prot · FU0993 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Upplästes och lades till handhngama följande frånjustitiedepartementet inkomna Granskning av fullmakt för ledamot av Till har från riksskatteverketinkommit fullmakt för kontrollanten , , som vid nyröstsammanräkning, vUken verkstäUts av i ,utsetts till ledamot av i avgången ledamots ställe. Granskning av fuUmakten företas inför chefen förjustitiedepartementet i närvaro av vederbörande fuUmäktige i och . Någonanmärkning framställs ej mot fullmakten. Protokoll över den företagna granskningen skaU tUlsammansmed fuUmakten överlämnas tlU . Det antecknades att () utsetts att inträda såsom ledamot av kammaren i stället för iLotorp (s), vilken avlidit. Herr talmannen meddelade att intagit sinplats i kammaren. § 2 Herr talmannen meddelade att enligt tillkammaren inkommetläkarintyg vore sjukskriven tills vidare. HerrSvedberg beviljades erforderlig ledighet från riksdagsgöromålen. § 3 Föredrogs, men bordlades åter lagutskottets betänkandenr 10, näringsutskottets betänkande nr 20 och inrikesutskottets betänkande nr15. § 4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 123. § 5 Presstöd och annonsskatt betänkande nr 32 ochskatteutskottets betänkande nr 30 föredras och debatteras i ett sammanhang ochyrkanden beträffande båda dessa betänkanden framstäUes under dengemensamma överläggningen. Föredrogs betänkande nr 32 i anledning av proposition angående stöd till dagspressenoch I samband därmed väckta motioner m. m. samt skatteutskottets betänkande nr 30 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition med förslag tih förordning tUl annonsskatt jämte motioner. Maj:t istatsverkspropositionen (bU. 9 s. 96, 97 och 106) föreslagit att, iavvaktan på särskUd proposition i ämnet, för /72 beräkna tillStöd tiU dagspressen ett förslagsanslag av 30 mUjoner kronor, tlUSamdlstributionsrabatt för dagstidningar ett förslagsanslag av 10 miljonerkronor och till Pressens lånefond ett investeringsanslag av 25 mihoner kronor,hade dessa frågor upptagits i proposition 1971:27 angående stöd tilldagspressen. Iproposition 1971 ;27 hemstäUdes att 1) godkände ipropositionen angivna grunder för produktionsbidrag tUl dagstidningar, 2) tiUProduktionsbidrag för dagstidningar för /72 under sjundehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 3) tillSamdlstributionsrabatt för dagstidningar för /72 under sjundehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 4) till Pressenslånefond för /72 under fonden för låneunderstöd anvisade ettInvesteringsanslag av . Beträffande det huvudsakliga innehållet i propositionen1971:27 anfördes bl. a. föhande; "I propositionen föreslås ett statligt stöd tiUdagspressen i form av ett produktionsbidrag tiU sådana tidningsföretag som gerut andratidningar. Med andratidning förstås i detta sammanhang dagstidning sompå sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. För dagstidning som utkommer beräknasbidraget på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går åt förannonsutrymme och utgör per ton. Bidraget får dock uppgå tiU högst3,för storstadstidning och för annan tidning.För dagstidning som utkommer en gång utgår bidraget med ett fastbelopp, nämligen . Detta belopp utgör också minimibidrag förtidning som utkommer mer än . Handläggningen av bidragsärendena avses uppdras åtstyrelsen för pressens lånefond," I detta betänkande behandlades dels motionen 1971:542 av i m, fl,. dels de isamband med propositionen 1971:27 väckta motionerna 1911:1215 av i , vari hemställts attvederbörande utskott vid behandling av propositionen 1971:27 skulle beakta imotionen anförda synpunkter, 1971 ;1276 av herrar i och iAlvesta, vari hemställts att vid behandlingen av propositionen1971:27 uttalade, att produktionsbidrag skuUe kunna utgå till s, k, avläggareoch andra tidningar, som hade produktionssamarbete med annan större tidning, omminst halva antalet sidor var ombrutna i förhållande till huvudtidningen och dei propositionen uppställda viUkoren för stöd i övrigt