prot · FU0956 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av vicetalmannen. § 1 Justerades protokollen för . Ang. den verksamhet som företag frän industriländer bedriveri u-ländema § 2 Ang. den verksamhet som företag frånindustriländer bedriver i Herr utrikesministern ordel för alt besvara i (vpk) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 170, och anförde: i har frågat mig omjag delar den bl. a. av framförda uppfattningen all ekonomiskgollgörelse som belalas av förelag från induslriländerna till Ijänslemän ochpolitiker i är lill synnerlig skada för dessa länders ulveckling. fräga gäller de fall av korruption i u-ländernadä företag frän industriländerna är inblandade. Jag är övertygad om att dennaliksom annan korruption är till skada. Om mulor tilläts påverka t. ex. beslutom vikliga investeringar, kan styrningen av den ekonomiska utvecklingen räka urfunktion, Beslul om användande av knappa resurser kan bli godtyckliga och gåstick i stäv med den fastlagda politiken för landets utveckling. Mutor somkommer frän ulländska företag är speciellt allvarliga eflersom de kan innebäraalt u-landels inlresse åsidosätts för utländska intressen. i (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret. Denna fräga kommer upp som skalldebattera u-landspoliliken och den hör lill hela detta komplex. Enligl GunnarMyrdals uppfattning, senast framförd i , förekommer en mycket omfattande korruption i olika stater iSydostasien, , . Korruptionen sägs ha ökat undersjälvständighetstiden, speciellt bland högre ämbetsmän och politiker.Korruptionen är enligt utomordentligt skadlig för dessa landersulveckling. Den för in etl irrationellt moment i all planering och iverkställandet av alla planer, den lundrar beslutsfaltande och verksläl-landepå alla nivåer, den bromsar och försvårar en effekliv förvallning, den är ellhot mot varje försök till effektiv politisk ledning, den ökar ytterligareklyftan mellan rika och falliga. Förelag frän de kapiialisiiska slalerna i väsl, somkonkurrerar om marknader eller bedriver direkt investeringsverksamhet iu-länderna, spelar en beiydande roll för denna korruption genom sinbestickning. den I aprU 1971 Ang. den verksamhet som företag från industriländer bedriveri u-ländema Del är möjligt all sädana kapiialisiiska förelag korlsikligt gynnar sinaegna iniressen genom all ge mulor, men de skadar del land där beslickningensker. Därigenom görs ocksä inlernalionell skada. Det brukar ibland hävdas all svenska förelag är mera renafrån sädan verksamhel än andra länders kapilalisler. Jag kan inle bedöma detla.Mulor lär emellerlid inle vara okända för svenskägda förelag verksamma iullandel. Om man vill föra en riklig u-landspolilik mäsle man häri bekämpa syslemav korruption och mulor. Vad vi kan göra är alt förhindra alt i varje fall svenskaföretag och medborgare medverkar i sådant. Jag vill därför frägautrikesministern som talesman för regeringen om han vill ta initiativet till enulredning i syfle all genomföra följande regler: för del första att mulor ochmutförsök skall bestraffas vare sig de är gjorda i eller utomlands; fördel andra all mulor utomlands inte skall få dras av säsom omkostnader iinkomsldeklaralionerna. Jag har i och för sig ingenling att erinramol de principiella reflexioner, som gjorde här i talarstolen.Men del är ingen läli maleria. Man har begränsad kännedom om korrupUonensomfallning i olika länder. I vissa länder sägs den vara sä vanlig att praktisktlägel varje affärslransaktion eller konlakl med myndigheter skulle inbegripabestickning i olika former; ett beklagligt faktum nalurliglvis. Frågan om kormpUon är för övrigl inte enbart enu-landsfräga. I mänga fatliga länder verkar problemel vara relalivl liiel medanmulor forlfarande kan vara en vanlig företeelse i rikare länder. Korruptionen iu-länderna är ibland en del av ell gammalt sociall mönster, andra gånger lycksden ha ulvecklals i samband med all regeringarna i nya stater påtagit sig etlhuvudansvar för landets ulveckling. En expansion av