prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — Bidrag till driften av verkstäder för handikappade Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskoltets hemställan i beiänkandelnr 3 punklen 6 mom. 3 rösiar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 4 av . Vid omröslning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Dähen begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 294Nej - 17 Mom. 4 och 5 Kammaren biföU vad utskollel i dessa punkler hemstäUt. Bidragtill driften av verkstäder för handikappade Maj:l hade under punkten B 1 1 (s. 87-90)föreslagit alt 1) godkänna iproposiiionen förordad ändring av grunderna för bidrag lUl driften avverksläder för handikappade, all lillämpas fr. o. m. den 1 juU 1971, 2) till Bidrag tiUdriften av verksläder för handikappade för /72 anvisa ellförslagsanslag av . Vid punkten hade behandlats 1. motionen 1971:156 av m. fl,, i vilken medhänvisning lUl vad som anförls i motionen 1971:133 yrkats att skuUe besluta dels all hos Kungl, Maj:l hemsläUa om en riksomfattande inventering av behovet av arbetsvärdsplatser inom den skyddade verksam helen, dels att bidraget för handikappad arbetskraft höjdes frän 2 500 lill per halvår, 2, molionen 1971:284 av m, fl., i vUken,sävitt nu var i fråga, yrkats alt hos Kungl. Maj:t hemställde alt arbetsmark- Bidrag till driften av verkstäder för handikappade nadsstyrelsengavs i uppdrag all uppta överläggningar med förelrädare för de privata,kooperativa och offentliga arbetsgivarna och deras organisationer, i syfle attuppnä överenskommelser om beiydande utökningar av anlalel platser i halvskyddadverksamhel, 3.molionen 1971:1147 av i m. fl. 1. godkände ipropositionen förordad ändring av grunderna för bidrag till driften avverksläder för handikappade, all tiUämpas fr. o. m. den 1 juU 1971, 2. skulle avslådels motionen 1971:156 sävitl angick inventering av behovel avarbetsvårdsplatser, dels motionen 1971:284 beträffande åigärder för ökning avantalet halvskyddade arbetsplatser, 3. belräffandehöjning av bidraget tUl halvskyddad sysselsättning skuUe avslå motionen1971:156, såvitt nu var i fråga, 4. belräffandedifferentierat bidrag till halvskyddad sysselsättning skulle avslä motionen1971:1147, 5. lUl Bidrag tUldriften av verkstäder för handikappade för /72 anvisade ett förslagsanslagav . 6. beträffande inventering av behovet avarbetsvårdsplatser och åt gärder för ökning av antalel halvskyddade arbetsplatser av herrar i (fp) och Ekinge (fp), som ansetl att utskottet under 2 bort hemställa, all i anledning av molionen 1971:156, sävillangick inventering av behovel av arbetsvårdsplatser, och molionen 1971:284,belräffande ätgärder för ökning av antalel halvskyddade arbetsplatser, som sinmening gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört i motsvarandefrågor. Vid punklen hade avgivils etlsärskilt yttrande belräffande halvskyddad sysselsättning av herrar iTvärålund (c), Maltsson i (c) och (). Proposilioner gavs på bifaU lUl dels utskotlels hemstäUan,dels reservationen nr 6 av herrar i och Ekinge, och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i belänkandetnr 3 punkten 10 mom. 2 rösiar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUl reservationen nr 6 av herrar i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Dä i Arvikabegärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullal: Bidrag till driften av verkstäder för handikappade () anmälde att han avsett all rösla nej menmarkerats som frånvarande. Ulskollels hemställan bifölls. Utskottets hemställan biföUs. Lades till handlingarna. § 14 Föredrogs inrikesutskoltets belänkande nr 4 ianledning av vissa i sialsverkspropositionen behandlade för flera huvudtitlargemensamma frågor. Utskottets hemställan bifölls. § inrikesutskoltets betänkande nr 5 ianledning av Kungl. Maj:ls i sialsverksproposilionen inom finansdepartementetsverksamhetsområde gjorda framställningar rörande sialligl anställd personal