagenskulle antaga förslaget till rennäringslag i de delar som ej omfattades avutskottets hemställan under 2-14, d) att motionen 1971:1367, såvittavsåg tillämpningen av 30 § i förslaget tiU rennäringslag, inte föranleddenågon åtgärd, e) att motionen1971:1370, såvitt avsåg fördelning meUan samefon- Rennäringslag, m. m. 3* protokoU 1971. Rennäringslag, m. m. den ochsameby av inkomster från nyttjanderättsupplåtelser, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, a) att motionen1971:1367, såvitt avsåg skadestånd vid skada på ren i samband medskogsawerkning, inte föranledde någon åtgärd, b) att motionen 1971:507 angåendeöversyn av bestämmelserna i jaktstadgan om rätt att döda rovdjur inteföranledde någon åtgärd, c) att riksdagenskulle antaga det vid propositionen fogade förslaget tiU lag om ändrhig ikommunalskattelagen (1928:370), d) att med bifaU tiU Kungl.Majts förslag och med avslag på motionen 1971:1367, såvitt nu var i fråga,beslutade att lappväsendet vid länsstyrelserna skuUe upphöra den 1 juh 1971 ochatt rennäringsdelegationer inrättades vid vissalantbruksnämnder i enlighet med vad som förordats i detta betänkande, e) att rUcsdagen,med bifaU tUl Kungl. Majts förslag och, såvitt nu var i fråga, med avslag påmotionerna 1971:1367 och 1971:1368, godkände de i detta betänkande förordaderikthnjerna för en omorganisation av rennäringen och dess administration, f) att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder iövrigt som behövdes för att genomföra omorganisationen av rennäringen, att med bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag på motionen 1971:1370, såvitt nu var i fråga, godkände vad idetta betänkande föreslagits rörande statens medverkan och ekonomiska stöd tiUrennäringens rationalisering, b. attriksdagen lämnade motionen 1971:1033 utan åtgärd, 26. att godkände de i propositionen föreslagnariktlinjerna för forsknings- och försöksverksamheten på rennäringens område, att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag på motionen 1971:1370, såvitt nu var i fråga, godkände vad idetta betänkande förordats rörande samefondens styrelse, b. att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1971:1367, såvitt nu var i fråga, godkände de rikthnjeri övrigt för organisationen av samefonden som förordats i detta betänkande, 2. att riksdagengodkände det förslag i fråga om skolbord som lagts fram ipropositionen, 3. att riksdagenmedgav att för /72 statlig kreditgaranti fick lämnas för låntiU rennäringens rationaUsering med , 4. att riksdagentUl Rådgivningsverksamhet för rennäringens främ-jande för /72under nionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 5. att riksdagentUl Kompensation för bensinskatt tiU rennäringen för /72 undernionde huvudtiteln anvisade ett anslag av att avräknas motautomobUskattemedlen, 6. att motionerna1971:990 och 1971:1034 inte föranledde någon åtgärd, 7. att motionen1971:1048 inte föranledde någon åtgärd, 8. att motionerna 1971:1370 i vad de ej kunde anses besvarade genom vadutskottet anfört och hemställt inte föranledde någon åtgärd. 1. beträffande frågan om förlängning av tiden förvinterbetet av herrar Mossberger, i , i VästervUc, ! och samt och (samtliga s), som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med avslag på motionen 1971:1367, såvittavsåg förlängning av tiden för vhiterbetet, skuUe antaga 4 § i förslaget tUlrenbeteslag, 2. beträffande frågan om samebysekonomiska verksamhet av (vpk), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att - med förklaring att propositionen intekunnat oförändrad bifallas - med bifaU tUl motionerna 1971:1367 och 1971:l370, båda såvitt avsåg samebys ekonomiska verksamhet, a. för sin del skulle antaga av reservanten angivenlydelse av 9, 16 och 38 § § i förslaget tUl rennäringslag. b. i skrivelse till Kungl. Maj;t skuUe hemställa omförslag tiU ändring och komplettering av 59 § och bestämmelserna i övrigt i förslaget till rennäringslag i den utsträckning som föranleddes av bifaU till den av reservanten föreslagna ändringen i 9 §, 3. beträffande frågan omupphävande av renskötselrätten av herrar Mossberger, i , i , i och samt och (samtliga s), som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, a. med avslag på motionen 1971:1367, såvitt avsågupphävande av renskötselrätt, skulle antaga 26 § i förslaget till rennäringslag, b. lämnade motionen 1971:1370, såvitt avsåg tillämpningenav 26 §, utan åtgärd, 4. beträffande frågan omförordnande av syssloman av (vpk), som ansett att utskottet under 11 bort hemstäUa, att - med avslag på motionen 