prot · FU09125 · 1971-12-31 00:00:00 — Men den bör fördjupas så att denblir ett led i normal kontakt mellan dessa organisationer och samhällets ohka funktioner.Härvidlag efterlyser jag just ett initiativ från regeringens sida via de olikaämbetsverken. Jag skall bara göra en kort kommentar. När nämner siffror här, så bör det ändåunderstrykas att anslaget till länkverksamheten väsentligt ökats under senareår. Jag nämner bara som ett exempel att 1968/69 utgick ett anslag på 700 000för alkoholskadade det är uppe i 1,5 mUjoner . Men det här belyser ju inte hela den verksamhet samhäUetbedriver. Låg mig nämna anslaget till nykterhetsnämnderna; det är ett anslag på85 mUjoner. Jag har med detta velat betona att samhällets insatser pådet här området är omfattande och har ökat starkt . Sedan tar upp frågan om sjukvården ochkontakterna där. Det är ju framför aUt en fråga för landstingen ochhuvudmännen, och det är självfaUet så att landstingen i oUka avseenden sökerutveckla kontakter - jag skulle vUja säga demokratin mom sjukvården - för att ihög grad se tUl att de enskUda patienterna kan erhåUa allt det stöd de behöverunder en sjukdomstid. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. handläggningen av de affärsdrivande verkenslokaliseringsfrågor m. m. Herr civilministern erhöUordet för att besvara i (c) I kammarens protokoU för den 4november intagna fråga, nr 347, och anförde: i har frågat mig av vUkenanledning beslut av affärsdrivande verk i frågor som rör lokaUsering avanläggning eUer fördelning av resurser inom visst län såsom framgår av 38 §länsstyrelselnstruktlonen undantagits från handläggning. Enligt länsstyrelseinstruktionen (1971:460), som trädde Ikraft I samband med den partieUa omorganisationen av länsförvalttungen, skahcentral myndighet och samråda i vissa planeringsfrågor. Harcentral myndighet fattat beslut som rör lokahsering av anläggning eUer fördelningav resurser inom visst län och finner att beslutet strider motregionalpolitiska mål för länet, bör påkalla att regeringenomprövar beslutet. Det Ugger i sakens natur att de affärsdrivande verkenshandläggning, med hänsyn tUl att deras verksamhet skaU bedrivas i affärsmässigaformer, inte alltid kan bindas genom generella regler på samma sätt som övrigaförvaltningsmyndigheters handläggning, I enhghet med beslut om denpartiella länsförvaltningsreformen (prop, 1970:103 s. 141, SU 132, KU 34, rskr248 och 308) har därför de bestämmelser, som jag har nämnt . Inte gjortstUlämpliga på de affärsdrivande verken, SjälvfaUet bör emeUertid deaffärsdrivande verken så långt möjligt föha de regionalpoUtiska riktlinjer somstatsmakterna drar upp. Det är därför angeläget att de samråder medlänsstyrelsen i frågor av regionalpohtisk betydelse för länet, I sådana frågorär givetvis inte heher på grund av Ifrågavarande generellabestämmelser som gäller förvaltningsmyndigheterna i övrigt förhindrad attpåkaUa regeringens uppmärksamhet i anledning av beslut av affärsdrivande verk. Ang. handläggningen av de affärsdrivande verkenslokaliseringsfrågor m m. HenMATTSSON i (c): Jag ber att fä tacka civUministem för svaret. Länsstyrelserna har ju ålagts betydhgt stöne uppgifter iplaneringsarbetet , och i länsstyrelsekungörelsen - t, ex, 5 § - sägs attdet åligger att särskilt ta befattning med den regionalpolitiskaplaneringen. Så gör man en uppräkrung av ohka ämnesområden och nämner bl, a.väg- och trafikväsendet. Mot denna bakgrund blev jag något förvånad över att finnaatt de affärsdrivande verkens beslut, som kunde beröra frågor inom ett län, varundantagna från den granskning som I övrigt tillkommer enhgt 38 §som Jag åberopat I min fråga. Exempelvis är ju ett mycketstort affärsdtivande verk på det mycket viktiga trafikområdet. Och eftersomlänsstyrelserna nu skaU ha att syssla med den regionalpohtiska planeringen ochuppnåendet av de mål som man sätter upp, så måste det vara nödvändigt attåstadkomma samstämmighet mellan de åtgärder som man planerar från ettaffärsdrivande verks sida och de mål som man sätter upp