m.m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Lades lill handlingarna. § 16 Anslag tUl utbUdning inom kulturområdet och tillskolväsendet m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av Kungl. Maj:is i sialsverksproposilionen gjordaframslällningar om anslag för budgelärei 1971/72 lill ulbildning inomkulluromrädel och lill skolväsendel m. m. jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemsiälli. i är utvidgas skolöverstyrelsenstillsynsområde alt även gälla ulbildningen inom lantbruk, skogsbruk ochträdgärdsnä-ring. motion nr 389 har jag understrukit de synpunkter päfrägan som framförts av organisationskommittén för behandling av vissa frågorrörande jordbrukels, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor, nämligen altdet här gäller en utbildning av speciell och mycket viktig karaktär och all deli samband med utökningen av tillsynsområde även vorerimligt att utöka med representanter för dessa näringar.Dessa synpunkter delades ocksä av flera remissinstanser, bl. a. avskogsstyrelsen, ell flertal skogsvårdsstyrelser, lantbruksstyrelsen ochdomänverket. Men, herr talman, tyvärr delas inte synpunkterna avutbildningsutskottet. Utskottet nöjer sig med att konstalera all det i sambandmed organiserandet av den nuvarande överstyrelsen ansågs betydelsefullt med enallsidig representation för skilda intressegrupper. Del är enligt mittförmenande elt konstaterande som är lika viktigt nu som lidigare. Del är ocksådel som har motiverat den moiion som jag har väckt. Utbildningsutskoltel understryker all utbildningsfrågornainom jordbruk, skogsbruk och Irädgårdsnäring bör ges en fullgod behandlinginom överstyrelsen. Utskottet har ocksä uppfattat detta som syftet med bl. Jag är naturligtvis glad. herr talman, över att jag har formuleratmig sä väl all ulskoltei har uppläckt avsikten med min moiion. Ulskollelsskrivning utgör en riktig tolkning av min motion, men man har enligt mitlförmenande tyvärr inte dragil de rikliga slulsatserna av mill yrkande. Men utskollet pekar ocksä på de möjligheler som Kungl.Maj:t haratt vid ulseendel av nya ledamöier beakta behovet av förelrädare med,som det heter, god kunskap om landsbygdsnäringarnas förhåUanden. Jag citerar urutskottets belänkande: "Utskottet ulgår frän alt Kungl. Maj:t vid sinbedönining av ledamotskap i styrelsen väger in de förändringar som inträffaravseende omfattning m. m. av överstyrelsens ansvarsområde." Jag hoppas, herr talman, all denna ulskollels skrivningkommer alt beaktas. Jag skall med hänsyn till den vikl utskottet ändå har laglvid synpunklerna i min moiion avslä frän alt slälla nägol särskilt yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna8 och 9 Nr 49 Kammaren biföll vad ulskoltei i dessa punkler hemsiälli. Punkten 10 Bidrag tiU driften Bidragtill driften av grundskolor m. m. av gmndskolor Kungl.Maj:l hade (punkt D 7, s. 166-174) föreslagit all lill m.m. Bidraglill driften avgrundskolor m. m. för /72 anvisa ell 1 delta sammanhang hade utskottet behandlal delsniotionen 1971:200 av i m. delsmolionen 1971:383 av m. dels molionen 197 1 :489 av vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:l begärde ulredning och förslag rörande utökadtrafik-undervisning i grund- och gymnasieskola samt förläggande av körkortsutbildningUll gymnasieskola eller till av kommun anordnade specialkurser, delsmolionen 1971 :495 av m. fl. sävitt nu var i fråga, delsmotionen 197 1:844 av i m. dels motionen 197 1 dels motionen 1 97 I dels motionen 1 97 1 dels motionen 1971:877 av herrar i Ägnas ochÅkerlind vari hemslällls all hos Kungl, Maj:t skulle anhålla attundervisningen betalades av statsmedel vare sig den skedde i den vanligagrundskolan eller i motsvarande allernativ skola. 890 avherr m, fl., 905 avherr i m. delsmolionen 1971:1191 av och i Bäckmora. 1. lill Bidrag till driften av grundskolor m.m. för /72 anvisade ellförslagsanslag av 3 . 