prot · FU09105 · 1971-12-31 00:00:00 — SkaU kunna sättas på fötter ochåter bU ett konkunenskraftigt företag krävs det även stora insatser påföretagsledarplanet. Det krävs mer än ett kapitaltillskott. Det krävs mer än enommöblering av företagets styrelse. Företaget måste I ordets verkUga meningrekonstrueras. De bästa utsikterna att lyckas med detta har man omledningen för ett stort, kompetent och på området erfaret företag tar sig an saken.Detta har för mig varit ett mycket tungt vägande skäl för att förorda denföreslagna lösningen. har en i många hänseenden modernproduktionsapparat. Men den måste användas på ett effektivt sätt och avpassastUl rådande marknadsförhållanden, om företaget äter skall bli lönsamt, I den enda motion som väckts i anslutning tUlpropositionen har man ställt sig kritisk tiU den föreslagna lösningen avGötaverkskrisen, bl, a, mot bakgrund av de skattemässiga fördelar som man anseratt Salénrederierna har erbjudits. Till detta vUl jag säga att om en vissåtgärd skaU betraktas som skattemässigt fördelaktig eller inte beror på vad manjämför den med för slags handhngsalternativ. Hur Salénrederierna skulle hadisponerat sina tUlgångar om de inte hade engagerat sig i känner jaginte till, men det väsenthga när det gäller skattefrågan är att Salénrederiernasjälvfallet inte har erbjudits någon skatteförmån som går utöver gällandeskattelagstiftning. Salénrederierna har med andra ord utnyttjat den existerandelagstiftningen vid genomförandet av denna transaktion. Detta betyder att detinte finns någon som helst anledning att vända sig mot denna transaktion avskattemässiga skäl, utan i så faU får man vända sig mot den existerandeskattelagstiftningen, Skattebeta- Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri lama somkollektiv gör inte någon uppoffring som de inte hade fått göra genom någonalternativ transaktion, som Salénrederierna mycket väl hade kunnat genomföra. Då tycker jag det är viktigare att understryka herrHugosson var inne på det att hela det paket som ligger på riksdagensbord innebär en mycket markerad framskjutning av samhäUets och de anställdaspositioner när det gäUer svensk varvsindustri. Först och främst innebärkonstruktionen att staten får en effektiv insyn i både genomstyrelserepresentatlon och genom rätten att tillsätta särskilda revisorer.Dessutom är avtalet så utformat att staten har möjlighet att också få del av devmster som den stathga insatsen har medverkat till. Jag menar därför att den föreslagna lösningen uppfylleralla rimUga krav. Vi har nämligen rätt - det har kanske inte tillräckUgt mycketkommit fram i debatten om denna rekonstruktion att fr, 1975 från vårsida påkalla en omvandUng av det statliga lånet till aktiekapital. Gör vi dettakommer staten att tUl en tredjedel bU ägare av och får därmednaturUgtvis motsvarande andel styrelseledamöter. Staten får också andel i denvärdestegring som företaget kan komma att uppvisa. Ä andra sidan ligger i konstruktionen att om utveckUngenskulle gå i negativ riktning har den privata parten rätt att kräva en omvandhngav det statliga lånet tiU aktiekapital, vUket innebär att staten i det lägetåtar sig halva ägaransvaret för . Staten uppträder alltså ingalundasom bara en passiv, generös långivare till företaget, utan staten har iklättsig ett både dhekt och indhekt ansvar för den fortsatta utveckhngen, Sluthgen bör väl också några ord sägas om vårt eget varv . Det har ofta framstäUts som ett speciellt problembarn i svenskvarvsindustri, inte bara i detta hus utan också, som alla vet, från de andravarvens sida. Det är ett rätt oförtjänt omdöme om UddevaUavarvet, menar jag.Visst var varvets förutsättningar ganska dåUga , ochvisst har skattebetalarna fått göra betydande finansiella insatser för att fåvarvet in i en mer gynnsam utveckling. Men detta hänger framför allt samman medatt den kraftigaste konjunkturnedgång som svensk varvsindustri upplevt harinfaUit just då staten haft ansvaret för varvet. Denkonjunkturnedgången medförde för alla de stora