prot · FU0956 · 1971-12-31 00:00:00 — Nej,varje land mäsle bedömas för sig med utgångspunkt från sina förutsättningar.Därför mäsle ocksä lösningarna på deras utvecklingsproblem helt anpassas eflerdessa fömtsältningar. Bara då kan åtgärderna uiformas sä all de fär folkelsslöd. En dogmatisk instäUning, vare sig av socialistisk ellermanchesterliberal karakiär, erbjuder inga fruktbara svar oeh bidrar bara tillatt snedvrida och dölja problemen. En praktisk slutsats blir dä all vär u-hjälpbör kunna ges inom en myckel vid ram, jusl som statsutskollel sade förra ärellUl länder med olika slyrelsesätt och olika politiska inriktningar, Stalsulskollels utlåtande förra ärel var ju en uppmärksammadkompromiss och innebar högst väsenlliga tillägg tUl de formuleringar som fannsi del årels proposilion och som hade lylls som elt förord för väsenlligaförändringar i ländervalet. Del är del uilalandel som återges iutrikesutskottets betänkande i är. Vi är glada all utskollel här enigl har slagit fast altbiståndssamarbetet med nuvarande mottagarländer skall fortsätta. Det är ocksåvikligt att elt enigl ulskott begär all i lämpliga former delges enhelhelsbUd av den planering som pågår i fråga om ulvidgningen av länderkrelsenför all skall kunna la ställning i den frågan. Det är självklarl alt sådana ställningstaganden förslmäste ske innan några drastiska förskjutningar i anslagsbelopp kan vidlas. Utskottet konstaterar ocksä att biståndsarbetet kan hjälpalill all åstadkomma ell närmande i fräga om värderingar och mälsätlningarmellan oss och mottagarländerna. Men, herr talman, det finns ocksä yttrepolitiska förhåUanden som bidrar lUl en dylik solidaritet. Jag vill speciellt pekapä södra , vars fria stater och motståndsrörelser kämpar en härd och oftaojämn kamp för sin poliliska frihel. Ingenslädes är väl förtrycket ochofriheten mer syslemaliskt organiserad än i dessa delar av , därkolonialt och rasistiskl förtryck råder och där nyblivna stater pä samma gängtålmodigt och djärvt söker Irygga sin självständighet i apartheidregimernasskugga. Under en följd av är har kravel pä ökad hjälp ,säväl förvaltningsbislånd som annan teknisk hjälp saml krediler pä mjukavillkor, framförls frän liberall häll i . 1 mittenmolionen konstaterasall den ökning som skell ej varit tUlräcklig och vi begär alt biståndet tUlZambia ökas väsentligt utöver de planeringsramar som finns. Trots all Zambiaväl molsvarar stalsulskollels beskrivning - den beskrivning somulrikesminisiern här ålergav - av en regim som "allvarligl slrävar Ullekonomisk och social ulveckling", är biständsbelop- pen per årför vidkommande bara en liten del av vad exempelvis mollagarländerna iÖstafrika fär. Något kreditbiständ har inte heller kommii lill sländ och ändåtalar starka poliliska skäl för betydligt slörre hjälpinsalser, bäde Zambiasstora svårigheter till följd av och dess läge som del friaAfrikas utpost mol söder. 1 storl sell samma skäl kan anföras för all vidgainsatserna i , och del lalas i reservaiionen vid denna punkl om vidgadeinsatser för undervisning, boskapsskötsel, landsbygdens utveckling liksominfraslru-kturella invesieringar i fräga om kommunikationen med yttervärlden,bl. a. sädana som kan föra och närmare varandra. Del skuUe juligga hell i linje med de intentioner som vi vel att bäde ochTseretse Khama har. Regering och riksdag har vid flera lillfällenbetonat sin vUja all siödja grannstaterna tUl de vita minorilelsregimerna isöder. Men vad som gjorls är inte tiUräckUgt. Därför begär vi att en plan förväsentligt ökal bisiänd lill och läggs fram. Detsamma är förhällandet beträffande vårt stöd tillafrikanska molslåndsrörelser. Förra ärel slog fasl all del borde varamöjligt att ägna slor uppmärksamhel åt den här biståndsformen. Men