2. skulle avslämolionen 197 1:877, 3. skulleavslåmotionen 1971:909, 4. skulleavslåmotionen 1971:383, 5. skulle avslämotionen 1971:495 sävill nu vari fräga, 6. skulle avslämotionen 1971:489, 7. skulleavslåmotionen 1971:1191, 8. skulleavslåmotionen 1971:200, 9. skulle avslåmotionen 197 1:905, 10. skulleavslåmotionen 1971:844, 11. skulle avslämotionen 1971:890. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. Vidpunkten hade avgivils ett särskill yttrande av (m). Hen NORDSTRANDH (m): För del försia vill jag vid punkten 10 ifråga om det särskilda yttrandet meddela att delsamma biträdes även av fruSundberg. Genom ell beklagligt misslag har hennes namn inte kommit med itrycket. Del särskilda yllrandel är all belrakla som ell komplementtill utskottets skrivning angående molionen om s. k. allernaliv skola. Delinitierar alltså inte ett annat slällningslagande än ulskollels. Vad vi i del särskilda yllrandel vill ha sagl är, attinrättandet av en alternativ skola enligl värt bedömande Iorde medföra såbeiydande konsekvenser och slöla pä sädana svårigheler alt det i dagensskolsituation, även om starka principiella skäl kan åberopas, knappaslframstår som en realistisk möjlighel. Ä andra sidan går det otvivelaktigt inteall bortse ifrän att åtskilliga föräldrar hyser en önskan att skolan skall gemera utrymme äl positiv krislendomsundervisning och klar elisk foslran. Dessaberätligade föräldraönskemäl bör emellerlid - det vill vi också ha sagl genomvårt särskilda yttrande så långt möjligl tillgodoses på annat säll än genomskapandel av en direkl allernativ skolorganisation. Tillgodoseendet av dessaföräldraönskemäl är alltså inte oundgängligen avhängigt av en parallellskolorganisation till den som vi redan har. För det andra vill jag vid punkten 10 i ulskollelsbelänkande erinra om att Kungl. Maj:t kommer att vidta sådanaändringar i gällande beslämmelser att i kommuner med mer än en tjänst somskoldirektör och biträdande skoldirektör även personer som inte är behörigatill ordinarie lärartjänst skall kunna komma i fräga till halva antalet avdessa Ijänster. Som skäl för denna jämkning av behörighetsbestämmelserna angesall de adminislrativa göromälen utgör en stor del av dessa skolchefersverksamhel. Anledningen till nuvarande behörighelsbeslämmelser ärsjälvfallet, alt man ansett lärarutbildning och erfarenhet av lärararbete varaen nödvändig bakgrund för den pedagogiska sidan av dessa skolledaresverksamhet. Eör dessa inslag i skoldirektörernas och de biträdandeskoldirektörernas uppgifter kvarstår givetvis skälen för kravel på lärarbehörighet. Den av departementschefen aviserade ändringen avbehörighetsreglerna mäste därför och del säger vi motionärer i motion nr 383-"kompletteras med föreskrift alt göromälen så skall fördelas mellanskoldirektör och biträdande skoldirektör att de pedagogiska ärendena handläggsav sädan tjänstinnehavare som är behörig till lärartjänst". Frågan är avicke ringa belydelse, och därför har jug tagit upp den här i kammaren. säger ulskottet, att utskottet räknar med att dekommunala myndigheterna, när de nya bestämmelserna trätl i kraft, kommer attbesluta om en arbetsfördelning som bäst tjänar handläggningen av de pedagogiskaärendena. Dä jag bedömer delta som ett sä pass klart uttalande, ägnat att lillgodose motionärernas önskan om att endasl lärarbehörigaskall handlägga pedagogiska ärenden av olika slag, att del inte kannonchaleras, har jag avslält frän att yrka bifall lill molionen, men har meddessa ord ytterligare velat understryka vad del här är fråga om och betydelsenav att frägan blir löst pä det sätt som anges och anvisas i utskottelsuttalande. i Agnas (m): Den aliernaliva skolan kommer. Det är heltvisst. Vem skulle vilja motsätta sig det? En skola som innebär valfrihet, somger underlag för jämförelse, elt skolalternativ ocksä i . Det finns iandra länder, i de flesla länder pä nägol säll utom i öslstalerna. Vem skullehindra del i värl land? Vem är vän av ell skolmonopol? Vårl samhälle ärdemokratiskl. Vi säiler valfriheten högl. Vi sätter samvetsfriheten