varven utomordentligapåfrestningar, och Uddevallavarvet hade mindre resurser än de andra varven attmöta de påfrestningarna, UddevaUavarvets totala förluster som gåttsedan staten på grund av sitt ansvar för sysselsättningen fick ta på sig detreella ägaransvaret för varvet uppgår till ca , och för denärmaste två åren har vi att vänta ytterUgare förluster på ca 50 miljonerkronor. Men efter de två åren kommer överskotten, och man kan beräkna attde skall kunna bli så stora att varvet det är inte säkert men det är sannoUkt- kommer att bli i stånd att återbetala statens hela lånefordran på det, somuppgår till I . Vi har varit angelägna om att öppet redovisaUddevallavarvets situation. när vi diskuterat statliga företag har deanklagats för en dåhg redovisning, oviha att ge en ordentlig insyn. Det kandärför vara skäl att påpeka att den redovisning som har lämnats för Uddevallavarvetsaffärer är öppnare än vad som gäller för något annat stort svenskt Detär Utet tråkigt att jag skaU behöva påpeka detta; det hade varit glädjande omnågon gång också någon borgerlig politiker skuUe vilja berömma ett statUgtföretag när det finns skäl för det. Den som har gjort det är naturhgtvis - höUjag tyvärr på att säga inte någon borgerUg politiker utan en obunden personsom kan rätt mycket om Uddevallavarvet och svensk varvsindustri, nämligenJosef , som i en artikel i aUdeles särskUtkomplimenterade varvet just för den utomordenthgt öppna redovisningen av aUarelevanta förhållanden. Jag skulle också våga påståendet att om man på samma sättsom vi har gjort inför offenthgheten när det gäller UddevaUavarvet skulleskärskåda de andra storvarvens resultat under den nu berörda tioårsperioden-1963-1972 - skuUe de totala förlusterna vid UddevaUavarvet sannerligen inteframstå som särskilt uppseendeväckande. Det finns ett förhållande som i särskilt hög grad är ägnatatt inge respekt för UddevaUavarvets utveckling och ledning under de gångnaåren, och det är att denna utveckUng har kunnat äga rum med en så passbegränsad nyinvesteringsverksamhet utan att man därför kan säga attvarvet skulle ha tekniskt förshtits. Det är klart att sparsamheten påinvesteringssidan i stor utsträckning har betingats av att man velat igörligaste mån undvika stora investeringsutgifter, som inte med visshet kundeberäknas bli räntabla. Det skedde en begränsad Investering i Sörviksvarvet1968/69 - den var inte stöne än men den möjUggjorde ändåbyggandet av 230 000-tonnare vid varvet. Man har aUtså med relativt små medelhär kunnat skapa vad som visar sig vara en mycket effektiv produktionsenhet.Men den fortsatta utveckhngen vid varvet kommer att kräva en del nyainvesteringar, och de får bedömas inom ramen för den totala varvssamverkan somdet nu träffade konsortialavtalet kommer att reglera. Jag räknar med att det investeringsprogram somUddevallavarvet kommer att ta ställning tiU skaU kunna finansierasinom ramen för varvets egna resurser inklusive Statsföretags, Med den ökning avaktiekapitalet som vi nu har föreslagit och med den överkurs som detär fråga om bör Uddevallavarvet ha blivit i stort sett UkstäUt med de andravarven. De framtida behoven av förändringar i den svenska varvsindustrin bhrnågot som för Uddevallavarvets hksom för de övriga storvarvens del fårbehandlas inom ramen för den varvssamverkan som har etablerats. Det är omöjligt att diskutera svensk varvsindustri ochsvensk varvspohtik utan att också i någon mån ta in den internationellabilden. Då vill jag särskilt uppehålla mig litet grand vid den internationellavarvspoUtiken, eftersom detta är en näring som i hög grad är beroende just avden internationeUa poUtiken, Jag tror det kan vara värdefuUt att påpeka attsamtUga de varvsländer som har bedrivit en generell subventlonspoUtik nu är påväg att tänka om. Jag hade tUlfälle att besökaHolland, och då kunde jag konstatera att den holländska regeringens syn påvarvsindustrin och varvspohtiken nu är praktiskt tagit identisk med den svenskaregeringens. Utveckhngen är i verkligheten