regeringsverksamheten harnödvändiggjort uppbyggnaden av en slor Ijänstemannakader, vanligen Ula betaldoch utan vägledning av en fast Ijänslemannalradilion i sill beleende. all fria nägon från ansvar villjag säga all del tordevara klarl alt det främsl ankommer pä regeringarna i de berörda länderna allavgöra vUka åigärder de skaU förelä för alt förebygga korruption. Om inlemyndighelerna i dessa länder aklivi bekämpar korrupUonen, finns del smämöjligheler för andra länder all åsiadkomma resultat. Om man ändå ställer frågan vUka ätgärder man kan vidta förall förhindra all förelag i i-länderna använder mulor, måste man ocksä vara pädel klara med all gränsen mellan mulor och legilima handlingar i vissa fall ärsvär all skönja. För övrigl belalas mulor i mänga fall via speciellamellanhänder. Nägon möjlighel för oss all över hela världen konlrollera deaffärstransaktioner som förelagen är inblandade i finns, som alla väl kanförstå, inte. Pä de direkla frågorna av kan jag väl sägaall detla problem har uppmärksammats i . 1 samband med enöversyn, som skall göras av ämbetsbrotten, kommer man in pä mutbrollen,och i del sammanhangei komnier all övervägas om man skall vidga ansvaret förbestickning lill all avse även förhåUanden av del slag som vi nu diskuterar. Därmed harjag väl givil ell svar på vad vUle vela. Slutligen vill jag bara tillägga, all skulle del bli fräga om eninlemalionelll samordnad aklion mol korruption, sä skulle inle bararegeringen - därom är jag övertygad ulan säkerligen ocksä del svenskanäringslivel välkomna della. den I aprU 1971 Ang. restföringen av icke erlagdkvarstående skatt Hen i (vpk): Jag är lacksam för utrikesministerns besked,att frägan om en förändring av lagsliflningen övervägs i justiliedepartementet.Jag hoppas all man vid den översynen skall göra en sädan skärpning av reglernaatt de blir tillämpbara också pä mutor och mutförsök som görs av svenska förelagoch svenska medborgare utomlands. Sedan är del alldeles rikligl, som utrikesminisiern sade ibörjan av silt inlägg, att det är en mycket komplicerad sak att kartlägga ivilken män mutor förekommer, bl a. därför att del är svärl alt definierabegreppel mutor och därför all del förekommer mellanhänder. Del äröver huvud lägel myckel vanskligt all fastslälla fakla. Jag sade ocksä lidigare all jag inte kan bedöma i vilkenomfallning av svenska kapilalisler ägda förelag använder mulor i sinverksamhel. Del är bl. a. detla jag vill skaU karlläggas genom en ulredning.All beslickning förekommer, trorjag ingen vågar förneka. Jag kan nämna, bara myckel korl, all i Väsllyskland pågårjusl nu en livlig debali om del här problemel. Del har lagils upp i lyskaförbundsdagen av en socialdemokralisk ledamot. Under den intensiva debatl sompågår har del avslöjats alt väsllyska exportförelag ärligen belalar ut cirka500 miljoner mark i mulor lill ulländska agenter, tjänstemän och politiker.Moisvarande proportion av del svenska exportvärdet skulle innebära mulor förmellan 150 och . Men vi vel, som sagt, inle om denproportionen stämmer. Jag tror emellerlid all del skulle vara av inlresse allocksä undersöka dessa förhållanden, samiidigi som man förelar den skärpning avlagsliflningen som ulrikesminisiern har lalal om. Överläggningen var härmed slulad. § 3 Ang. restföringen av icke erlagd kvarstående skatt Herr finansminislern STRÄNG erhöllordel för alt besvara () i kammarens prolokoll för den 19 marsinlagna fråga, nr 1 50, och anförde: har frägai när jag ämnarlillgodose del av slalsrevisorerna och bevillningsulskollel redan är 1966ulialade önskemålel att restföring av icke erlagd kvarstående skatt bordesammanföras lUl allenasl en uppbördslermin. Sombevillningsulskollel ullalal i sitt belänkande nr 53 är 1966 skulle den 1 aprU 1971 Ang. restföringen av icke erlagd kvarstående skatt ellsammanförande av reslföringen av de båda kvarskallelerminerna innebärafördelar. Men vissa skäl lalade enligl ulskottet ocksä mot en sådan åtgärd.Frågan kommer att prövas i samband med frågan om användandel av automatiskdatabehandling