1971:1367, såvittavsåg förordnande av syssloman, och med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad bifallas med bifall till motionen 1971:1370, såvittnu var i fråga, för sin del skulle antaga av reservanten föreslagen lydelse av72 § i förslaget tiU rsnnäringslag, 5. beträffande frågan omfördelning mellan samefonden och berörd sameby av inkomster från fiskeupplåtelser av (vpk), som ansett att utskottet under 18 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1971:1370, såvittavsåg fördelningen mellan samefond och sameby av inkomster från nyttianderätts-upplåtelser,i skrivelse tiU Kungl. Maj:t gav till känna vad reservanten anfört om att minst50 % av inkomsterna från fiskeupplåtelser skulle tiUfaUa sameby, 6. beträffande frågan om rätt attdöda rovdjur av (vpk), som ansett att utskottet under 20 bort hemställa. Rennäringslag, m. m. Rennäringslag, m. m. att med bifall till motionen 1971:507 iskrivelse till Kungl Maj:t hemställde om översyn av jaktstadgan i enhghet medvad reservanten anfört därom, 7. beträffande frågor omrationalisering, stödåtgärder m. m. av (vpk), som ansett attutskottet under 25 a bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1971:1370, såvitt nu var i fråga, godkände vad i reservationenföreslagits rörande statens medverkan och ekonomiska stöd till rennäringensrationalisering, 8. beträffande frågor om statenslappfond m. m. av (vpk), som ansett att utskottet under 27 a bort hemställa, att i anledning av Kungl,Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1971:1370, såvitt nu var i fråga,godkände vad i reservationen förordats rörande samefondens styrelse. TUl dettabetänkande hade fogats särskilda yttranden 1. beträffande deti motionen 1971:1048 framställda yrkandet om komplettering av de regionalahandlingsprogrammen av (vpk), 2. beträffandeavsnittet om Statens lappfond m. m. av (vpk). Hen MOSSBERGER (s): Den proposition vi nu skall diskutera har,kan man säga, tUlkommit för att främja renskötseln. Det bUr en helt nyrennäringslag som ersätter lag. Jag skall inte närmare gå in på den nya lagens innehåll,då jag vet att det kommer fler talare efter mig och att jordbruksministernockså tänker yttra sig i denna fråga. Det är endast beträffande reservationernaI och 3 som jag skall be att få säga några ord. Jag skall emellertid göra detmycket kort och därmed bidra till att vi skaU kunna hålla den tid som ärförutsatt så att kammaren kan sluta sitt arbete under morgondagen. Beträffande reservationen 1 frågan om förlängning avtiden för vinterbetet för renarna som vi socialdemokrater står bakom, harutskottets borgerliga ledamöter jämte från vänsterpartietkommunisterna bildat en gemensam front och står alltså för utskottets förslag idenna del. Deras förslag går ut på att samerna skall äga rätt att på all mark,såväl kronomark som enskUd mark, förlänga betestiden för sina renar om detbehövs på grund av otiänUg väderlek eller betesförhållanden. För renbete påenskild mark vUl de ha förlängning utan markägarens medgivande. Vid ett första beskådande av detta utskottets förslag kanman tycka att det verkar ganska oskyldigt, men så är ingalunda fallet. Skullekammaren bifalla utskottets förslag på denna punkt betyder det ett ytterligareingrepp i den enskildes rätt som jag tycker är helt orimligt. En förlängning avbetestiden på kronomark är det ingen diskussion om, utan vi är helt ense om atten sådan skall kunna ske. Men när det gäUer förlängning av betestiden påenskild mark vill utskottsmajoriteten, som jag har sagt, att den skallfå ske utan markägarens medgivande. reservanterdäremot vill i Ukhet med jordbruksministern att en sådan förlängning skallkunna göras om så krävs, med markägarens medgivande. Det anser vi vara enrimlig begäran. Jag kan, herr talman, fortfarande inte förståutskottsmajoritetens ståndpunkt i denna fråga. Om vi hade levt i endiktaturstat skuUe jag kanske kunnat göra det, ty då kunde man ha sagt som så;Därtill var jag nödd och tvungen. Men lever vi inte i en diktaturstat utantvärtom i ett demokratiskt samhälle, och då skaU man inte företa de ingrepp iden enskildes rätt som utskottet här vill göra. En förlängning av betestiden kommer enligt utskottetsförslag att kraftigt öka riskerna för att det uppstår skador på den odladejorden, och det betyder också att vederbörande markägare inte själv kan fåfritt disponera över sin egen mark, EgentUgen skall det bU ganska intressant att se hurröstningen kommer att gå här. Jag skall speciellt lägga märke tUl hur denorrländska markägare, i första hand jordbrukarna, från de nu