var uppfyllda, 1971:1277 av henar och , vari hemställtsatt vid sin behandling av propositionen 1971:27 beslutade, att 7 § ikungörelsen om produktionsbidrag för dagstidningar skulle erhåUa i motionenangiven lydelse, -vilket förslag Innebar att bidrag skulle utgå fördagstidning, som ej var andratidning, om den vid en totalbedömning avtidningens konkurrenssituation inom spridningsområdet hade samma svårighetersom en andratidning, 1971 ;1281 av m, fl. vari hemställts attriksdagen skulle 1, avslå propositionen 1971:27 vad gällde grundernaförproduktionsbidrag till pressen, II, i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåUa attKungl. förelade höstriksdagen nytt förslag tUl stöd tiU dagspressen,utarbetat i samarbete med pressens organisationer och med beaktande av det imotionen anförda, att utgå för tid , 1971:1282av hen m, fl., vari hemstäUts att 1. förändrade förslaget i propositionen 1971:27 ompresstöd I enlig het med vad i motionen anförts, innebärande att förslaget borde kompletteras med en regel enligt vUken lika stort bidrag skulle utgå tlU både första- och andratidningen om skillnaden i nettoupplaga understeg dock högst till förstatidning samt efter en proportionellt fallande skala till förstatidningen om skillnaden var varjämte sluthgen förstatidningen borde bli utan bidrag om sklUnaden översteg , samt 2, i skrivelse till Kungl, hemställde om enparlamentarisk utredning för att granska pressens situation och med de uppgifter som skisserats i motionen, 1971:1286 av i Hämösand m, fl,, varihemställts att skulle besluta att med dagstidning skulle förståsallmän nyhetstidning av dagspresskaraktär, som normalt utkom med minst ettnummer och vars upplaga tlU övervägande delen var eUer vanligtvisbrukade vara abonnerad. 1) skulle avslåmotionen 1971:1281, såvitt avsåg avslag på propositionens förslag omproduktionsbidrag till dagspressen och anhåUan om nytt förslag, 2) med bifall tillKungl. Majts förslag och med avslag på motionen 1971:1282, såvitt nu var ifråga, godkände de I propositionen 1971:27 Nr 93 förordade grunderna för produktionsbidrag tih dagstidningar. den 3)i anledning av motionema 1971:1275, 1971:1276, 1971:1277, 1971:1281och 1971: 1282, de båda sistnämnda såvitt de ej behandlats -------------- under1) och 2), samt 1971:1286 som sin mening gav Kungl, tiU Presstöd och kännavad utskottet anfört om tillsättande av en kommitté, annonsskatt 4)med bifaU tiU Kungl, Majts förslag tUl Produktionsbidrag för dagstidningar /72 på driftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av , 5) med bifall tih Kungl, Majts förslag tihSamdlstributionsrabatt för dagstidningar för /72 pådriftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 6) med bifall tih Kungl, Majts förslag tUl Pressenslånefond för /72 under fonden för låneunderstöd anvisade ettInvesteringsanslag av , 7) förklarade motionen 1971:542 besvarad med vadutskottet anfört. Ij av henar Hernehus ochWerner i (båda m), vilka ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen 1) med bifall till motionen 1971:1281, såvitt nu var ifråga, skulle avslå Kungl. Maj:ts proposition 1971:27 i vad gälldeproduktionsbidrag till dagstidningar, 2) med bifall tUl motionen 1971:1281, såvitt den ejbehandlats under 1), samt I anledning av motionerna 1971:1275, 1971:1276,1971:1277, 1971:1282 och 1971:1286 i skrivelse tih Kungl, skulle anhållaatt Kungl. skuUe förelägga höstriksdagen nytt förslag tUl stöd tiUdagspressen, utarbetat i samarbete med pressens organisationer och medbeaktande av det i motionen 1971:1281 anförda, att utgå för tid från och medden , 3)5) = 5)7) i utskottetshemställan, 2) av herrar och (båda fp), vilkaansett att utskottet under 2, 3 och 4 bort hemstäUa, 2) att i anledning av Kungl. Maj;ts förslagoch med bifall till motionen 1971:1282 såvitt nu var i fråga godkände grunderför produktionsbidrag tiU dagstidningar i enlighet med vad som förordas imotionen 1971:1282, 3) att med bifall tUl motionen 1971:1282såvitt den ej behandlats under 2) och i anledning av motionema 