påfallande parallell i våra bådaländer. Ett mycket stort varv I HoUand är Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri Verolmevarvet.Detta varv hade fått i lån av den hoUändska staten, men detstod, precis som , praktiskt taget inför konkurs. Man hade i sinorderportfölj 24 stora tankers, tagna tiU fasta priser och utan hänsyn till denkommande kostnadsstegringen. På förslag av en statUg utredningskommitté endirekt parallell tUl vår har man nu i HoUand åstadkommiten fullständig fusion mellan de två stora varvskoncernerna Verolme ochRijn-Schel-de. Genom speciaUsering, samordnade investeringar och andra resurserräknar man med att få sådana rationahseringsvinster att det nya varvet kan blisjälvfinansierande. Man har också - vUket kan vara intressant att Inhämta skaffat sig dhekt insyn i det fuslonerade varvet genom statliga observatörer iden nya koncernstyrelsen. Det betyder att vi i ett av EEC-länderna finnerprecis samma diskussion och utveckhng som den borgerUga oppositionen här hemmabetraktar som utslag av en dogmatisk sociahsm. I detta borgerligt styrda landframstår det som ett naturUgt svar på utvecklingen att låta det allmännaintresset bh representerat i företagsstyrelserna. Det tyska handelsministeriet har först gjort av med 600mUjoner D-mark i genereUt varvsstöd. Även där tänker man om, och i slutet avförra året uppdrog man åt tre stora konsultföretag att gemensamt utarbeta enrationaUsermgsplan för de tyska storvarven. Också den nya engelska regeringen har på varvssidan börjatsin storstädning i subventionsfloran. SlutUgen vill jag nämna vi berörde den saken litet förett år sedan - att det Internationella förhandUngsarbete som har startat, förresten på den svenske finansministerns Initiativ, Inom redan har lett tillbetydande framgångar när det gäller att avveckla de generella subventionerna.Det finns nu ganska goda skäl att hoppas på att de särskildavarvssubventionerna skaU bh helt och fuUständigt avvecklade. Jag tycker att en sådan här mycket kort resumé av hurstaterna i som varvsländer ser på varvspolitiken kan vara rätt lärorikockså för den svenska borgerUga hemmaopinionen. Det är ju vanligt attEEC-länderna i den svenska debatten utpekas som styrda enbart av kapitalistiskaintressen och helt fångna I en utpräglad marknadsideologi. Den bilden avEEC-länderna gör dem dels väldigt impopulära på visst häU, dels i motsvarandegrad populära på det andra hållet. Men vi kan i det här fallet som i andra faUkonstatera att schablonerna mycket säUan motsvarar verkligheten. Den slutsats vi kan dra är att den varvspolitik som densvenska regeringen har fört och som från borgerhgt håU har utmålats som uttryckför socialistisk klåfingrighet och dogmatism, faktiskt är den politik som manpå rent praktiska, pragmatiska grunder har kommit fram tUl också i de andraeuropeiska varvsnationerna. Det kan vara rätt nyttigt att resa runt litet grandi , och jag tycker att inte minst våra ivrigaste EEC-anhängare på denborgerhga sidan skuUe ha nytta av att ta hem litet även av denna erfarenhetfrån det europeiska samarbetet. För att sammanfatta, herr talman: förslag som riksdageni dag tar ställning tUl innebär att en akut företagskris, som direkt berört 8000 anställda och indirekt säkert åtminstone 12 000, har kunnat avvärjas och detta påett sätt som också inger förhoppningar om att man har nått en långsiktiglösning på företagets problem. arbete har även ettsamarbetsavtal kommit till stånd meUan de svenska storvarven, vilket är enförutsättning för att den svenska varvsindustrin skaU kunna bevara sininternationeUa slagkraft. Och slutligen får vårt eget varv, UddevaUavarvet,genom den föreslagna ökningen av aktiekapitalet jämbördiga viUkor med övrigastorvarv och bör därigenom i fortsättningen kunna både bidra tUl lösningen avUddevallaregionens sysselsättiungspro-blem och lämna sitt positiva bidrag tUlden svenska varvsindustrins samlade slagkraft. Statligaåtgärder inom svensk varvsindustri HenGUSTAFSON i (fp): Jag har inte begärt ordet för