inom exekutionsväsendet. Vidare föreligger en framställning frånlänsstyrelsen i om all länsslyrelsen skall fä räll alt utfärda kravpä betalning av restförd skatt innan restlängden överlämnas till kronofogden.Båda dessa frågor övervägs . Jag lackar finansminislern för svarel, som juinle var över sig upplysande. Man kan säga att detta är en liten fråga, men ivarje lilen fräga ligger det en slor, och den slora frägan i del härsammanhangei är vUka krav man skall slälla pä slalsverkel när del gäller attbedriva verksamheten rationelll och försöka pressa kostnaderna. Det går ju lUI så alt försl reslförs den skall som inteerlagts . Sedan kommer det en termin lill , och så reslförs den. 1stort sett är det samma personer del gäller - för ell medelstortkronofogdedislrikl kan det röra sig om 5 000 restförda. För var och en av dessa skriver länsslyrelsen iresidensstaden ul elt kortset som innehåller fyra blanketter. De skall tas emotav kronofogdemyndigheten, rivas isär, sorteras upp i alfabetisk ordning ochplaceras in i register. Sedan skall krav skickas ul, och posten skall dela utdem. Och kommer en nästan precis likadan kortmängd igen! Jaghar räknat ut att del expedieras ungefär en och en halv miljon sädana kortårligen. Detta kan inte vara en rationell ordning, och jag tror all eltprivalförelag icke en enda dag skulle kunna ha ell sådanl syslem. Där är man juskyldig all se lill all driva verksamhelen ralionelll och pressa kostnaderna. Sedan kan del sägas all den oralionella ordningen är ännumer beklaglig därför alt den tillämpas inom en förvallning som har lill uppgiftatt försöka pressa ut skattepengar av folk som ofla har del väldigt dåligtställt och som själva behöver sina pengar. Det är då särskill anmärkningsvärtalt de medel man får in delvis används tUl ändamäl som är onödiga. Jag vägarnog använda ell så häri ord som all del är slöseri med allmänna medel alt hadel ordnat pä del här sällel. Finansminislern sade all frägan övervägs. Den harövervägls , och del är elt räll koslsaml övervägande, som ellprivalförelag, vilkel ju mäsle drivas rationellt, inle skulle kunna finna sigi, som jag sade. Herr finansminislern STRÄNG: och jag har en gäng lidigarediskuterat den här frägan. Vid en frågestund sade hen Sjöholmsedan han fäll ungefär samma besked som han fick : "En sak vorenämligen om man skulle skjula på hela uppbörden lUl den sisla lerminen manskulle alllsä belala in kvarskallen bara en gång, . 1 så fall skulledet bli en betydande ränteförlust." Det är ju den frägan som har gjort allbevillningsulskollel varit tveksamt. Utskollel har sagl alt del finnsskäl som talar för alt göra indrivningen bara en gäng - den skulle dä bU längrefram pä sommaren - eller all man gör den Ivä gånger och undslipper dennaränteförlust för statsverket. omständliga kortsystem som om bör vi kanske kunna bli av med när exekutionsväsendetsorganisaiionsnämnd och slalskonlorel färdigställt sin ulredning om överförandepä dala. Del bör kunna medföra åtskUliga ralionaliseringsvinsler. Den andra möjligheten som just nu prövas avriksskatteverkel pä begäran av i är som jag sade isvarel all man ger länsslyrelsen befogenhel all gå ul med ell krav lill alladem som resterar med kvarskatl med åsidosättande av indrivningsmyndigheternaoch kronofogdarna. Om en sädan ålgärd kunde ge ett sä pass bra resultat all delbalanserar den omnämnda ränteförlusten skulle del finnas praktiska möjlighelerall nöja sig med bara en indrivning som då kommer längre fram pä ärel. Men båda dessa frågor är under utredning ,och därför kan jag inte ge nägol annal svar än del han har fåll. den 1 aprU 1971 Ang. restföringen av icke erlagd kvarstående skatt Hen (): Det har aldrig från min sida, herrfinansminister, varil fräga om alt man skulle skjuta på uppbörden, ly detskulle otvivelaktigt medföra en ganska beiydande ränteförlust. Vad jag vUl och det framgår väl även av frägan är alt man skulle reslföra bara en gäng.Man skulle belala in den ordinarie uppbörden precis som och maj, menman skulle aUlsä