resultatet ärhittUls blygsamt - under /71 utgick omkring 2 miljoner kronorunder del här anslagel lill sådana rörelser. Del kan, sävill jag kan se,förmodas öka /72 lill kanske . Men del räcker inle vär satsning pä del humanitära stödel UU motståndsrörelser i södra börunder de närmasle åren uppgå lill belopp av en hell annan storleksordning. Närdel gäller de porlugisiska kolonierna, , Sydväslafrika och Sydafrikagäller del ju elt poliliskl förtryck mol befolkningens majorilel ochsystematiska övergrepp mol de mänskliga rällighelerna, som FN entydigt lagilslällning emol. I är föreligger flera moiioner om vidgal slöd, och viföreslär i reservationen vid punklen 5 på grundval av de synpunkler somframförs i mittenmolionen och i enskUda motioner bäde frän socialdemokraliskioch frän Uberall häll alt man ger SIDA i uppdrag all göra en samlad bedömningav hur den begärda utbyggnaden av del här biståndet bör ske. Vi vel alt del finns slora behov och att de behöver kartläggasbättre. Denna kartläggning bör både ta hänsyn till att flera motståndsrörelserännu inle har fått nägol slöd eller fått elt blygsamt slöd oeh lill all hjälpenkan ges i mänga former: undervisningsmateriel och läroböcker, stipendier avolika slag, medicin, utrustning för skolor oeh sjukvård elc. Vi förordar ocksä alt i FN skall ta initiativ tilletl internationeUt program i samma syfle. I reservaiionen vid denna punklföreslås även en viss komplettering av de av anlagna principer somvägleder denna hjälp Uksom ocksä representation i flyklingberedningen för allade demokratiska politiska partierna. Båda dessa krav blir givelvis merangelägna ju slörre omfång della slag av bisländsinsalser fär. Under föregående år hade jag tUlfälle attunder resor lill och Lalinamerika göra intervjuer med ell slort antalu-landspoli-tiker., bl, a, rörande del inhemska sparandel i . Jagfick etl starkt intryck av vilken vikl fäsler vid all delta sparandei den 1 aprU 1971 Nr 56 olika former främjas. Det är ocksåmed lUlfredsslällelse jag konstaterar Tnrsdflpenrien utskollel stryker under belydelsen av bisländsinsalser pä del här 1 aprU1971 området. -------------------- Med dessa olika politiker kunde jag ocksä diskutera behovet av vet statiga ut- industrialisering och bl. a. deulländska investeringarnas roll. vecklingsbiståndet Utrikesministern nämnde lidigare i debaiten alt hanhade intrycket all intressetför ulländska investeringar har minskat. Jag viil säga att jag inte har fåttdel inlryckel. genomgående intryck var all man - med undanlag av ledarnapå - välkomnade utländska investeringar, ofta med något olika molivering.I fäste man i allmänhet inte en avgörande betydelse vidkapitalfrågan, dvs. överförandet av finansiella resurser, utan främsl vid debidrag i form av ny teknik och nya erfarenheier i fråga om utbildning, arbelsskickligheloch administration av förelag som sådana invesieringar kan ge. Del faktum allde bidrar till att öka de slalliga inkomsterna och därmed också det inhemskasparandet UllmäUes ocksä vikl. Däremot betonade man all del tillkommer deansvariga regeringarna i att i varje enskilt fall bedöma omutländska invesieringar är en lämplig invesleringsform. Det är denna inställning som ligger lill grund för vårayrkanden om alt ytterligare ätgärder för all främja industrialiseringen nu börvidtagas. Vi anser att en utredning med deltagande av parlamentariker börtillsältas på den här punkten. Det vikliga är all man förulsällningslösl larupp de idéer som framkommit i millenmotionen och andra motioner - inrällande aven förinvesleringsfond, översyn av invesleringsgaranlisys-lemel, frägan omulvecklingsbolag elc, Utrikesutskollels ordförande sade all en del av det härvar ganska diffusl i molionerna. Jag lycker nog inte