att gå in idetalj i debatten om förhållandena när det gäUer vår varvsindustri - det kommerledamöterna av näringsutskottet och andra talare att göra utan min avsikt äratt som representant för uttrycka min stora tillfredsställelse med nu har nått en lösning som garanterar den fortsatta verksamheten vidGötaverken och sysselsättning för så många tusen personer i vår stad. Men vi har ju hört avlossa en gruvlig salva.Han etablerade sig som något slags enmanskommission och anklagade för en cynism som saknar motsvarighet i svensk företagshistoria! - Detkan riktas kritik mot ledning, men jag skulle vilja be herrHugosson att gå in i sin kammare och fundera på innebörden av sina ord, innanhan upprepar denna djupt orättvisa och nedsättande beskyUning. EnUgt hen skuUe det närmast vara så att en heltinkompetent företagsledning var orsaken tUl svårigheterna över huvud taget förGötaverken, Men vi har ju fått belyst, inte minst genom industriministernsanförande, att det här är fråga om en intemationeU kris där varv som har fåttstora subventioner från staten ändå befinner sig i så svårt läge att derasfortsatta verksamhet är hotad. Jag tycker att det kan vara lämphgt att påminna om dettaoch påminna om att det varv som vi också talar om i detta sammanhang,UddevaUavarvet, trots ledning av experter från såväl statlig sida som enskiltvarvsföretagande har behövt en mer omfattande stödverksamhet än . Manbör ju påminna sig inte minst efter anförande att den insatssom staten gör finansieUt är av relativt blygsam omfattning. Staten ikläder siggarantier och den ger ett lån, men om varvskommissionens uppskattning ärriktig, att de ekonomiska utsikterna för åren närmast efter 1973 bUrmera tUlfredsstäl-lande, så kommer statens finansieUa stöd att inskränka sigtUl räntan på . Jag tror det kan vara nyttigtatt ha den uppgiften i tankarna när man bedömer den här saken. Det har alltså varit möjUgt att i samarbete med detprivata näringsUvet och under statlig medverkan finna en lösning som vi hoppasskaU bU tiUfredsställande för alla parter. I en kommunistisk reservation sägs att Statsföretag ABborde ha gått in som ägare av . Det finns i sammanhanget anledning 5 protokoU 1971. Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri påminna omvad AB Statsföretags revisorer skrev i sin revisionsberättelse av den 22 april1971, De skrev följande; "Upprustningen av de övriga företagen tUlbärkraftiga enheter" aUtså övriga företag utom de fyra som går med vinst- "kommer med all sannoUkhet i tlera fall att vara förenad med problem somför sin lösning ställer stora anspråk på Statsföretags personeUa och ekonomiskaresurser. Vi anser det därför önskvärt att i störstautsträckning ägnas åt konsolidering." Jag tror att det också från de utgångspunkterna ärtiUfredsstäUande att vi har funnit den form av lösning som här har föreslagits. Hen () kort genmäle: Nej, jag har inte försökt framstäUa mig somnågon enmanskommission. Däremot har jag redovisat vad som står att läsa ipropositionen och redogjort för varvskommissionens resultat. Men jag vidhålleratt den nonchalans som ledningen för har visat framtiU den dag då det blev aktuellt att företaget eventuellt skulle träda Ikonkurs eller likvidation är av det slaget att den torde sakna motstycke isvensk företagshistoria. Om man skaU kalla detta för cynism eller inte tyckerjag är oväsentUgt. Men det är obestridligt,, i , attden uppskattade företaget förlusterna till 150 ä 180 mUjoner,var förlusterna 250 miljoner och miljoner.Och redovisades analyserna av den engelska revisionsbyråns resultat,som pekade på att förlusterna och behovet av kapitaltillskott uppgick tUl 500 å600 miljoner. Det som för mig, för de fackUga representanterna i ochför de anställda vid har framstått som oförklarhgt är, attföretagets ledning inte velat medverka tUl att I tid ta fram det underlag somkunde göra det möjligt att bedöma hur allvarhg situationen var. Det var utifrån de utgångspunkterna som jag i mittanförande - kalla det gärna för en gruvUg salva tog