1971:1275,1971:1276, 1971:1277, 1971:1281 såvitt den ej behandlats under 1) samt1971:1286 i skrivelse tiU Kungl. hemställde om en parlamentariskutredning för att granska pressens situation med de uppgifter som angetts ireservationen och i motionen 1971:1282, 4) att i anledning av Kungl. Majts förslagoch motionen 1971:1282 tUl Produktionsbidrag för dagstidningar för budgetåret1971/72 under sjunde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av 37 000 000kronor. Skatteutskottetsbetänkande nr 30 Nr 93 Iproposition 1971:28 hade Kungl, under åberopande av stats- rådsprotokolletöver finansärenden för föreslagit riksdagenatt antaga vid propositionen fogat förslag tiU förordning om 1 propositionen hade föreslagitsatt skatt fr, o. m. den 1 juh 1971 skulle utgå på annonser i dagstidningar ochandra periodiska publikationer, Enhgt förslaget skulle skatten utgå på prisetför införandet av annons exklusive skatt och utgöra för annons idagstidning och för annons i annan periodisk publikation. Skatten skulleuppbäras och redovisas av ägaren av pubhkation i vilken annonser infördes.Vidare hade föreslagits, att vid redovisningen för skatten avdrag fick görasfrån de skattephktiga annonsintäkterna med 3 mihoner kronor för år. Skattbehövde alltså inte redovisas för en publikation där annonsintäkterna ejöversteg . Med anledning av propositionen hade väckts motionerna1971:1235 av hert , 1971:1238 av , 1971:1239 av ,1971:1242 av hen Nordstrandh m, fl,, 1971:1283 av m, fl,, vari hemstäUts attriksdagen skulle avslå propositionen 1971:28, 1971:1284av m, fl., vari hemstäUts att 1, skulle avslåproposition 1971:28 samt 2, förfinansiering av presstödet m, m, beslutade höja tobaksskatten med percigarrett oavsett skatteklass, 1971 ;1285 av herr förste vice talmannen och herrBötiesson i , 1971:1288av m, fl. A, att skulle avslå föhande motioner, avseendeavslag på proposition 1971:28, nämligen B, att med anledning av proposition 1971:28 ochmed avslag på föhande motioner, avseende ändringar i propositionen, nämh gen 1971:1239, 1971:1242, 1971:1285 och 1971:1288, skulle antaga av utskottet framfört förslag tiU förordning om annonsskatt, vilket förslag bl. innebar att gränsen för redovisningsskyldighet sattes vid en årlig annonsomsättning på och att alla skattskyldiga som låg över denna gräns skuUe leverera in skatt för tvåmånadersperioder på sätt i ' propositionen föreslagits förflertalet skattskyldiga, TiU den del skatten Tisdagenden avsåg en annonsomsättning av högst3 mihoner kronor borde 25 maj1971 skatten restitueras halvårsvis till samtliga redovisningsskyldiga, varvid "~ outnyttjad restitutionsrätt skulle kunna överföras till detandra halvåret inom tremihonersgränsen. 1, av ochherr i (båda fp), vilka ansett att utskottet under punktema A och B bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1971:1284 skulleavslå proposition 1971:28 med förslag till förordning om annonsskatt och istället antaga av reservanterna angivet förslag till förordning om ändring iförordningen (1961:394) om tobaksskatt, 2, av herrar iBorås och (båda m), vilka ansett att utskottet under punkterna A och B bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1971:1283 skulleavslå proposition 1971:28 med förslag till förordning om annonsskatt, TUl detta betänkande hade fogatsett särskilt yttrande av herrar i och i (båda c), Hert (): Utskottsmajoriteten säger I betänkandet från :"Det i propositionen föreslagna presstödet utgör enligt utskottet denbästa nu genomförbara stödåtgärden och bör därför godtas." Vad bygger utskottsmajoriteten detta uttalande på? Det ärmin första fråga. Utskottet har ju icke haft någon diskussion om alternativ.Utskottet har nöjt sig med att efter en i förhållande till ärendets vikt mycketknapphändig behandling i stort sett godta Kungl, Maj:ts proposition. Näroformligheten eller rättare sagt tendensen i propositionen blivit alltföruppenbar t. ex, då regeln om andratidning på utgivningsorten inte håller sågör man en hjälpregel och hänskjuter problemen till