främsl.Människor fär inle likriktas. Därför kommer skolan som är etl allernativ. Vad som skulle kunna hindra det är ekonomin. Redan i dagförbereds på sina håll en icke slatlig grundskola, liksom del finns förskolorsom drivs av föräldragrupper och föreningar. Redan insamlas medel för skolor.Föräldrar anmäler sina barn tUl dem. Lärare uppger all de gärna vill pröva enskola av annan lyp. Jag är ganska säker pä att höslen 1971 startas på sina hälli vårl land bäde en försia klass och en fjärde klass i en alternativ skola. Del händer alltså nägol som har beiydande konsekvenser,som utskollel lalar om. Men det kosiar pengar. De som vill skapa en alternativskola för sig och sina barn får belala den själva och med sinaskallepengar belala den andra skolan. Dä kan man ju fräga: Varför handlar de så dåraktigt? Manhör mänga invändningar, alltifrån en stiUa undran lill fnysningar. Ja, del finns en anledning: i gällande läroplan, Lgr 69,framhålls del med rälla alt alla föräldrar mäste med samma förtroende kunnaskicka sina barn tUl skolan. Ullalandet citeras också i utskotlels betänkande. Men är verklighelen den alt inte alla föräldrar i dagkan göra det. De lycker inle att den skola deras barn gär i ger den fostran deskulle önska att barnen finge. De märker all deras uppfallning om karaklärs-daningoch rådgivning ål barnen möler motsägelse i skolan. De uppfatlar del som om denanda i liden, som bringar för dem omislliga värden lill deslruklion, intemolverkas mill sagl - av den skola de lär känna. Del är nalurliglvis mycketolika i olika delar av landet, men i del utskollsbetänkande vi nu behandlarultalas del pä s. 13 all vi bl. a. genom alt hålla vår kullurtradilion levandekan ge ungdomen goda förulsällningar för att utvecklas lUl självständiga ochansvarsfulla samhällsmedlemmar. Del lycker dessa människor inle stämmeröverallt, och de anser också att det är för litet. Det stämmer inle, ty de ser vär kullurs bärande Iradilionvara den bibliska kristendomen - och den betraktas som bekant inte längre somfundamental i skolan. De anser ocksä alt det är för litet, ly tUlkulturtraditionen mäste läggas nägol djupare, nägol andligl ell perspekliv pålivet som materialismen i vär lid rövat bort, en andlig mälsällning. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. Bidrag till driften av gmndskolor m.m. Man kan le äl del, man kan vifia borl del, men sanningenär all dessa människor finns. De finns i värl land. Vi vUl väl inte förvisadem? Begär vi att de skall ha mänskliga rättigheter? Alt de skall få tro ochlänka som de gör? Utskottet skriver all "det även under barnets år iskolan är hemmet som har det primära och huvudsakliga ansvarel för barnetsfoslran och vård". Jag håller med om det. Det är självklart. Vi har i vår motion, nr 877, pekat pä de mänskligarätligheterna. Jag har nöjet alt instämma i mycket av vad utskollet skriver päs. 11 13 i betänkandet. Men när molionen 877 behandlas på fem rader på s. 8 -varav 2 1/2 rad om motionen och 2 1/2 rad avslagsmotivering skriver utskottetatt ett bifall lUl värl förslag all slalen skall beslrida kosinaderna för andraskolor än de slalliga grundskolorna skulle leda lill sä genomgripandeförändringar att utskottet inte anser sig böra tillstyrka yrkandet. 1 fjol, när vår motion hade en annan kläm och anhöll omåtgärder för inrätlandel av en allernaliv skola - del var moiion 11:220 år 1970-, svarade ulskotlei i silt utlåtande nr 150, att det fruktade för de beiydandekonsekvenserna. Ja, jag medger all förändringarna kan vara genomgripande -sedda på lång sikl kan de innebära all hälflen av de svenska barnen eller merefter hand av sina föräldrar skulle skickas en skola med klart kristenfostran. Jag vidgar att det är betydande konsekvenser, men jag vägrar alt sägaatt det är negativa följder. Det kan i varje fall inle betyda annat än all skolan blirbilligare. 