för utveckhngen inomett län. Ang. handläggningen av de affärsdrivande verkenslokaliseringsfrågor nt m. inte minst att detta bUr särskUt angeläget närlänsstyrelserna, enhgt kommuniké, under denärmaste åren skaU syssla med omfattande trafikplanering. Då måste detetableras ett mycket intimt samråd meUan affärsdrivande verk och de planerandelänsmyndigheterna, och då är det verkhgen angeläget att man kommer in iden diskussionen. I svaret sägs att på grund av de affärsmässiga former somde affärsdrivande verken skaU bedriva sin verksamhet i kan man inte knyta uppderas handläggning på samma sätt som när det gäUer förvaltningsmyndigheterna.Jag har en viss förståelse för det. Jag noterar också med tacksamhet detuttalande som civUmmistern gör, att man från de affärsdrivande verkens sida sålångt möjligt skaU föha upp de regionalpolitiska riktUnjerna. Men jag tror från länsplaneringssldan upplever det som en brist att inte ha någonfastare form av samråd eUer diskussioner med de affärsdrivande verken. Jag vUlfråga om det inte nu med de ökade trafUcplaneringsuppgifterna finns anledningatt överväga någon form av mera bundet samråd meUan länsstyrelser ochaffärsdrivande verk, även om detta inte kan ske i anslutning tih 38 §länsstyrelseinstruktionen. SkiUnaden mellan de affärsdrivande verken ochförvaltningsmyndigheterna är bl. a. att det inom de affärsdrivande verken skeren resursfördelning på löpande band och i annan ordning än den som kan snörashi i bestämmelser som skaU gäUa för förvaltningsmyndigheter. Den trafikplanering som länsstyrelserna nu har fått iuppgift att ta ansvaret för är däremot just ett uttryck för hur vi ser på densamordning som måste komma till stånd meUan å ena sidan länsstyrelsemasregionalpoUtiska verksamhet och det ansvar de har sig ålagt där och å andrasidan de uppgifter som SJ har att svara för i det sammanhanget, nämhgentrafiken på statens jämvägar. Det är ju självklart att den planering som länsstyrelsernaskall ha ansvar för när det gäUer trafiken i hög grad kommer att innebära attett samarbete blh nödvändigt mellan SJ och länsstyrelserna. AU planering somlänsstyrelserna är engagerade i regionalpolitiskt kommer att kräva motsvarandesamarbete när det gäUer övriga statUga affärsdrivande verk. Det finns ingamotiv för att inrymma den affärsdrivande verksamheten i den typ av bestämmelsersom gäUer för de övriga förvaltningsverksamheterna. Hen i (c); Jag kan förstå de argument som civUministemhär anfört, men då tycker jag också att det är mycket angeläget att understrykavikten av att detta samråd kommer tUl stånd , så att man frånlänsplaneringssldan inte bara blir hänvisad tUl att "påkaUa regeringensuppmärksamhet i anledning av beslut av affärsdrivande verk", somavslutningen på civUministerns svar lyder, utan att det bhr ett aktivtsamarbete, så att inga olägenheter av denna paragraf behöver uppkomma. Om jag fortfarande häUer mig tilltrafikplaneringen som ett exempel I detta sammanhang, så kan väl mtelänsstyrelserna komma In I mera god tid än när man har lagt ansvaret förtrafikplaneringen på länsnivån hos länsstyrelserna. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. de ekonomiska förutsättningama för fortsattundervisning vid samernas folkhögskola i Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara () I kammarens protokoll för den 5 novemberIntagna fråga, nr 356, till herr utbildningsministern, och anförde: har frågat chefen förutbildningsdepartementet om han är beredd att medverka tUl att skapaekonomiska förutsättningar för fortsatt undervisning vid samernas folkhögskolai . Enhgt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvarafrågan. och SameÄtnam har hos Kungl,Maj:t aktualiserat frågan om fortsatt undervisning vid samernas folkhögskola.Frågan bereds i utbUdningsdepartementet, Ang. de ekonomiska fömtsättningarna för fortsattundervisning vid samernas folkhögskola i Hen ÖHVALL(fp): Jag tackar för svaret på min fråga, som dockegentligen inte gav mig något besked - frågan bereds ; den ståralltså öppen. är det ju