inle föra de obetalda posterna lUI kronofogdemyndighetenförrän efler majuppbörden. Den ränteförlusten, vägar jag säga, skulle myckelöverkompenseras genom den vinst som skulle uppslå genom mindrepersonalorganisalion och mindre papperskoslnad. Enbart besparingen päpapperskostnaden skulle säkert överträffa ränteförlusten mänga gånger om. i har fakiiski inle baraanhållit om del som finansminislern nämnde, utan jusl all få reslföra bara engång. Dess värre har kronofogdeföreningen avstyrkt av skäl som jag finnerfullständigt obegripliga. Men länsslyrelsen i har faktiskt redanansökt hos att man skulle få tillstånd alt göra just vadjag syftar , nämligen reslföra bara en gång, efler den andra terminen. Herr finansminislern STRÄNG: Som konslalerade harkronofogdeföreningen dvs. aUa kolleger avstyrkt. Del ger ju,menar jag, i blixtbelysning en verifikation till alt frägan är nägolkomplicerad. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Omlokalisering av statUg verksamhet tUl Om lokalisering av statlig verksamhet tiU Herr finansminislern STRÄNG erhöllordel för att besvara () i kammarens protokoll för den 25rnars inlagna fräga, nr 165, och anförde: har frägai om jag anser allslalens satsning pä ell indusUielll ulvecklingscenlrum i bör kompletterasmed ullokalisering av slallig verksamhet och dä främsl med sikte pä all hävaden brist pä ca 2 000 kvinnliga arbetsplatser som finns i området. Regeringens uppfattning rörande omlokalisering av slalligverksamhel har redovisals i proposilion nr 29 lill årels riksdag. Den av herr.ångström vackla frägan bör lämpligen diskuleras dä proposiiionen behandlas iriksdagen. Jag lackar finansministern för svaret sominte blev någol svar. Frågeslällningen var vilka möjligheler Skellefleå hadeall komma med som värdslad vid en ylleriigare ullokalisering av slalligverksamhel frän Slockholmsomrädel. Del svar som jag hoppals på var jag inlresserad av urflera principiella synpunkler. Staten gör en stor satsning i detla område genomalt dil förlägga värt lands första induslriella ulvecklingscenlrum Släden haren myckel god samhällsservice all erbjuda, goda ulvecklingsmöjligheler förungdomen och löflen om del i den högre tekniska utbildningen saml ell välulvecklat näringsliv men med det starka minus som en bristande tUlgäng päkvinnliga arbetstillfällen innebär. Skall satsningarna pä utvecklingen i områdel lyckas, ärdel nödvändigi all den underbalansen häves. En av de snabbasle vägarna all nädil gär genom en ullokalisering av en större adminislraliv enhet till omrädei. Jagbelraklar del som myckel vikligl all försöket med etl indusUielllulvecklingscenlrum får de bäsla möjligheler all lyckas. Del bör sedan följas avflera i andra delar av landet. Men för att chanserna all lyckas i. Skellefteåskall bli bällre mäsle förulsällningarna göras gynnsammare. Denna fräga kan betraktas som elt vikligl lesl i ell annalhänseende. Slalen har skilda kanaler all gä fram pä i lokaliseringsfrägorna. av salsningen går över och del generellalokaliserings-slödel, en annan över industridepariemeniei och slalligförelagsamhel. Och finansminislern häller nu själv myckel handgripligl i denberörda utlokaliseringsverksamhelen. Det är yllersl väsenlligi alt det finns ensamordning mellan de uppräknade inslanserna. Om jag fäll elt svar avfinansminislern pä min fräga hade jag kanske kunnai ulläsa en tendens av delta;nu vet jag inte om finansministern delar min uppfallning. Skellefleå kom alllsä inle med i den försiaomlokaliseringsvågen som är pä gång. Jag tror att kommunalmän och befolkning påalla de orter bland dem - som varit kandidater men inte förts uppi förslaget undrar över om lokaliseringsorterna nu en gång för alla är ulvaidaeller om chansen för dem återkommer . Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. innebörden av artikel 4 i konventionen angåendeskydd för de Nr 56 mänskligarättigheterna m. m. Herr inrikesminislern HOLMQVISTerhöll ordet för alt besvara () i kammarens prolokoll för den 17mars inlagna fräga, nr 138, till herr justitieministern, och anförde: har frägai justilieminislern omhan anser all lillämpningen av lagen om förnyad gillighel av kolleklivavlaluigör en sådan avvikelse frän arlikel 4 i den europeiska konvenlionen om demänskliga rällighelerna och de grundläggande frihelerna all skyldighetföreligger att enligt konventionens arlikel 15 göra anmälan . Frågan har överlämnats UU mig för besvarande. Enligl arlikel 4 mom. 2 i konvenlionen fär ingen nödgasulföra tvångsarbete eller eljest honom påtvingat arbete. Under krig eller i annat allmänt nödläge som hotar nalionensexistens fär enligt artikel 15 avvikelse göras frän artikel 4 mom. 2.Fördragsslu-lande part som begagnar sig av rätten till avvikelse skallunderrätta Europarådels generalsekreterare härom. Tillämpningen av den aktuella lagen innebär alt parternapå vissa avtalsområden under en begränsad lid har blivii bundna av delkolleklivavlal som senasl gällde mellan dem. De personer som .syftar på har älergåll lillarbelen som de själva har vall och där de har samma anställningsförmåner som delidigare hafl och samma frihel som lidigare att sluta sin anställning om de säönskar. Detla kan uppenbarl inte betecknas som ivängsarbele ellerpälvingal arbeie. Del finns därför ingen anledning all överväga om Sverigeskall anmäla avvikelser lill Europarädels generalsekreierare. den 1 aprU 1971 Ang. innebörden av artikel 4 i konventionen angående skyddför de mänskliga rättighetema m. m. Hen (); Jag tackar inrikesminislern för svaret på min fräga menmäsle konstatera all även om beskrivningen av situationen var hell korrekl ärden slutsals som inrikesministern drar enligt min mening felaktig. Detla är en uppfattning som delas av personer som ärexperter pä inlernalionell räll. I uttalanden som de har gjort i denna frågafastlägger de klart att del enligl deras mening skulle föreligga skyldighet förden all anmäla avvikelse frän konvenlionen om de mänskligarältighelerna och grundläggande skyldigheterna sä som de är formulerade iarlikel 4 mom. 2. Sä t. ex. säger professor emerilus Torslen , som harvarit professor i inlernalionell räll här i Slockholm, under läng tidfolkrältsexperl inom ulrikesdepartementet och dessutom ledamot av permanenlaskiljedomstolen i , att det enligt hans mening föreligger en klar avvikelsefrän konventionens bestämmelser genom tillämpningen av den här lagen om vissakolleklivavlals forlsalla gillighel. Regeringen borde därför rimligen ha anmält avvikelsen tillEuroparädels generalsekreterare. Den riskerar all fä svara i frägan införEuroparädels domstol. 1* protokoU 1971. Ang. innebörden av artikel 4 i konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna m. m. Anmälan lill kommissionen skall ju görasunder de förulsällningar jag angav. har i sin fräga jusl undral omman skulle anmäla en sädan avvikelse. Jag lycker alt del även för framslä som ganska självklarl all den här silualionen på ingel sällpassar in i del läge som är förulsall i konvenlionen. Jag är verkligen inle aUs lill freds med all vad herrBrundin siöder sig pä är ell ullalande av nägon experl. 1 elt sådant upprörtläge som vid en konflikt går del alltid all få någon experl all ullala sig. Närjag läser formuleringarna i del där uttalandet tycker jag inle heller all detger utiryck för nägon särskild vilja att försöka analysera en situation som motsvararden vi har haft här i . Vi har selt pä delta, och vad som närmast förefaller attlikna den här situationen är ett fall i värt grannland , där en utövare avtandläkaryrket anmälde det förhällandet att han under elt är var skyldig alltjänstgöra i en viss region i landel. Han ansäg att detta hade karaktären avIvängsarbele. Men del ullalande som kommissionen gjorde pä den punklen visarall del inle är den lypen av vi kan säga Ivängsälgärd eller ingripande som haravsells. Här föreligger del möjlighel för vederbörande all slutasin anställning när han viU och ta etl nylt arbete; det är ju ingen förändringi del avseendel. Det är bara fråga om all man skall visa respekl för ell avtaloch alltså iaktla