en ny utredning. Men förstskall propositionens förslag träda i kraft. Vad värre är: Ej heller Kungl, har gjort någonutredning. Vi har haft två tidigare pressutredningar , Denförsta kapsejsade och ledde tih ett presstöd. Den andra tog sikte på genereUaåtgärder under ingående samråd med pressens organisationer, och resultatet blevett förslag rörande distributionsfrågor och inrättandet av en lånefond. Dettaförslag från den accepterades av finansministern ochsattes i kraft, och genomförandet har också mötts med aUmän uppskattning. Dethar slagit väl ut, vilket dock inte hindrar att det i utskottsbetänkandetframförs ett enhälhgt önskemål om en ändring av vissa bestämmelser rörandedistributionen. Men det är en sak för sig. Båda dessa utredningar remissbehandlades och prövadesingående. : ingen utredning, ingen remissbehandling, snabbehandling iutskotten. Min fråga nr 2 är därför: Anser utskottsmajoriteten att en sådanhandläggning är riktigt värdig? Det gäUer dock här en principiellnyordning, en metod som vi torde vara ensamma om i världen. Med begreppet"världen" menar jag i detta sammanhang de länder där det existerar enav staten oberoende press. Därtill berör propositionen i aUra högsta grad ettså känshgt område som tryckfrihetsfrågorna. Om detta något mera . Är en sådan behandling värdig? Några avreservanterna har gjort sig skyldiga tih ett understatement och har kallatförfaringssättet ovanhgt. Det finns plats också för ett annat ord förhandläggningen, nämhgen att den bort vara otUlåten, , det finns också etttredje ord, som börjar med o-, nämligen otillständig. Man kan allteftertemperament välja vilket man vill. Kanske har det varit någon sorts utredning i kanslihuset.Några personer har fått en idé, som sedermera har tagit form. Den presenteradessenast så att "man tar från de rika tidningarna och ger åt defattiga". Det är bara det att man tar så mycket mer än man ger. Anslag tUlsamhällsinformation lär det väl knappast vara pressens sak att inkassera pengarför. Man gör också ont väne för de fattiga tidningama, AU erfarenhet sägernämligen att prishöjningar på annonserna - och en skatt i detta sammanhang slårinte annorlunda - främst går ut över andra- och tredjetidningama. Vi vet aUa att det politiska underlaget för dagens beslutoch debatt består i en överenskommelse mellan socialdemokraterna och centerpartiet.Kanske har den tiUkommit enUgt do, ut des-metoden: jag ger för att du skall ge.Det är för oss utomstående obekant. Man kan dock konstatera att intet av dessatvå partier direkt missgynnas av utformningen av presstödet. Det får också en annan effekt. Socialdemokraterna haransett sig böra använda en del av sitt partistöd för den socialdemokratiskapressen. De pengarna sparas nu tih övervägande delen In, Det är inget att sägaom det annat än att det inte precis är att ta från de rika och ge åt defattiga, eftersom det väl inte finns något rikare parti här i landet än detsocialdemokratiska. Frågan om tryckfrihetsförordningen har utskottet ickevelat gå närmare in på. Det grundlagsvårdande utskottet har efter voteringaravböjt förslag om hearings med experterna. Sakfrågan kringgår man genom attsäga, att propositionens positiva syfte är "att vidmakthåUa och vidgamöjligheterna till en fri debatt. Med denna utgångspunkt har utskottet ejkunnat finna det föreslagna stödet oförenligt med regeringsformens ochtryckfrihetsförordningens bestämmelser," Jag vUl säga att syftet ju alltidär intressant, men även det bästa syfte kan ju komma i konflikt med reglerna.Och att gå förbi frågan om tUlåtligheten eUer icke tillåtUgheten av den utformningav presstödet som här föreslås genom att helt enkelt hänvisa tiU syftet ärhäpnadsväckande. Med skäl kan också hävdas att den form man valt ger stortutrymme för godtycke. I vissa delar är förslaget skräddarsytt. Det öppnar ocksåportarna för mer godtycke. I och med att man accepterar att det är tUlåtetenhgt tryckfrihetsförordningen att på detta sätt stödja vissa pubhkationer ochdrabba andra står fältet fritt för snart sagt vatiehanda åtgärd. Låt mig ta ettexempel. En tidning, som skulle ha fått 15 miljoner I* protokoU 1971. kronor, omdet icke varit en spärregel uppåt för storstadstidningarna, får nu 3,5miljoner, ett belopp som den mer än väl inbetalar i annonsskatt. Om man togbort den spänegeln och införde en spärregel nedåt i förhållande tillupplagan, så skulle man få en betydande omkastning av strukturen. Skulle dettaicke vara intressant ur tryckfrihetssynpunkt? Utskottet anser tydligen intedet, trots att det här är fråga om direkt insatta åtgärder från statsmaktemassida. 