all motionerna har varilså diffusa, och det finns också en hel del annat material all siudera, jusl ifräga om 1. ex. investeringsbolaget. Sådana bolag finns i andra länder, och delfinns skrifter utgivna som berör della ämne. Majoriteten har också stannat för ett utredningskrav, sker efter ganska mänga om och men och jag har fäll inlryckel all närutskollel begär ulredning sä tvekar man inför sädana ätgärder som kan betydasamarbete med privat industri. Parlamentariker vill man inte ha involverade iutredningen, oeh inte heller är det klart uttalat, så som sker i reservaiionen,alt samråd bör upptagas med de organisalioner som har erfarenhet på det härområdet - arbetsmarknadens och näringslivets organisationer, kooperationen etc. För tydlighetens skull vill jag säga att deinsatser som vi vill göra möjliga genom den här ulredningen givelvis skall varainsalser med utvecklingsfrämjande effekler och insatser som sker medu-ländernas nationella mål och prioriteringar i sikte. Innan jag slutar vill jag helt inslämma i vad om belydelsen av alt med kraft fullfölja läroplanernas inlentioner ominlernalionalisering av undervisningen, sä alt de inienlionerna kan genomföraspä alla nivåer. Jag villocksä säga ell par ord om informationen. till stora belopp, och vi vel alt de konimer att öka. Men vi vet alt 54 förankringen hos del svenska folkelberor pä de informationsinsatser som görs oeh pä den undervisning som ges. Därför lycker vi all del är Nr56 olycksbådande all regeringen jusl i fråga om informaiionen skuril ner på . anslagsäskandena frän SIDA. Proposilionens förslag innebär all SIDA , .. ,g-j, knappl ersalls för automatiska koslnadsfördyringar, och det kommer ------ ocksä attinnebära att mindre slöd ges till frivilligorganisationerna. Planerade älgärderkan inte genomföras och välmotiverade ansökningar kommer ati få avslås. Vi reservanter föreslår därför all ylleriigare 800 000kronor anslås lill denna verksamhel. SIDA har väl moliveral behovel, oeh det ärenligt vär mening helt orimligt att göra nedskärningar jusl påinformationsområdet när vär u-hjälp i övrigt ökas. Med dessa ord vUl jag yrka bifall dereservationer som bär namn. Pä förslag av herr tredje vicetalmannen beslöts att den fortsatta överläggningen skulle uppskjutas tUl . § 13 InterpeUation nr 98 ang. planerade statligainvesteringar i Ordel lämnades pä begäran HerrSTRIDSMAN (c), som yllrade: En av de viktigaste uppgifterna i värl landär all skapa en bältre regional balans. Befolkningskoncenlralionen lill de Irestorstadsområdena har medförl att vissa delar av landel, främst skogslänen,avfolkals i sådan uisiräckning alt det uppställ svårigheter all upprällhällasamhällsservicen. En ylleriigare befolkningskoncenlration medför växandemiljöproblem och ökade sociala missförhållanden säväl i storstadsområdena somi avfolkningsbygderna. Tvä riksdagar i följd har uttalat sig för en dämpning avstorstädernas tUlväxt. Proposition 1971:29 angående decenlralisering av vissslallig verksamhel kan därför ses som ell första sleg alt försöka hejdaexpansionen i Slor.stockholmsområdel. 1 propositionen lämnas intressanta uppgifler överberäknade kostnader för nybyggnadsbehoven för stallig verksamhet iSlorstockholmsområdel under 1970-lalets första hälft. Enligt redovisningenskulle investeringsbehoven för civila myndigheter oeh inslilulioner, slalligacivila utbildningsanstaller, försvarssektorn och slalens affärsverk uppgå tillnärmare . Den Sjönanderska lokaliseringsdelegalionen medger alllokalsilua-lionen för den slalliga verksamhelen i Slorslockholmsområdel äranslrängd. Men samiidigi varnar man för alt sätta i gäng ell omfattandeinvesteringsprogram i nyproduktion av lokaler . Lokaliseringsdelegalionenmenar all beiydande svårigheler skulle uppslå om de redovisade planerna skulleförverkligas. a. skulle detla bero pä svärigheterna all fä erforderligaresurser i form av arbetskraft. Elt genomförande av invesleringsprogrammel skulle vara ettavsteg frän den princip som finansminislern synes vara beredd alt bilräda, 55 Nr 56 nämligen en fortsalt decentraliseringav affärsverk, andra statliga myndig- Torsdagenden heter samt statliga bolag. 