den ordning som väl normalt gäller i en anställning. Någotannat rör del sig inle om. Dä finnsju inle den grad av iväng som är förulsall idenna konvention. kan frariigä redan om man beaklar att i det förstamomentet av samma artikel i konventionen talas om att ingen får hällas islaveri eller iräldom. Sedan är del näsla sleg, men jag Iror all inse all del ingalunda passar in pä de förhållanden som gäller här iSverige. Hen (): Jag lycker all del är en minsl sagtcynisk motivering som inrikesminislern använder, när han säger alt det slär dehär människorna helt frilt att bara sluta sina anställningar. Här befann vi ossi en konfliktsituation där två parter kämpade mot varandra belräffandeanslällningsvUlkoren. Den ena parlen lillgriper sin lagstiflningsmakl ochförhindrar forlsatl konflikl. Enligl åtskilliga experter - inte bara den somjag åberopat är del all hänföra lill pälvingal arbeie enliglEuropakonvenlionens formuleringar. Jag skall bara erinra om alt denna konvenlionhar beställ under ell par årtionden. Det finns länder som under den periodenhar vidtagit längt mer drastiska åtgärder än vad det här har varit tal om menaldrig någonsin har frägan varit föremål för en belysning. Därför har inle anledning all med någonsärskild säkerhei ultala all ett fall som detla svenska skulle kunna föras inunder konvenlionen. Det finns sä mycket i övrigt, om man tar hänsyn tillomsländighelerna och ser på andra fall, all del , ja med säkerhei,skulle gå i den andra riktningen. Del är min bestämda mening. Herrtredje vice lalmannen anmälde alt anhållit all till Nr 56 protokollet fä anlecknal att han inle ägde rätt tUlytteriigare anförande den Överläggningen var härmed slutad. Om åtgärder mot arbetslösheten i § 6 Omåtgärder mot arbetslösheten i Herr inrikesministern ordet för alt besvara () i kammarens protokoll för den 24mars intagna fräga, nr 161, och anförde: har frågat om jag avser att vidtaspeciella åtgärder med anledning av de höga arbetslöshetssiffrorna iNorrbotten. De mera långsiktiga åtgärderna för att förbättrasysselsättningen i och övriga skogslän sker, säsom jag för kort tidsedan anförde i ett svar pä en liknande fräga rörande , genom deregionalpoliliska insatserna. Det särskilda sysselsättningsslödet i del inrestödområdet, liksom transportstödet, som bada tillkom förra ärel, bör kunna bliav stor betydelse för att främja en positiv ulveckling av företag i dessa delarav landet. För del är utvecklingen inom den slalliga sektorn avsärskilt intresse. Invesleringarna inom denna sektor har väsentlig effeki päsysselsäilningen i länel. De arbetsmarknadspoliliska åtgärderna t'rämst i form avberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning är av särskilt slor omfattningi . Regeringens förslag om ylleriigare medel på tilläggsslal försärskilda beredskapsarbelen syftar lill att skapa resurser för sysselsätlningsfrämjandeåtgärder speciellt för den äldre arbetskraften. Jag lackar för svaret pä min fråga. Svarel är allmänthället och ger väl inle stöd för nägon optimism när del gäller särskildaåtgärder för . Anledningen till att jag ställde frägan är ju all med denpermanenla undersysselsältning vi har i Norrbolten slär en nedgång isysselsältnings-slatistiken igenom särskilt häri där. De siffror som jaginhämtat frän verifierar att situationen är högstotillfredsställande . Av dessa kontrollerade siffror framgår allantalet anmälda arbetslösa hos arbetsförmedlingarna i i mitten avfebruari uppgick lill inte mindre än 5 278. Detla är den högsta siffra som manhar kunnai notera för samma månad . Det är förstagången som kvinnornas antal i slatisliken är så högl i . Nedbanlningen av beredskapsarbetena på 300 platser harslagit igenom på ett oroande sätt. Del är framför alll de högre åldrarna sområkar i bekymmer. Del finns alltså uirymme för de här särskilda insatserna medberedskapsarbete som antyds i svaret. Det är myckel riktigt alt slalen är t. o. m. den störstaarbetsgivaren i . Man kan fundera nägol över varför just i det länel Om ätgärder mot arbetslösheten i