prot · FU09114 · 1971-12-31 00:00:00 — Men jag kan i samma andedrag konstatera att skall man få uteffekter av en förlängd ostkustbana, kunna tUlgodogöra sig de möjligheter tillsnabbare transporter som kommer att förefinnas, så måste betydandeinsatser göras på den redan befintliga ostkustbanan; den befintUga ostkustbananär nämligen också redan nu starkt hastighetsbegränsad. Visocialdemokrater är inte ensamma om att sätta ett frågetecken för Förlängning av ostkustbanan samt åtgärderför att förkortarestiden på järnväg mellan övre och Förlängning av ostkustbanan samt åtgärder för att förkortarestiden på jämväg mellan övre och en utbyggnad av ostkustbanan. När talade omremissinstansernas yttranden uteslöt han - jag vet inte om han gjorde detavsiktligt en mycket väsentlig del av dem. Det är riktigt att länsstyrelsernaställt sig positiva tiU att förbättra kommunikationerna för . Vem skuUeinte göra det? Men de har ändå gjort vissa reservationer. i framhåller att enutredning rörande ostkustbanans förlängning m. m. inte bör begränsas till attenbart behandla en ny bana meUan och utan allsidigt söka belysavilka åtgärder som bör vidtagas för att förbättra järnvägskommunikationernamellan övre och . Konsekvenserna för omostkustbanan byggs ut bör också upppmärksammas. De regionalpohtiska konsekvenserna av alternativa åtgärdermåste enligt i särskilt och noggrant beaktas ochsåväl om- som nybyggnadsbehovet diskuteras. I samband med utredningsarbetet anser iVästerbottens län att man bör undersöka huruvida investeringar av motsvarandestorlek i andra trafikprojekt är bättre motiverade ur samhäUsekonomisk synpunkt. Hela frågan om en förbättrad transportstruktur förNorrlands del bör enhgt i ges en översiktlig ochtotal belysning innan beslut om en förlängning av ostkustbanan fattas. Särskiltangeläget är det att frågan om sjöfart året om bl. a. för ländefinitivt klarläggs. Näringslivets trafikdelegation är heUer inte helt säker påatt detta är den bästa lösningen. Man säger bl. a. så här: "SkuUe de högainvesteringskostnaderna för en utbyggnad av ostkustbanan leda tUl enkostnadsan-passad taxesättning för denna bandel, är det tveksamt om kostnadernaför järnvägsfrakt skulle kunna understiga kostnaderna för alternativatransportsätt - i varje fall Icke utan stöd av statliga bidrag såsom nu utgårför trafiksvaga bandelar." Det är många frågetecken kring en förlängning avostkustbanan, och det måste vara riktigt att man gör en omfattande utredning avde konsekvenser det skulle få om man bygger ut ostkustbanan. Det är riktigt som sade att vi iutskottsbetänkandet sagt att man skall beakta regionalpohtiska ochsamhällsekonomiska effekter. I detta menar jag att det självfallet också Ingårbeaktande av de konsekvenser som kommer att uppstå om vi får ett för svagttrafikunderlag för norra stambanan och de åtgärder som samhället då måstesätta in för att klara de Inre delarna av och deras trafikförsörjningsproblem. En annan sak som också utgör ett stort frågetecken förutbyggnaden är den Severinska utredningen om vintersjöfarten där man föreslårvintersjöfart på några centrala Norrlandshamnar. Jag är övertygad om attframför allt näringslivet I är oerhört intresserat av en vintersjöfartpå Norrlandshamnarna, och det skulle alldeles säkert vara av mycket storbetydelse för näringslivet i och för förutsättningarna att lokaliseraIndustrier till . Men får det självfaUet konsekvenser förtrafikflödet på järnvägarna vilket kommer att avlyftas och överföras tillsjötransporter. Då kommer självfallet en frågeställning upp: Är det i det läget klokt att förlänga ostkustbanan? Jag vill också redovisa för kammarens ledamöter, att närjag och mina kamrater i trafikutskottet deklarerade dessa frågetecken kring dettaställningstagande, fanns det inga avvikande meningar i utskottet, utan man varfullt på det klara med att frågan måste utredas ur flera synpunkter. Det ärdärför vi har föreslagit att man i första hand skall utreda vilka konsekvenserdet blir, vilka förutsättningar det