så, att man på samernas folkhögskola underflera är har arbetat under mycket otrygga förhåUanden, Man har inte kunnatplanera för framtiden, eftersom framtiden har varit så oviss. Svenska missionssäUskapet, kyrkan och samerna har för avsikt attlägga ned skolan, kommun och sameorgarusatloner-na har I det lägetförklarat sig vUllga att bilda en stiftelse för att överta skolan. Mensameorganisationerna har sagt att de inte har någon möjlighet attklara sin andel av de ekonomiska åtagandena, och man räknar med att staten läget skall träda till. Skolan har under innevarande läsår hankat sig fram tackvare gåvor och bidrag från ohka organisationer och enskilda personer. Det ärinte att undra på, om både skolans ledning och elevkåren finner en sådansituation vara mycket besvärande, ja olustig. Elevkåren har också I en amperskrivelse meddelat även chefen för att man uppskattarskolan, att man önskar ha den kvar och att man vill ha ett samiskt inflytande överskolan. Samernas folkhögskola står öppen för alla, men den skallju Inom ramen för folkhögskolestadgan också bedriva sådana aktiviteter somtjänar samiska önskemål om skolan såsom ett samiskt kulturellt centrum. Skolanär välbelägen I kommun och den har goda förutsättningar att etableraett samarbete även med folkbUdningsorganisationer, 2 protokoll 1971. den 11 novembe.r 1971 Dessutom är mihön den bästa tänkbara för en skola av denhär typen. Som jag förmodar att förstår ärjag förhindrad att nu ge ett definitivt besked, eftersom detta är enbudgetfråga. De speciella problem som uppstår genom att den nuvarandeägaren-huvudmannen har sagt sig vilja sluta redan från och intevid detta vet de intresserade - kommer vi att kunna klara isärskUd ordning. Hela frågan är under remissbehandling, VI har ännu intefått in remissvaren från aUa de myndigheter som har anledning att uttala sig omframstäUningen, men jag kan försäkra och kammaren i övrigt attregeringen kommer att se tUl att verksamheten vid denna skola kommer att kunnafortsätta under nästa läsår. Hen ÖHVALL (fp): Jag tackar för det positiva beskedet, även omdet är kortsiktigt. Man måste förstå att situationen inte är tUlfredsstäUandeför dem som skaU arbeta I skolan. Men genom det sista uttalandet statsrådetgjorde vill jag ändå tyda svaret som positivt. Jag vill ge ett htet ord på vägen. Samerna är vår endainfödda minoritet och samekulturen betyder mycket för , ja,mycket för hela landet. Skolans framtid bör säkras, och jag hoppas att man idepartementet ger samerna den trygghet de behöver för sin verksamhet. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. biståndet till Herr statsministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 29oktober Intagna fråga, nr 336, och anförde: har frågat mig vUka slutsatser ifråga om ökat svenskt bistånd tUl jag dragit av mina överiäggnlngarunder besöket i . Under mitt besök var det svenska biståndet ett viktigtämne i överläggningarna med president och hans regering. Förslag tillbiståndsinsatser fördes fram och principer för utveckhngssamarbetetdiskuterades. VI hoppas på ett snart förverkhgande av planerna på ett ökatsvenskt stöd tiU . Hen WIRMARK (fp): Jag tackar statsministern för svaret, men jag hade önskatatt beskedet varit tydligare. Min förhoppning var att statsministerns besök iZambia och samtalen med president och hans medhjälpare skuUe haföranlett statsministern att mera i detalj redovisa sina slutsatser om densvenska hjälpen. VI vet aUaatt det svenska biståndet tUl varit obetydUgt i jämförelse med de Insatser vi gör i , ochTanzania, Där har volymen varit minst fem sex gånger större, VI vet också attZambia har den mest utsatta politiska situationen av aUa fria stater.Transportlederna och försörjningssituationen har drabbats hårt av Rhodesiakonfliktenoch den långvariga bojkotten. Landet är nästan omringat av regimer, som ärfientligt InstäUda tUl och dess regim. President har blivit ensymbol för det fria , och hans regim falla, vore detta ettbakslag för hela det fria med oöverskådliga verkningar. Skälen