fram dessa uppgifter ochkonstaterade på vilket sätt detta privata företag hade skött sig.Industriministern sade att när ett stort företag råkar I bekymmer är detföretagets skyldighet att medverka till en lösning. Om iGöteborg tycker att statens insatser i detta faU är obetydhga, så får det ståför räkning. För mig och för de anställda vid iGöteborg är det ingen obetydhg insats att sysselsättningen garanteras, HärtiU kommer att det inte bara ärfråga om 75 miljoner, utan det gäller 75 mUjoner plus ränta plus ytterligare 75miljoner. Det kan alltså totalt bli fråga om 150 miljoner, och dessutom ställerInvesteringsbanken pengar tUl förfogande. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Vad gäUer de 75 mUjonerna i lån så är juavsikten att de pengarna antingen skall återbetalas eller också gå över somaktiekapital. Jag talade om det finansiella stöd som staten ger och redogjordebara för hur det i verkUgheten förhåUer sig med det. Sedan kan man kritisera för att företaget skrev stora kontrakttUl fasta priser, men det gjorde man ju med motiveringen att tryggasysselsättningen vid varvet. Det är därför jag tyckte att beskyllningen för encynism som saknar motsvarighet i svensk företagshistoria var djupt orättvis. Nuhar åtminstone till hälften tagit tiUbaka den, och det betraktarjag som ett framsteg. () kort genmäle: Jag har inte tagit tiUbaka någonting av vadjag sagt här. Jag vidhåller att det som i det här fallet är så frapperande äratt företagets ledning icke har velat aktivt medverka när det gäUt att få framett ordentligt underlag för att bedöma hur aUvarUg situationen är. i hänvisade tUl att vi har en internationellvarvskris. Ja, visst föreligger det svårigheter för hela den svenskavarvsindustrin. Men det är ju bara ett enda varv i det här landet, nämhgenGötaverken, som har körts så i botten att företaget håller på att gå i konkurs,och där kapitaltUlskottet uppgår tiU de många hundra miljoner som jag föratredovisade. Titta på Uddevallavarvets utveckUng! Det hade 30 miljoner i förlustförra året, 19 miljoner . hade en vinst på, om jag numinns rätt, 17 miljoner och har en förlust på . Detta ärsiffror som man skaU jämföra med de 400-500 miljoner som det gäller förGötaverken. Det är därför jag tycker att ledningen för tydUgen ickehar bemästrat situationen. När den därtUl inte har velat aktivt medverka tUlatt ta fram ett ordentUgt underlag, har jag reagerat. Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Innan kommer med uppgifter omförhåUandena inom de andra svenska varven och innan han fortsätter attsmutskasta bör han gå hem och läsa på litet bättre i derasresultatredovisningar. Hen REGNÉLL (m): Statsrådet har gjort en återbUck påregeringens varvspohtik och givit den betyget "riktig". Han ställdeden i skarp kontrast tiU oppositionens uppfattningar och poUtlk. Det skullebetyda att oppositionens politik hade varit oriktig. Detta exemphfierarstatsrådet genom att erinra om att det från oppositionens sidarekommenderades att man skulle bevilja den svenska varvsindustrin generellasubventioner, medan däremot regeringsUnjen var att man skuUe gå fram medselektivt understöd. Jag tycker inte att det finns någon som helst anledningatt nu i efterhand i efterklokhetens tecken kritisera oss inom oppositionen föratt vi vid det tUlfället var inne på tanken att också svensk varvsindustriskuUe få åtnjuta genereUa subventioner - jag betonade detta "också",därför att vad som förde oss fram tiU ställningstagandet var det faktum attkonkurrerande varv i andra länder åtnjöt sådana fördelar. Jag har inte gått tiU protokoUen, men jag tror mig ha rättnär jag säger att jag för min del I den diskussionen försökte göra gäUande attdetta kanske delvis var en terminologisk fråga. Att kaUa det för subventioner. Statliga åtgärder inom svensk varvsindustri när man låteren Industri, arbetande i hård internationell konkurrens, få åtnjuta sammaförmåner som konkurrenterna i andra länder, det är kanske inte helt korrekt.Det innebär att man ger den svenska