finns och vUka alternativ det kan finnastill en utbyggnad av ostkustbanan innan man ger sig på den stora utredningen,utmynnande i ett förslag tUl en förlängning av o.stkustbanan. Det är inget somhelst bristande Intresse från socialdemokraternas sida att lösa trafikfrågornaför del, utan det är tvärtom ett intresse av att på bästa möjligasätt söka lösa trafikfrågorna tUl den rimligaste kostnaden. ställde en fråga tillkommunikationsministern om utredningen kommer att uppskjutas tUl 1974. Jagskall självfallet Inte försöka svara I stället för kommunikationsministern, menjag måste för min egen del deklarera att om jag hade känt till den planeradelänsvisa trafikplaneringen, skulle mitt ställningstagande i utskottet ha bUvitett helt annat därför att jag personligen anser att det skulle vara klokt attavvakta den länsvisa trafikplaneringen innan man ger sig över på den härfrågan. Jag skall, herr talman, inte springa ifråntrafikutskottets enhäUiga beslut utan ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. Förlängning av ostkustbanan samt åtgärder för att förkortarestiden på jämväg mellan övre och HerrSELLGREN (fp) kort genmäle; När uttalar sina farhågor förverkningarna på norra stambanan och utbyggnad och förbättring av bandelen söderom för ostkustbanans del, Uksom för andra verkningar, ger han sig Inpå just det som utredningen skall ge svar på. Vi vill veta vilka återverkningardet kommer att få. En ökning av godsflödet talar för att norra stambanankommer att bli otillräcklig I kapacitetshänseende. VI har Vägplan 70 som talar för en starkt ökandegodsmängd för del. Jag är själv övertygad om, men ävendet skall utredningen ge svar på, att det framtida godsflödet kommer att bh förkraftigt för att kunna slukas upp av norra stambanan, även med de förbättringari fråga om tägföring och liknande som SJ har talat om. Jag tror för min del attdet är mer sannolikt att det bhr en uppdelning av godsflödet mellan de bådabansträckningarna. Skulle nu utredningsresultatet bli till ostkustbanansfavör skulle utbyggnaden ske eller mer, och då har vi en helt annanstorlek på godsflödet än vi har . VI kommer kanske att ha långt större transporter avvedråvara, vilket redan sagt sig tro, och jag delar hansuppfattning. Vidare kommer vi att ha en betydligt mer integrerad trafik, tUlstor del av speclalkaraktär. Båda dessa faktorer talar för att vi kommer attbehöva en kapacitetsökning för järnvägspulsådern tUl . berörde också sjöfarten och debetänkligheter man måste hysa mot en utbyggnad av ostkustbanan med tanke pååter\erkan på sjöfarten. Vi hoppas ju på och räknar med att vi skah få Förlängning av ostkustbanan samt åtgärder för att förkortarestiden på jämväg mellan övre och året-runt-sjöfart på samtliga större Norlandshamnar. Jagtror att en ökad Järnvägskapacitet påverkar sjöfarten endast marginellt. TiU sist viU jag säga att det är illavarslande att höraherr säga att om han vetat om trafikplaneringsutredningen vidutskottsbehandlingen skulle han ha velat uppskjuta frågan. Detta är mycketillavarslande. /INBERG (m) kort genmäle: Låt mig bara påpeka för att jagtalade i anledning av motionen 971, som jag tycker är något mer nyanserad i dehär frågorna än motionen 930. Det framhålls ju klart och tydligt i motionen 971att den framtida lösningen av frågan om tågföringen mellan övre ochMellansverige är beroende av vilken av flera tänkbara alternativa lösningar ivad gäller om- eller nybyggnader som vähes. Mot den bakgrunden vidhåller jagatt remissyttrandena har varit positiva till den motionen. () kort genmäle: Låt mig svara , som vUl göragällande att trafikflödet kommer att bli så stort på att norrastambanan inte kommer att räcka tiU. Det är väl aUtld svårt att sia omframtiden, men så pass mycket tror jag jag kan sia att jag vågar påstå att dendagen ligger mycket långt fram i tiden. Det finns nämligen enkelspårigaJärnvägar som har en trafik som är 60 a' större än den nuvarandemellan och . Med lämpliga åtgärder - förlängda bangårdar,mötesspåi och de större