för ett ökat svenskt bistånd är alltså starka.Trots att vi från liberalt håll fört fram förslag i den här riktningen harökningen hittUls varit långsam. Vi har pekat på behovet av förvaltnlngsblstånd,experthjälp och annan teknisk hjälp, kredUblstånd tlU infrastruktureUa projektetc. Men några rejäla satsningar har Inte gjort. Det var därförvälkommet att statsministern gjorde det här besöket och på sä sätt betonadevårt Intresse för ett ökat samarbete med , Jag upprepar min fråga: På vUka områden blevstatsministern övertygad om att bör ge hjälp? NI beskrev I Zambiaeffektfullt Zambeslfloden som en "anständighetens gräns" men detmåste väl också betyda att statsministern är beredd att förorda snabba ochbetydligt större svenska insatser för att stödja och försvara anständighetenjust I det gränsområde som är mest hotat. Jag är kanske htet förvånad över att herrWirmark trodde att jag skuUe ge detaljerade besked. Hade jag gjort det bordeherr Wirmark som ledamot av ha kraftigt protesterat, därför attdet i första hand är SIDA som skaU utforma förslag. Det gick tUl så att vi hade mycket utförliga diskussionerom biståndsarbetet. Jag hade med mig en särskUd underdelegatlon med företrädareför SIDA och UD:s biståndsavdelning som diskuterade med representanter förmotsvarande organisationer I , Hela det materialet sammanställs nu InomSIDA för att bilda underlag för planeringen av biståndet I , Jag hoppasatt de som arbetar I SIDA - och Inte minst dess styrelse och därmed också henWirmark med Uv och lust skaU ge sig I kast med den uppgiften. Det är detförsta. Del andra gäUer biståndsplanerlngen. Det är enprincipfråga vi här diskuterat. Svenskt bistånd är utformat på sådant sätt icke skall direkt påverka mottagarlandets planering. Det är mottagarlandetsom gör upp sina nationella planer, och sedan skaU vårt bistånd passas In Inomramen för dessa nationella planer. Jag vUl understryka att det är en principsom mycket uppskattas av mottagarländerna. arbetar man I med en sådan plan, men man är Inteännu färdig. Man förklarade sig fullt Införstådd med att en rad stäUnlngstagandenbeträffande svenskt bistånd Icke kunde ske förrän man själv klarat ut sinplanering. Detta låser naturligtvis Inte biståndet. Det finns en radting som är klara och där man redan ungefär vet vad planerna blir. Att man Inteär helt färdig låser Icke ett utvidgat svenskt bistånd, men det gör att SIDA, UD ochregeringen har svårt att ta ställning till en rad punkter . President uttryckte sin tUlfredsställelse över vårprincip och beklagade att de inte klarat sin del. Han uttalade också enförvissning om att de skuhe bU klara. Slutligen vUl jag säga till att jag uppskattarhans klara ställningstagande mot raspohtiken i södra och det stöd somSverige av det skälet bör ge regimen I , Jag har blivit en del angripen ikonservativ press utomlands och I för uttrycket att Zambeslfloden utgörnågot av en gräns för mänsklig anständighet. Det gläder mig att jag på den punkten är överens, för det tUlhör de viktigaste internationeUafrågorna . Jag tackar för de preciseringar som jag nu fick omInnehållet I överläggningarna I , Jag viU bötia med att säga att jaghoppas att statsministern inte tar aUtför allvarligt på de negativa kommentarersom gjorts tlU hans tal vid Zambeslfloden. Det var många med mig som tyckte attdet var ett av de bästa talen vi hört statsministern hålla I varje fall detsom refererats för oss. Statsministern nämnde också att jag som ledamot av SIDA;sstyrelse skulle ha möjhghet att veta en del om vad som planerats inom SIDA, Dethar jag naturligtvis. Jag avsåg här inga underhandsbesked, utan jag ställde enoffentlig fråga för att ge statsministern möjlighet tUl en offentligredovisning av vad han hade kommit tUl för slutsatser vid sina samtal I . Trots det besked jag fått måste jag säga att jag hadeväntat mig att statsministern skuUe kunna ge ett mera distinkt svar än han gavhär. Har statsministern inte själv dragit några positivaslutsatser? På vilka områden skuUe vi kunna göra en betydligt större