1 all oenighet är vi i alla fall enigaom en sak, nämligen om behovet av åtgärder till stöd för opinionsbildningen ochinformationen. Om detta råder icke någon meningsskiljaktighet. Det ärbeklagligt att de generella åtgärder som begärts tidigare icke har satts in medstörre kraft. Det har t. ex, varit ganska obegriphgt att staten, även när dendriver ren affärsverksamhet, som i fråga om Tipstjänst och ,har ansett att tillkännagivanden av det slaget skaU gå utan ersättning ipressen. Så är inte förhållandet i exempelvis våra grannländer. Det är ocksåobegripligt att staten så länge har tyckt att den information som medborgarnahar rätt att kräva om åtgärder som -vidtagits av myndigheterna eller som är attvänta skall så att säga åka snålskjuts i pressen. skall det bli en ändring,men det är så dags. Hade dessa genereUa åtgärder satts in tidigare, hade mycketvarit annorlunda, I det sammanhanget skall jag rent parentetiskt skjuta inen hten maning tiU finansministem. talade vi om behovetav information om de nya skattelagarna - jag syftar alltså på nyheterna i frågaom kriminalisering och jag tillät mig säga att det borde ges informationganska snart, eftersom lagarna de facto trädde i kraft . Det vorebra om finansministern tog sig en funderare tiU på den saken. Men detta varrent parentetiskt, herr finansminister. Om generella åtgärder hade satts in tidigare, hade lägetför pressen varit ett annat. Vad gör man nu? vill man finansiera stödet medhjälp av reklamen. Varför skall man då ha skatt på reklam? Ja, det är svårt attanalysera orsaken tiU detta. Skatteobjekten sinar naturligtvis, men varför justreklamen är så fientlig är svårt att se. Vill man att informationen om varoroch nyttigheter helst skall ske genom konsumentupplysningsmyndigheteroch icke genom enskilt initiativ? I så fall är det en ytterst obehagligtendens. Det är inte avsikten här att gå in på frågan om reklamensvara eller icke vara, ej heller om dess fördelar och nackdelar. Låt mig baraerinra om vad reklamen har betytt I det modema svenska samhället under årenslopp, sade en gång att det var konfektionen som hindraderevolutionen i , Jag går Inte riktigt så långt, men jag skulle viha sägaatt konfektionens frammarsch var ett steg i jämlikhetssträvandena, och dettaåstadkoms icke genom beslut i utan genom reklam. Det var ett endaexempel. Ett annat exempel är lätt att få - personlig hygien och annat hardrivits fram genom reklam på ett alldeles särskilt sätt. Den tidningskris som vi nu står inför är internationell.Den gör sig gäUande både inom och utom . Det vore frestande attanalysera varför det uppstått en sådan tidningskris, men det skulle föra förlångt kammarens dagordning är späckad. Jag skaU bara peka på någraomständigheter. En betydande del av tidningarnas intäkter - i Sverigemellan 60 och Nr 93 kommer via annonserna. Varför är det så?frågar kanske Tisdaeen den någon. Är inte det fel? Jo visst, det är inteönskvärt, men det finns naturligtvis skäl för att det är somdet är. Det finns inga skäl för att man skulle undvika att ta ut priser påprenumeration och lösnummer där de marknadsmässiga möjligheterna finns. Faktum är att anonnsema täcker en betydande del avpressens kostnader. har detta läge ändrats, bl, a, genom att vi har fått nyamedia TV och radio - som i flertalet länder lever i ett konkurrensskyd-datklimat. De får pengarna från licenser eller från statskassan, och denkonkurrens som sker med pressen är ganska ojämn. Tidningarna