lok som kommer - finns det aUdeles säkert både nu och iiframtiden rätt stora möjhgheter att i mycket stor utsträckning utnyttiakapaciteten på den nuvarande . Men vi har ingen anledning att trätaom det. Vi är överens om att det här skah utredas, så vi behöver inte stå häroch träta om den frågan. Men när säger att detär illavarslande att jag har velat awakta resultatet från de pågåendeutredningarna måste dåligt ha läst på de direktiv som kommer attligga till grund för utredningarna. I direktiven sägs att det skall göras entotalplanering Inom respektive län för det framtida trafikbehovet. Om en sådantotalplanering görs borde det också klart framgå, huruvida det förehgger behovav att förlänga ostkustbanan. Inte heller om detta behöver vi träta, eftersomutredning redan är beslutad. HenHÖGSTRÖM (s): och sade med stortvärsäkerhet att en utbyggnad av ostkustbanan inte skuUe få några konsekvenserför stambanan och . Låt mig säga att när motionen avlämnades ivintras var det många, framför allt i inlandskommunerna utefter inlandsbananoch även efter stambanan, som kände oro för en ny framstöt beträffande enutbyggnad av ostkustbanan. I ett reportage från angav förstejärnvägsinspektören i , som ligger just vid den aktuella delen avstambanan, att minst halva vagrislasttrafiken skulle försvinna från hansstation. Det skulle också Innebära att hälften av de 50 där anställda skulleriskera sina Han var säkert Inte ensam om att hysa dennauppfattning. Därför vill jag på det bestämdaste tillbakavisa , att det skulle ligga rent partitaktiska och egoistiska Intressenbakom när socialdemokraterna i det här området hävdar att den kapacitet somicke är utnyttjad på och stambanan i första hand skall utnyttiasinnan man ger sig In på att bygga ut ostkustbanan. Det rimmar också ganska Illa,med andra prognoser på dettaområde som säger att kustområdet I , såvitt alla de som sysslar meddessa frågor kan bedöma, kommer att leva vidare men att det är merabekymmersamt för inlandet. Därför vore det helt felaktigt och Inte alls I Unjemed någon omsorg om inlandet att driva den hnje som herrarna företräder. Sedan vill jag också gärna understryka vad om sjöfartens betydelse. har vid förhandlingar med dennorrländska industrin hävdat att en av de viktigaste transportuppgifterna äratt skapa en året-runt-sjöfart. Jag är övertygad om att som ettresultat av den hamnutredning som är ute på remiss kommer att få enproposition om en förstärkning av vår Isbrytarflotta på ett sådant sätt att detbhr möjligt att upprätthålla året-runt-sjöfart utefter . Jagtror att detta kommer att få långt större betydelse för Industrins framtid änen utbyggd bit av ostkustbanan skulle få. Det är för övrigt bara en liten sträckasom förslaget gäller, och som jag sade i mitt första anförande bör man först tatill vara de resurser som finns och skapa de tvärförbindelser till stambanansom är nödvändiga. Förlängning av ostkustbanan samt åtgärder för att förkortarestiden på järnväg mellan övre och Hen i Heden (c): Av denna debatt och isynnerhet av inläggen från Norrlandsbänken att döma har' man fått det intrycketatt den begärda utredningen begynt redan i kammaren. Jag vUl därför erinrakammarens ledamöter Jag tror att det kan vara angeläget att utskottetendast begärt utredning i fråga om ostkustbanans utbyggnad och förlängning. Detstår uttryckligen i klämmen att i anledning av motionerna 1971:930och 1971:971 som sin mening ger Kungl. MaJ:t till känna vad utskottet anförtbeträffande utredning om förlängning av ostkustbanan m. m. I direktiven ingåratt frågan skall bl. a. ses ur lokahseringssynpunkt. Det gäller sålunda Inteen utredning här utan endast att besluta om en sådan, och Jag utgår frånatt denna utredning blir förutsättningslös. HenLORENTZON (vpk): vidhåUer fortfarandeuppfattningen att det är fråga om konkurrensen meUan inlandet och kusten. Denhnjen kan han fortsätta att köra med. Den oro som enligt breddeut sig i inlandet när denna motion blev bekantgjord kom inte förrän NyaNorrland satte