1 de skolor man länker skapa skall inle materiel och inredningarförslöras och lärare skall inle nedslilas pä samma sätt. Vi tror ocksä all delskulle bli en annan ordning. Dessutom tror vi pä vårt häll att en skullegenom sin fostran indirekl medföra etl samhälle, som kan använda mer pengar päväsentliga och nytliga förbättringar och för hjälp ät de faltiga folken-eftersom social- och kriminalvård skulle kosta mindre. Man kanbeslrida det, men uppfattningen delas av mänga. Vad ställer då utskottet i utsikt? Ja, det finns ingentingall vänta. Vårt land kan bara ha en skola. Majoriteten bcslämmer det. Jag måstefråga om del är en riklig tillämpning av konventionen om de mänskligarätligheterna. Är verkligen svenska folkel med på det? Är det verkligenriksdagens uppfattning? Del är givel all majorilcten i stär bakom,men jag undrar om man har tänkt igenom saken. 1 det särskilda yttrandet används ett mildare verb,nämligen torde. Det stär all inrättandet av en alternativ skola torde medförabetydande konsekvenser. Det låter som elt eko . Trots principiellaskäl anser man inle alternalivet som en realistisk möjlighet. Vad skall vi då säga tUl föräldrarna? Ni har riktigaprinciper. Ni stöder er på de mänskliga rättigheterna, som vi erkänner. Ni harrätt alt bestämma om era barns fostran och skolgång, men ni fär lov altgodkänna den skola vi har. Det är den enda skolan, och vi kan aldrig fä någonannan. Givelvis har del särskilda yllrandel rält i all man påannal säll kan vidlaga förbäiiringar inom den obligaloriska skolans ram.Visserligen har jagskrivit under moiioner som kräver konfessionell undervisning och efterlyserkrislen etik inom skolan, aUlsä herrar och i motioner,men vet vi alt skolan pä mänga häll blivit sädan alt man faktisktefterlyser etl allernaliv, alt mänga föräldrar kräver valfrihet. För demåterstår dä att själva skapa och betala en undervisning de vill vinna för sinabarn. Vi lycker att del är någonting som liknar åsiktsförtryck.Del måste finnas valmöjligheter. Den skolan kommer - det är jag övertygad om som präglas av skall vi säga krislen miljö, målsättning, kristnaperspektiv. anordnas bibelkurser och katekesförklaringarefler skoltid. Om sommaren och vid ferierna sker skolgång, men det blir nödvändigimed en hellidsskola med en annan anda. Den skaU genom miljö och undervisning gekristen grund och elisk vägledning för elt rikt och självständigt liv.Därigenom hjälps eleverna att motstå de nedbrylande krafler som på eltskrämmande sätt är verksamma i dagens samhälle. Jag skall cilera bara ett endaullalande. I aprU 1970 skrev sålunda stifts skolprästkommitté i eltyttrande om Lgr 69: "Kommittén finner det därför angeläget att betonavärdel av alt samhället erbjuder sina medborgare alternativ till del nuvarandeaUlför slutna skolsystemet. För alt en sädan ordning skall komma UU stånd ärdet nödvändigi att skolpenningen får följa eleven." I yttrandet inslämdeHärnösands stiflsräd. Del är ju detta vår moiion yrkar på: skolpenningen medeleven. Del är demokratiskl. Det är folkrättsligt rikligt. Jag dristar mig t. o. m. att tro altmajoriteten av svenskarna omfallar samma övertygelse - principiellt, som delslär i yttrandet. Betyder då inte principerna något? Jag delar alllsä inle utskottets uppfallning all degenomgripande förändringarna skulle göra alt vi inle kan gä på den här Unjen,Förändringarna kan inle vara negativa eUer ekonomiskt farliga. De måsle ocksävara praktiskt genomförbara. Jag anser all del är en lysande nationalekonomiatt gä pä denna linje, och framtiden skall ge mig räll. Jag vUldärför, herr lalman, yrka bifaU liU molionen 877, Bidrag till driften av gmndskolor m.m. I detla anförande instämde herrar , ,Ringaby och Nisser (samtliga m). HenWIKSTRÖM (fp): Också utbildningsdepartementels huvudtitelhar tUlkommit under knapphetens stjärna - kall och Sträng. I är sker ingenpåtaglig salsning pä nägon av de mänga punkler där behoven av vidgat slöd eUerpedagogisk förnyelse är uppenbara. Det är, kan man säga, en proposilion iandhämtningens tecken. Det är uppenbart alt den omfattande