1 april1971 Enligl Länsprogram 70 bekräftarbyggnadsstyrelsen all man inom Storstockholmsomrädetplanerar investeringar för perioden /70-1975/76 på tillsammans drygt 1,2miljarder kronor. Av invesleringarna förulsälts hamna iSlockholm - -. Om uppgifterna är rikliga, skulle det innebäraatt statUga myndigheier planerar för en kraflig expansion i Storstockholmsregionensamtidigt som skall behandla frägan om utflyttning av statligainstitutioner. Enligt min mening skulle ett förverkligande av byggnadsstyrelsensplaner kraftigt minska de posiliva effeklerna av den planerade utflyttningen. Personalfrågorna har självfallet kommit i blickpunkten isamband med utflyllningarna. Kritiska synpunkler har däi-vid framförls motutflyttningen frän den berörda personalen. Risken finns därför alt förståelsenför utflyttning ytterligare minskar sett utifrån de anställdas synpunkt om detsamtidigt föreligger planer alt bygga ut den statliga verksamheten iSlorslockholnisomrädet. Klarhet bör skapas i frågan om vilken ambitionsnivå somkan föreligga bakom planerade investeringar iStorstockholms-regionen under 1970-talels försia hälft. Eventuellainvesteringar som kan öka befolkningskoncenlralionen innebär en dälighushållning med vara ekonomiska resurser. Med slöd av vad jag här anförl anhåller jag om kammarenslillsländ att till herr finansministern fä ställa följande fråga: Är statsrådet beredd alt lämna en redogörelse föromfattningen av planerade statliga investeringar i Slorstockholmsomrädet under1970-lalets första hälft? Denna anhållan bordlades. § 14 Anmäldes och bordlades följande moiioner; Nr 1281av m. fl. Nr 1282 av hen m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Maj:ls proposition nr 27 angående stöd UU dagspressen Nr 1283 av m.fl. Nr 1284 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ls proposition nr 28 med förslag lUl förordning om annonsskatt Nr 1285 av herr förste vicetalmannen och i Nr 1286 av hen i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ls proposilion nr 27 angående stöd lUl dagspressen Nr 1287 avhen xi c/- Nr 1288 av m. fl. avlämnadei anledning av Kungl. Maj:ts proposUion nr 28 med förslag till den Nr 1289 av hen i Nr 1290 av henar i och avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ls proposition nr 29 angående omlokaUsering avviss statlig verksamhet § 15 Meddelande ang, enkla frågor Meddeladesall följande enkla frågor framslällls, nämligen Nr 177 i (fp) lill herrkonimunikalionsministern om uirymme vid vägplaneringen för insatser vid snabbförslilning av vägar: Anser hen kommunikalionsministern att nuvarande planeringför vägbyggandet är tUlräckligt flexibel för att möjliggöra nödvändiga insatserdär förslitningen av vägarna visat sig gå snabbare än beräknat? Nr 178 i (vpk) lill herrjordbruksminislern om förbud mot viss skogsgödsling: Anser statsrådet en pä flera häll redan inledd och i storskala planerad skogsgödsling med urinämnel Urea ulgöra en sådan fara för våravallens PH-värde, att restriktiva ingripanden bör ske intill dess attbetryggande prov verksläUls och effeklen av en sådan gödsling klarlagts? Nr 179 i (c) lill herrkommunikationsministern om s. k. 67-kort till änka i vissa fall: villig medverka till att kvinna med huslrutillägg, som haft67-kort, också skall erhålla sådant om hon blir änka trots att hon § 16 Kammaren åtskildes .