i gång sin kampanj. Det exempel från MeUansel som upp kom från tidningen (s). Den föhde upp kampanjen motostkustbanan och syftade tUl att ställa inlandets befolkning mot befolkningenvid kusten. Visst är det fråga om partiegoistiska skäl. Ni i SAP fanns inte medpå motionen. Förlängning av ostkustbanan samt åtgärder för att förkortarestiden på jämväg mellan övre och skaffa er en politisk plattform. Plattformen blev att delaNorrlands befolkning i två grupper. Och ändå är det här fråga om bådeoch. Kanvi inte komma överens om det? Jag skall Inte trötta kammarens ledamöter med att läsaInnantill ur remissyttranden. Jag tror att i Heden har rätt närhan säger att det är fråga om en utredning som skall komma. Vi hoppas det. Sedan tUl frågan om sjöfart året runt om vi i framtidenfår bättre isbrytarhjälp. Ja, , vilka hamnar kommer det att bil? VI känner båda två mycket väl tillhamnutredningen. Vissa hamnar kommer att klassas ut, men det finns hamnar somvi gärna vill ha kvar. VI iVpk motionerade för sedan I stadsfullmäktige om att där få endjuphamn. Det var alls Inte med om. Han röstade mot motionen. kan han tala om att vi skall ha en djuphamn i . Men är detkanske . har hamnutredningen klassat bort också den saken. Vad sedan gäller frågan om i Västernorrlandhar uttalat sig så eller så vill jag referera till vad ett enhälligtförvaltningsutskott i uttalade för några årsedan. satt med I detta utskott. Man uttalade sig enhälligtför ostkustbanans förlängning och att frågan därom måste prövas. Vad är det dåsom inträffat under dessa få år som gjort att ostkustbanan äventyrar inlandet?Det vore intressant att få reda på vad som inträffat. Därest utbyggnaden av ostkustbanan bleve en verkhghet,skulle vi kunna få fram ett helt nytt tänkande när det gäller spårbundentrafik. Man kunde då få en helt ny syn på järnvägarna som transportalternativtill landsvägstrafiken. Det skulle också betyda en början tiU en uppgörelse med1963 års trafikpolitiska beslut, som skapat så stor irritation snart sagtöverallt I vårt land med alla de negativa föhder som beslut Iverkligheten hade. HenLINDBERG (s): Låt mig påpeka, , att enutbyggnad av ostkustbanan kan skapa ett konkurrensförhållande mellan inlandetoch kustlandet därest en sådan utbyggnad skulle få negativa verkningar förnorra stambanan. Det går inte att förneka. Det är därför som utskottet har valtatt så att säga få frågan allsidigt prövad. Där borde också varanöjd. Det kan tänkas att är en godhistorieskrivare Jag vill inte sätta frågetecken för det. Men jag villuppmana honom att läsa hela historien innan han försöker återge den. Jag kannämligen försäkra honom att det inom fanns en djup oro närmotionerna om en förlängning av ostkustbanan lades fram. Jag och mina kollegerfick många telefonsamtal där man uppmanade oss att verkligen bevaka att detblev en aUsidig prövning av denna fråga så att det inte hux flux skuUe bli enutbyggnad av ostkustbanan och man i skuUe tappa de förbindelser manhar efter norra stambanan. Den oron var mycket djup och stor. Lägg också in deni historien, , så bhr kanske misstänksamheten något mindre. Jag vill helt kort säga tUl jag tror det är av väldigt htet Intresse för kammaren att få veta i vilkafrågor jag har haft samma uppfattning som i Kramforsfullmäktige. Det kan vi lämna helt utanför den här debatten. Sedan vårt förvaltningsutskott hade den här frågan uppetill behandhng förra gången har det hänt åtskiUigt beträffande utarmningen iinlandet. Jag är ganska övertygad om att inte är okunnig omdetta. Det måste vara angeläget att se till att man inte skapar ytterUgaresvårigheter för denna del av vårt land. (vpk); Jag förstår mycket väl att inteviU bli påmind om de debatter som har förts och de beslut som har fattats pådet lokala planet, aUtså i primärkommuner och i . Jag var betänkt påatt inte säga någonting därom, men måste jag erinra om där eftersom här i debatten har kört på enmedveten hnje och tydhgen också inspirerat tidningen tih enkampanj som har som målsättning att spUttra befolkning i stället föratt vi här borde kämpa på enig front. Hen (): Låt mig avsluta denna debatt med attrekommendera att ta kontakt med sin partivän i och höra hur han ser på saken. Hen LORENTZON (vpk): Jag och i har sammauppfattning I denna fråga. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. § 21 Fördjupning av Mälarleden Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 15 i anledning avmotion om fördjupning av Mälarleden. HerrANDERSSON i Södertähe (s): Frågan om breddning och fördjupning avSödertälje kanal samt fördjupningen av Mälarleden har under hela 1960-taletvarit föremål för åtskilliga initiativ och diskussioner här i riksdagen.Debatterna och utredningsarbetet har haft det goda med sig att vissa av dealternativ som först presenterades är aktueUa. Man kan säga att deär ställda åt sidan. Det var alternativ som var mer visionära än reaUstiska. Det förslag som nuförordar och som är grunden för trafikutskottets betänkande är jämfört med allade förslag som passerat revy det bästa, även om detinte är helt fritt från invändningar. Förslaget innebär att kanaloch Mälarleden skall medge fartyg med ett största djupgående av . Uttryckt med andra mått är det fartyg med en lastförmåga på , och vidspecialbyggt tonnage kan lastförmågan öka till , ja upp tiU . Vad som förvånar mig i trafikutskottets behandling avdetta ärende är att kommun Inte har fått tUlfälle att yttra sig. Medtanke på att statsutskottet också besökte och tittadepå kanalen och att det var svårigheter med kontakterna med kommunen även dåvill jag här begagna tillfället att få framföra mina uppfattningar om Mälarenoch den framtida sjöfarten, trots att det är ett enigt utskott som lägger framsitt yrkande . Breddningen och fördjupningen motiveras med att en bättresäkerhetsstandard för trafiken på kanalen och I uppnås. Genom dessaåtgärder skapas en säkerhetsmarginal för sjöfarten. Det är en motivering somjag helt godkänner. Men redan i nästa andetag talar såväl om att fördjupningen även skall tillåta större tonnage attgå in i , dvs. den tonnagestorlek som Jag inledningsvis nämnde. I dennadel iir argumenteringen i förslaget inte hka övertygande. Den säkerhetsmarginal som åtgärderna avser att skapa närman breddar kanalen och Mälarleden tas i anspråk av det störretonnaget. Ett motiv för detta synes vara det fartygstonnage som byggs påohka håll. Men med hänsyn tUl att är råvattentäkt för 1,5 mihonermänniskor måste man ställa sig frågan: Är det som skall få rätta sigefter det aktuella tonnaget? Är det inte mer rimligt att tonnagestorleken skallfå rätta sig efter förutsättningarna i ? Jag skall inte närmare gå in på denna del av frågan utanendast konstatera att det I huvudsak är ohetransporterna på som kommeratt öka med det föreslagna tonnaget ett viktigt konstaterande, som Jagåterkommer till . Hur man på sina håll ser pä framtiden framgår med alltydlighet av det remissvar som lämnat till trafikutskottet,där kommittén på nytt påminner om att intressenterna för Mälarsjöfarten harIntresse av att överta och i bolagsform driva Södertähe kanal och sjöfarten påMälaren tUl och . Kommittén skriver; "Denna lösning ärfortfarande aktuell, men något besked har inte erhålUts från berörda statligaorgan." Kommittén anför också att under förutsättning attovanstående punkter beaktas är kommittén beredd att tillstyrkasjöfartsstyrelsens förslag som ett första steg mot Mälarledsfrågans lösning. AUtså under förutsättning att kan fåbilda ett bolag och överta såväl Södertähe kanal som Mälarleden är den bereddatt tillstyrka förslag. Jag tycker att det verkligen är atttiUniäta sig själv väl stor betydelse. I Södertäljeär vi definitivt icke intresserade av någon förändring som mnebär att det stathga verket försvinner ur bUden och attMälarledskommittén i bolagsform skall driva Södertähe kanal. Är det verkligenmeningen att ett bolag skall såväl driva kanalen som ansvara för sjöfarten iMälarleden? 