skoldebatten-kriliken, förslagen tUl förändringar från elever, lärare och föräldrar - nunått ocksä utbUdningsdepartementet. För inle sä värsl länge sedan betraktadesvarje form av kritik mot den nya skolan som något reaktionärt och misstänkt. kunde man notera att 4 protokoU 1971. Bidrag tiU driften av gmndskolor m.m. skolöverstyrelsenbörjade inse att konstruktiv kriiik i längden inte kan awisas - den måstebemötas men ocksä leda lUl utvärdering, självkritik och vilja tUl omprövning. Sist av aUa bestämde sig också departemenlel för all insealt kritik, som syflar UU förbättring av den nya skolan, inte rimligen kanbetraktas som reaktionär. Så synes vi dä äntligen ha nått det siadium dä enseriös skoldebatt pä nytt kan föras i form av en dialog meUan skolpolitikeroch administratörer å ena sidan saml elever, lärare, föräldrar och avnämare äden andra. Innan vi sä småningom beslutar om 3 189 miljoner kronortUl vill jag säga några ord om prioriteringarna inom undervisningssektorn,närmast om den slyrningsmekanism som statsbidragssystemet utgör - på gott ochont - och om förutsättningarna för en mera intensiv pedagogiskförsöksverksamhet. TiUkomsten av de nya slorkom munerna gör att en störrefrUiet experiment borde medges kommunerna, främst i syfle att åstadkommaen sä realistisk och bred försöksverksamhet som möjligt. Inte minsl angelägelvore att kommunerna stimulerades lUl nyskapande insalser pä elevvärdens ochhemkontakternas område och alt slalsbidragssyslemels ulformning inte ladehinder i vägen för förnyelse på denna punkt. I värl land har, märkligt nog, frågorna om utbildningensekonomi tUldragit sig myckel lilen uppmärksamhet. Ulbildningens andelav de samlade resurserna har undan för undan stigit och nalurliglvis bidragittUl all skapa de allvarliga balansproblem som den svenska ekonomin, Uksom mängaandra länders, har. 1 elt sådanl läge är frågorna om prioriteringar ochurvalssystem särskUt angelägna. Pä vilka sekiorer skall vi i vårl land främslsatsa förskola eller vuxenutbildning, de gymnasialaskolformerna eller universiteten? Vilka kostnadsbesparingar kan göras utan attundervisningens kvalitet äventyras? VUka slimulansmoment kan införas somsyftar till rationalisering och ökad effektivitet ulan att man ifrågasätterbehovel av en mera mänsklig arbeismiljö ocksä i skolan? Kan elt lUlkrånglatstatsbidragssystem ersättas med nägon form av programbudgetering, där statenlar en viss del av ansvarel? Alla dessa och mänga andra frågor är i högsia gradakluella men något förbisedda och borde i större utsträckning än vad nu ärfallet bli föremål för prövning och avväganden i kommunerna men ocksä iämbetsverk och departement. Det kommer självfallet att sä småningom blianledning återkomma lUl dessa problem liksom till alla de frågor som hängersamman med undervisningens kvalitet. a. kommer utbildningsutskottet senarei år att behandla en rad moiioner om skolans inre arbeie. Jag vill aUlså, herr lalman, gärna tUlstyrka all vibeviljar dessa . Men tUlåt mig alt göra ett parkommentarer på några punkter. Den första gäller statsbidraget lUl svensk undervisningi ullandel. har där äskat en 20-procentig ökning avmedelsbehovel, vUkel skulle innebära totalt , menulbildningsminislern ansäg all erfarenheterna av beslut bordeundersökas innan en så kraflig uppräkning skedde. har skolöverslyrelsenfäll i uppdrag all göra en sädan översyn, och jag hade motionerat om all manskulle låta olika kategorier utlandssvenskar vara representerade i denutredningen. Jag nämnde SIDA;s experter, missionärer, diplomater, affärsmän ochandra. Utskottet har förutsatt ell nära samråd mellanskolöverslyrelsen och dessa kategorier. Jag tror all detla är nödvändigt, inteminst med hänsyn till värt växande internationella ansvarslagande. Jag lyckerall formuleringen i statsverksproposilionen pä denna punkt är något snål. Delfär inte vara sä all vi lägger onödiga hinder i vägen för de svenskar som hareller avser all skaffa sig internationeUa arbetsuppgifter.