insats iZambia? Landsbygdens utveckUngsområde?Infrastruktur-projekt, t, ex, I fråga om vägar eller telekommunikationer? Harstatsministern slutsats som han vUl redovisa offenthgt? Det lär vara förstagången som en statsminister från en demokrati utanför besökte ,Det är också ett land som vi känner oss stå politiskt nära. Jag tycker alltdetta även att det väl motsvarar den beskrivning som statsutskottet ochriksdagen har givit på land som vi bör hjälpa - gör att det finns aUanledning att se till att vår hjälp tlU-Zambia snabbt ges väsentligt vidgadomfattning och att vi aUtså även preciserar på vUka områden vi skall ge denhjälpen. Jag har ganska klara och personligauppfattningar om hurudan vår hjälp till skulle se ut. Men jag hade medmig alla experter på området, som sammanställer sitt material. Det tillhördet sätt vi arbetar på här I landet. Jag väntar nu tills de kommer med sinaförslag. De förslagen har möjligheter att påverka i sin kapacitetoch sedan har Jag möjligheter att påverka dem I min kapacitet. Men låt ossvänta tills de har jobbat färdigt med dem. Jag villbara allmänt säga - eftersom detta är offentUgt - att det var väldigt bra att få detta tUlfäUe att se svensktbiståndsarbete i funktion. Det talas ofta om att här slösas pengar pä allamöjliga onyttiga ting. Men jag talade med exempelvis dem som skötte ombrunnsborrning, svenska grabbar som var ute I byarna och hjälpte till att borrabrunn sä att befolkningen där fick vatten. Därigenom fick byarna Uv. Jag talademed en annan expert som jobbade på jordbrukets område I en by och somsade att det var inte bara det att han kunde hjälpa dessa människor attorganisera sitt jordbruk utan hans tillvaro hade dessutom fått en helt annandimension när han fick uppleva gemenskapen med människorna I . Sådanakonkreta exempel på vad svensk hjälp innebär var en mycket effektfuU dementi påde påståenden som vi möter I den allmänna debatten om att det här ärpengar bortslängda till Ingen nytta. Om vi Inte kunde lösa problemen om hur vår hjälptill skall se ut - det måste gå genom aUa kompetenta organ -så har ju och jag fått chansen att här markera att det är viktigtatt hjälpa de stater som kämpar mot rasförtrycket. Det är därför viktigt att vihar nära förbindelser med - att svensk u-hjälp uträttar någontingkonkret och bestående för de länder som är mottagare av hjälpen. Ang. sysselsättningen för befolkningen i Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. sysselsättningen för befolkningen iVindelådalen ordet för att besvara () framställdaInterpellation, nr 159, till herr statsministern, och anförde: har frågat statsministern vilkaåtgärder som är planerade för att Infria de löften som regering och riksdag vidskilda tillfällen hur gett befolkningen I Vindelådalen om bestående lokaliseringspolitiskiiinsatser som kompensation för de arbetstillfällen som [idtt förlorade genom ati\''indelälven bevarats outhyggd. Interpella-tlnnen lui overläninal lill ni!,-':oi h,- vji.inil'- da först eriiii.i oiii :ill reseiin;:,'!-! i itideki hj;'i i: i :ipril 1*70framhöll, utt Vindelälvsområdet tillliiirde del ini, si.nli.r.i i,|. .num vUketsärskUt sysselsättnlngsstöd skulle utgå enligt den jv leue'ii-ueii i. iframlagda propositionen om den Ibrtsatta regionalpolitiken. Vidure förkluradesig regeringen avse att åstadkomma tidigareläggning av samhälleligaInvesteringar I Vlndelsälvsområdet samt att uppdra åt kommittén för planeringav turistanläggningar oeh frUuftsområden all utarbeta ett program för turismoch friluftsliv I området. Dessa är således de löften som regeringen har gett och detkan inte vara obekant att de har följts upp i konkreta insatser.Beträffande åtgärder som just nu är aktuella vill Jag Inledningsvis nämna, attvolymen av pågående eller heslutude beredskapsarbeten är iVästerbottens län 220 mihoner kronor. Vidure har 1 är beslut fatluts om reglonalpohliskl stöd i 27 fall lill nylokalisering eller Ang. sysselsättningen för befolkningen i utbyggnadför en sammanlagd investeringskostnad av 84 mihoner