är inte i denlyckhga belägenheten som är att kunna ta lätt på kostnadssidaneftersom den alltid täcks. Vidare har koncentrationstendensen inom näringslivetminskat antalet annonsörer. Nya reklamformer har kommit tiU bussar, jämvägar,tunnelbanor och mycket annat. Nya tidningstyper har delvis tagit hand ommarknaden, tidningstyper som inte är direkt annonsintresserade eller ägnade förannonsering. För att inte röra upp några svenska känslor skall jag nöja mig medatt peka på ett par tidningar i och B,T, Det har ocksåbhvit en strukturförändring inom annonsmarknaden, beroende på de förändringar somägt ram inom distributionen. Hela den tekniska annonsering som fanns på1930-talet är i stort sett borta. Vi kan se på tidningamas annonssidorför att konstatera -vilka annonser som förekommer. Det är övervägandelivsmedel sådant som praktiskt taget inte fanns alls för några årsedan. Regeringen lägger nu fram ett förslag som drabbar justtidningsannonseringen av alla reklamformer. Det sker i ett läge närannonskonjunkturen viker och tidningsannonseringen kämpar hårt med andrareklamformer. Då drabbas just den. Ja, men det gör väl inte så mycket, sägerman då, ty det blir senare en skatt på reklamen. Ja, det är också en tröst förett tigerhjärta, I reservationen 1 yrkas avslag påpropositionen nr 27, Men det är icke en negativ instäUning som därdemonstreras. Tvärtom begärs i samma reservation, att i skrivelse tiUKungl, anhåller att ett nytt förslag tlll stöd för dagspressen, utarbetati samarbete med pressens organisationer, skall föreläggas höstriksdagen. Vi menar att detta är fullt möjligt. Det finns tid underde månader som kommer att låta göra en snabbutredning. Det finns tid att göraen snabbremiss och till höstriksdagen få fram ett förslag som Inte behöverförsena de konkreta stödåtgärdema med en enda dag. Det är alltså yrkandet ireservationen 1, TUl sist, hert talman, vlU jag nöja mig med att konstateraatt även om regeringens syfte är gott I den delen Instämmer jag med utskottet så har utformningen av förslaget bhvit aUt annat än lämphg. Man lägger alltså en skatt på annonsen bland alla reklammedel, man gör den delvis diskrimlnatorisk, man fördelar sedan ett presstöd efter godtyckliga normer och man viftar bort aUa de invändningar som av tryckfrihetsrätts liga skäl kan göras mot en sådan anordning. Man vUl inte ens utreda den frågan. Ändå finns det så mycket material, bl, a, i utskottets bilagor, att 11 var och en kan se vilka ömtåhga områden man rör sig påhär. Jag vill särskilt fästa uppmärksamheten på vad hovrättspresidenten annat sammanhang har sagt. Vad han säger är så mycket viktigare som han varordförande i den kommitté som utformade nu gällande tryckfrihetsförordning, om jagminns rätt. Allt detta tyder på att vi har råkat In i ett pohtisktklimat som är annorlunda än det var för någon tid sedan. Man är tydhgen mindreangelägen att ta hänsyn tUl oUktänkande, mindre angelägen om att arbeta fram enprodukt i samråd och samförstånd. Man nöjer sig med en uppgörelse som tryggarmajoriteten, och därmed är man belåten. Detta är en ny tendens och en förframtiden ganska skrämmande tendens. Det är möjhgt att många viU ha det så, menjag ifrågasätter ändå om regeringen gör klokt i att arbeta efter sådana linjermed övergivande av mer beprövade sådana i svensk samhällsdebatt och svenskbeslutsföring. Jag yrkar bifall till reservationen 1 vidkonstitutionsutskottets betänkande nr 32, HenAHLMARK (fp): Hellre tidningar utan aUmän rösträtt än aUmän rösträttutan tidningar. Så formulerade en gång en anhängare av både pressfrihet ochallmän rösträtt sin höga uppskattning av oberoende tidningar, Hans tanke varatt kärnan i demokratin är den fria debatten och att den fria debattensvårligen kan tänkas utan fria tidningar. För den rörelse jag tillhör har bekännelsen tUl den friadebatten och den fria pressen aUtid varit en självklar utgångspunkt för reformeroch tänkande. Liberalismen kan kritiseras för åtskilhgt men mycket sällan föratt man inte slagit vakt om det fria ordet.