industrin lika villkor, något som vi ansågvara befogat i ett sammanhang där den internationella sammanflätningen är sådansom den är just inom varvsindustrin. Statsrådet underströk ju själv varvsnäringensstarka internationella beroende. På den punkten tycker jag alltså inte att visom framförde och försvarade idén har något att förebrå oss. I den mån nu detta"missbruk" av stathga pengar - det var väl egentUgen japanerna sombörjade med det hade genomgående införts världen över i alla länder medvarvsindustri alltså också i vårt skulle förutsättningarna ha varit störreatt komma ifrån detta besvärande och besvärliga system. Det var nämhgennaturligtvis så, att de som införde systemet var ute efter att skaffa sinindustri relativa fördelar i förhållande tiU konkurrenterna. I den månföretagen i andra länder fick motsvarande förmåner blev det ointressant med deskattepengar som stöttade de japanska varven och varven i andra länder somrelativt tidigt införde dessa genereUa subventioner. Dit har man nu faktisktkommit; genom att så många länder fann det nödvändigt att införa generellasubventioner försvann de relativa fördelarna för de länder som hade startattidigt med detta system. Vi har kommit fram till ett läge där det, somstatsrådet påpekade, har bUvit möjligt att trappa ned eller rent av heltavskaffa de statliga subventionerna. Att det nu är möjligt att resa runt och konstatera att mani olika länder agerat på ungefär samma sätt som vi har agerat här hemma är ettnytt besked om de lika villkor som måste gälla för industrier vilka arbetar i hårdinternationeU konkurrens. Utöver vad jag nu sagt skall jag be att få knyta an tUlvad redan första talaren, , yttrade. Hon började sitt anförande medatt säga att det här föreligger ett ställningstagande av stort principielltIntresse, Jag förestäUer mig att den omständigheten att talarlistan upptar bådestatsministern och andra partUedare är en borgen för att de principiellasynpunkterna kommer att debatteras också , Jag skaU som ledamot avutskottet bara göra några randanmärkningar och knyter dem tUl de två sistastyckena på s. 5. Det näst sista stycket innehåller ett resonemang som jagär glad över att vi lyckades fä med och få samthga utskottsiedamöter att ställasig bakom. Det är ett resonemang som går ut på att vad som åtgörs har sindirekta siktning på varvens situation och på varvens situation . Utskottetanvänder formuleringen, att åtgärderna är "anpassade efter de specifikaförhållanden som råder i ifrågavarande fall". De ifrågavarande fallen ärsituationen för och situationen för Uddevallavarvet. TUl yttermeravisso säger man: "Den lösning som valts i detta faU bör alltså inteuppfattas som prejudicerande för stathga insatser i kriser som kan drabba andraföretag," Från oppositionens sida har vi ansett att detta varit enriktig lösning i ett svårt läge. Men vi är angelägna att understryka och viär glada att vi fått aUmän uppslutning kring detta att det icke bör uppfattassom prejudicerandeför statliga insatser i andra sammanhang. AUra sist några ord om nästa stycke i betänkandet somhandlar om konsortialavtalet, det samarbetsavtal som man räknar med skall kommatUl stånd inom varvsindustrin. Bland parterna finns ett statsägt företag ochett företag där man, som statsrådet sade, bör kunna räkna med attstaten kommer att bh representerad på styrelsenivå. När de ohka varven såsmåningom skickar sina representanter till den styrande kommitté, eller vad detkommer att heta, som har att göra vissa överväganden och kanske träffa vissabeslut, förestäUer jag mig att det är väsentligt att de som där företräder destathga intressena inte i alltför stor utsträckning representerar enpersonunion med departementet. Om man inte iakttar detta, kommer de statliga företrädarnapå en annan våglängd än företrädarna för de andra i samarbetet ingåendeparterna. Det skuUe innebära att man avhänder departementet möjligheten attfritt ta stäUning tiU problem som kan uppstå och som man kan ha anledningbedöma inom departementet,