kronor. Isysselsättningsstöd tUl företag I har hittUls bevihats ca 1 mUjonkronor, motsvarande ett tUlskott i sysselsättningen med 200 årsanställda. Jag nämner dessa länssiffror med tanke på att utvecklingen I Vindelälvsområdet Inte kan ses Isolerad utan beror av vad som händer I regionen som helhet. Vad särskUt gäller Vindelälvsområdet pågår för närvarandeett omfattande och varierat program för att på såväl kort som lång sikt främjasysselsättningen. Från utredningen för planeringen av turistanläggningar harenUgt regeringens dhektiv framlagts förslag för utvecklingsarbetet Inom turistsektorn,1 övrigt har förslag till utvecklingsåtgärder framlagts av I Länsprogram 70. 1 betydande omfattning sker redan I Vindelälvsområdet, ivilket jag i detta sammanhang Inräknar kommunerna ,en tidigareläggning av investeringar av det slag som regeringen förutskickat.Nu pågående eller beslutade beredskapsarbeten I området kostnadsberäknas tilltotalt 59 mUjoner kronor och ger sysselsättning för I runt tal 600personer. Jag kan vidare nämna, att industricentrautredningen har kommit en godbit på sina undersökningar av möjligheterna att förlägga ettIndustricentrum till . För området betydelsefuUa vägförbättringar finnsupptagna I långtldsplan. Vägarbeten, däribland ombyggnad av väg 363efter pä sträckan Bodarna - Hjuken Ingår även I de förut nämndaberedskapsarbetena. Eftersom Interpellanten särskilt nämner jordbruket vill jagockså erinra om det extra stöd till Jordbruket som enligt beslut vid åretsriksdag utgår I . med de nu nämnda åtgärderna fortsättersträvandena att med lokaliseringspoUtiska medel tillföra området nysysselsättning. beviljades t. ex. bidrag oeh lån till ett företag med närmare Vidare är en skyddad verkstad, som skall sysselsätta 40 personer, under byggnad I , Insatserna I Vindelälvsområdet utgör exempel påregeringens selektiva sysselsättnlngsfrämjande poUtik, Denna politik får enbetydande förstärkning vid genomförandet av regeringens förslag tillkonjunkturstimulerande åtgärder. HenÅNGSTRÖM (fp): Jag tackar Inrikesministern för svaret på minInterpellation, Bakgrunden till den är föhande. För mer än ett och ett halvt är sedan, närmare bestämt denI , framträdde statsminister massmedia och kungjorde,alt regeringen fattat det slutgiltiga beslutet alt skulle bevarasoulbyggd . De flesta uppfattade väl det så att punkt nu var sattför en mer än tio är gammal strid om älven och så atl människorna i hadefått ett besked att rätta sina livsbetingelser efter. Med det beskedet lämnade statsministern ocksä en försäkranom att likvärdiga kompenserande arbetstillfällen skulle skapas i bygden, ochhan konfirmerade därmed del uv riksdugen tidigare fattade beslutet atl bestående arbetstiUfäUen skuUe ges tiU Vindelådalen som enkompensation. Det är på infriandet av löftena från landets statsminister ochfrån som folket I nu väntar. Vindelälvsdebattenpågick - det är väl bäst att säga förra gången - avstannade I stort settutvecklingen i . Rationaliseringar inom jord- och skogsbruk har måstställas , då man inte vetat om arealerna skulle överdämmas. Absolutnödvändiga bro- och vägbyggnader har satts på väntelistorna och enIndustrUokaUsering i området har omöjliggjorts, mer eller mindre kvävdes i det här väntandetsfamntag, och de uppvaktningar som gjordes rörande ohka objekt i harmötts av statsmakternas attityd: Vi skall vänta och se hur det bhr med enutbyggnad av älven. Denna bakgrund, herr inrikesminister, är en tungt vägandeorsak till den moraUska skyldighet som statsmakterna har mot folket I det härområdet. En annan aspekt är att bevarande är detförsta verkliga provet på svenska folkets mognad att ta konsekvenserna avbevarade mihöer och andra naturvårdsintressen, VUl vi åstadkomma något, räckerdet Inte bara med fagert tal, VI måste också alla soUdariskt vara med ochbetala. Och betalningen tiU hjälp åt människorna i Vindelådalen är säfskiltangelägen , då de är I en verklig nödsituation. Den här nödsituationen avspeglas kanske bäst i en studieav befolkningsutvecklingen Inom området.