aktuellatrakterna, som är ledamöter av denna kammare röstar, ty jag kan fortfarandeinte förstå att de viU lägga sin röst för att man på detta sätt skall ta ifrånen markägare rätten att bestämma om han vill ha renar gående på sin odlademark. Det är ju det saken gäUer. Jag vill här gärna understryka vad departementschefen harsagt i propositionen på denna punkt: "Jag är inte beredd att utanbegränsningar föreslå någon förlängning av betestiden. Jag har emellertid tagitfasta på ett uttalande av domänverket som anser att tiden förvinterbetet intebör bestämmas alltför stelt. Jag förordar därför att lantbruksnämnden gesbefogenhet att förlänga vinterbetestiden såvitt avser kronomark, om det behövspå grund av ogynnsamma väderleks- eller betesförhåUanden eller av annatbeaktansvärt skäl. I fråga om annan mark bör markägarens samtycke krävas för enförlängning." Vi bör också komma ihåg att departementschefens förslagatt betestiden skall kunna förlängas på kronomark av annat skäl än ogynnsammaväderleks- eller betesförhållanden innebär betydande fördelar för derenskötande samerna. På denna punkt har vi reservanter heltinstämt i departemenstchefens förslag, vilket går ut på att 4 § i förslagettill renbeteslag måtte antagas som departementschefen har föreslagit. Det yrkarjag bifall till. Reservationen 3 tar upp frågan om upphävande avrenskötselrätten. Motionärerna och reservanterna yrkar aUtså attrenskötselrätten skall kunna upphävas endast i sådana faU då renskötselområdetbehövs för ändamål som anges i expropriationslagen. Vi yrkar därför att orden"eller för annat ändamål av väsenthg betydelse från aUmän synpunkt"utgår ur lagtexten. Detta yrkande från motionärerna, som reservanterna harinstämt i, synes grunda sig pä den uppfattningen att samerna skulle ha en bättrerätt till renbetesmarken än vad som framgår av gällande lagstiftning. De menarvidare att även i fråga om område som är utan betydelse för rennäringenrenskötselrätten endast bör kunna upphävas efter samernas medgivande. Rennäringslag, m. m. Rennäringslag, m. m. Departementschefen har framhåUit att det råder heltspeciella förhållanden inom'renskötselområden, och vi reservanter delar heltdepartementschefens mening att det, om starka aUmänna skäl och mtressenmotiverar att renskötselrätten upphävs, bör vara möjligt för Kungl, Maj:t attge tiUstånd till sådant upphävande, även om det Inte kan tillgodoses genomexpropriation. Som ett exempel på sådant ändarnål kan nämnas mark förkollektiva anläggningar för det rörUga friluftslivet för att nu endast nämnaett enda fall. Awägningen mellan intresset att använda renbetesmarkernaför andra ändamål än renskötsel och de renskötande samernas berättigade anspråkpå trygghet i sin gärning är naturhgtvis en ganska ömtähg fråga. Dettasammanhänger inte bara med att dessa intressen ofta bryts mot varandra utanäven med de skiftande förhåUanden som råder inom olika betesområden. Vissaområden är ju mera känsUga för ingrepp än andra. Betestillgången varierar inomolika områden från till ett annat. Vissa lappbyar har ont om vinterbete,andra däremot har ont om sommarbete, och det är inte så ovanUgt att vissa renhjordarfår förflytta sig upp tiU medan andra hjordar är merastationära. Betet utnyttjas alltså olika intensivt, och driftformernavarierar också mellan de oUka lappbyarna. Det händer även att renhjordar fårströva fritt större delen av sommarhalvåret. I fråga om mark som sällan eUeraldrig behöver användas för renbete eller som har dåhgt bete bör det finnasmöjhghet att använda sådan mark i annat, aUmänt intresse även om det inte skuUeUgga inom ramen för en expropriation. Jag tror att jag utan vidare vågar säga att Kungl. Maj:tbör ha möjhghet och rätt att ge tUlstånd till upphävande av renskötselrättenför att tiUgodose allmänna intressen. Även om denna möjlighet inte direkt kanåberopas genom expropriationslagen, kommer inte detta medgivande att innebäranågra nackdelar för samerna. Utskottets reservanter har i hkhet meddepartementschefen sagt att renskötselrätten liksom lagstiftningen bör få vikaendast om så behövs för att tUlgodose ändamål som framstår som angelägna frånallmän synpunkt. Det finns således garantier för att detta medgivande intekommer att gå tUl några överdrifter. Jag ber med det anförda att få yrka bifalltill reservationerna I och 3. På övriga punkter ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag. Hen (vpk): Jag svarar ensam för sex av de åttareservationema och har dessutom skrivit tre särskUda yttranden, därav ett somplacerats i jordbruksutskottets betänkande nr 38.