1 vilken utsträckning kan då övriga intressenter kring görasin röst hörd? Jag hoppas och förutsätter att statsmakterna inte gör någonsådan överlåtelse tUl . Det viktigaste i denna fråga är ändå vUketframtidsperspektiv som kommer att segra. finns detendast ett perspektiv, nämligen en fortsatt fördjupning av såväl kanalen somMälarleden. 1 remissvaret från näringslivets trafikdelegation finns en mernyanserad syn, och där talar man om den totala transportkapaciteten i helaMälarreglonen med anlitande av skilda transportsätt. Jag noterar medtUlfredsställelse att trafikutskottet tagit fasta på vad näringslivetstrafikdelegatlon har framfört i sitt remissvar. Men hur är det då med det framtida behovet avohetransporter på och sättet för dessa transporter ? Är detenda alternativet den tanke som framförts I Mälarledskommltténs förslag hksom imotionen, dvs. att föra in ett aUt större tonnage i ? Den nya situationsom har inträtt och som jag anser kan ge möjlighet till nya lösningar är attdet nu är enbart som har ett fjärrvärmeverk och därmedbehöver stora ohetransporter. Allt fler kommuner omkring har redanskaffat eller planerar fjärrvärmeverk. Det är då ett stort Intresse för dessakommuner att tiUsammans kunna klara ohetransporterna och då fram tillMälaren, inte in i . Det är också ett gemensamt intresse för dessakommuner att ordna ohelagrlng i bergrumsanläggnlngar. Man kan då ställa frågorna vilket behov av oljetransporterpå som kommer att finnas i fortsättningen och om det med hänsyn tilldetta är nödvändigt att ta in ett större tonnage. EUer är det då också möjligtatt bygga rörledningar från dessa gemensamma ohelagringsdepåer och till de oUkafjärrvärmeverken omkring ? I vilken utsträckning kan vidarejärnvägstransporter nyttjas ? Det gäller då också att diskutera näreventuellt nödvändiga ohetransporter måste ske. Ett alternativ kan vara attoljetransporter endast får ske . Med hänsyn tlU att är råvattentäkt för så mångamänniskor instämmer jag för min del helt i det yrkande som harframfört i sin skrivelse till regeringen, där naturvårdsverketbegär en utredning om de framtida ohetransporterna på . Jag anser attdenna utredning måste få komma till stånd. Det är min förhoppning att de synpunkter som jag har hafttillfälle att framföra skall beaktas när ärendet går vidare till behandlinginom departementet och att de synpunkterna skall vägas in i det slutgUtigaavgörandet. HenROSQVIST (s): Det är riktigt, som säger, att frågan om Mälarledens fördjupning länge har diskuteratsoch att ohka alternativ har presenterats. förslag, som omnämnsi statsverksproposition, fann departementschefen vid det tUlfälletInte anledning att tillstyrka, eftersom man då som aUtid vartvungen att göra prioriteringar mellan olika investeringsändamål. Sedermera hardepartementschefen emellertid förklarat att frågan nu övervägs och är underbehandling i det pågående budgetarbetet. tar för övrigt ocksåupp det här förslaget I sina petita för året. Förslaget Innebär att farledsdjupet i ökasmed 1,1 m. Därigenom skulle möjUggöras ett maximalt djupgående på 6,8 m. Denuvarande slussarna skulle bibehållas men bli föremål för vissa tekniskaförbättringar. Inom parentes kan sägas att slussarna är . I ett av remissvaren tar i uppproblemet med broarna E 4 och . Fri segUngshöjd under dessa broarär 26 m, men det finns dessutom en lägre bro i samt Hjulsta- ochKvicksundsbroarna, som alltid måste öppnas när fartyg skall passera. i tämligen stora mängder transporteras upp tillhamnarna i . Till gick det närmare exakt 2 - varav I olja. TUl gick totalt 761 000ton, och därav var det oha. Dessa hamnar ligger tiotals mil In ilandet, men man kan med fartyg transportera stora mängder gods dessa långavägar. Det innebär ju att man kan avlasta landsvägar och i viss mån ävenjärnvägar. Enligt uppgifter som trafikutskottet har fått från värmekraftverketi förbrukas där omkring en halv mUjon ton oha ,och förbrukningen beräknas inom en inte alltför avlägsen framtid komma upp tillnärmare en mUJon ton . Det vore nästan ogörligt att klara transporten avdessa stora oljemängder på .