prot · FU09133 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag förstår mycket väl att det här kan vara stora svårigheter, som herrStiernström har framhållit, för den aktueUa kommunens del. Men det är väl ändå på sin plats att betona att behovet avnya lokaler för polisen är stort och att resurserna förinvesteringar I polishus är begränsade. Det år Ju en avvägningsfråga hur stordel av anslaget för polishus som skall användas för Inlösen och nybyggnad. Jagvill särskilt framhålla att man också måste ta hänsyn till att pä en del hållpohsens arbetslokaler är mycket bristfälliga. Hen (): Jag medger gärna att det är enavvägningsfråga. Det gäller att prioritera. Men mot bakgrund av de strävandensom nu ändå finns I samhället att åstadkomma en regional balans måste det varafelaktigt alt låta sådana kommuner som hålla staten med krediter. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. den ökande emigrationen av tandläkare, m, m. Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () I kammarens protokoll för den 4 novemberIntagna fråga, nr 349, och anförde: har frågat mig, om den ökandeemigrationen av tandläkare tillgänglig prognos för det framtidatandläkarbehovel föranleder någon ätgärd från min sida. Enligt vad Jag har inhämtat har under de två se:: asteåren invandringen av utbildade tandläkare varit av ungefär samma omfattning somutvandringen. Den totala mlgratlonen har en så litenomfattning att eventuella förskjutningar I ena eller andra riktningen saknarnämnvärd betydelse vid ställningstaganden till fortsatt utbyggnad av tandläkarutbildningenskapacitet. Statsmakterna beslutade förra åretom en ytterligare utbyggnad av organisationen för tandläkarutbildning IStockholm. De bedömningar, som då gjordes rörande behovet av tandläkare, ägerenligt min mening fortfarande giltighet. HenCLARKSON (m): Jag lackarstatsrådet för svaret på min fråga. Av svaret ser jag att statsrådet anser att de upplysningarhan har fått ger vid handen all Invandringen nu skulle svara mot utvandringen.Då kan Jag, herr statsråd, la fram en artikel som stod I en kvällstidning förnågra dagar sedan. Del heter där: "Flera i sista årskursen vidTandläkarhög-skolan I är redan klara för tjänst i och ,några har sinaansökningar och många talar om att göra slag i saken," Det är närmast den tendensen som har föranlett min frågaUll statsrådet, därför att om del beslut som fattade skallfullföljas, nämligen att utbildningen av tandläkare skall ökas från 380 till500 under åtminstone , så kommer vi här med stor sannolikhet attfå ett överskott på tandläkare som blir en belastning. Enligt de uppgifter Jag har fått från tandläkarhåll hadevi 1968 300 000 lediga tandläkartimmar, om nu det uttrycket tUlåts, och I daghar vi säkerligen mer än 500 000, 1980 kommer vi att ha 1 miljon ledigatandläkartimmar och 1990 3 miljoner. Den sistnämnda siffran svarar mot 2 000årstandläkare, och detta gäller enligt den prognos som ger den störstabelastningen, alltså fullt utbyggd fri tandvård och fortsatt privat tandvård.Då tycker man att statsrådet verkligen skuUe besinna hur allvarilg situationenpå detta område är. Det kan Ju I och för sig Inte vara lämpligt atl utbildatandläkare I snabbare takt än vad svenska folket har behov av. Ang. den ökande emigrationen av tandläkare, m. m. Jag häller mig inte till kvällstidningarnasuppgifter utan jag håller mig till uppgifter om Invandring ochutvandring, och enligt dessa har 56 tandläkare I aktivtjänst lämnat . Ett flertal av dem har återvänt sitt hemland, - det är20 stycken. Till har elva tandläkare flyttat. Det är I första hand äldre tandläkare, och vad den flyttningen från till för äldre tandläkare I vatie fall delvis kan bero på torde liksom jag kunna förstå. Sedan denI har det Invandrat 136 tandläkare detbetyder 30 stycken . Vad vi utöver detta - och det är bakgrunden att jag Imitt svar säger att Invandring och utvandring väger upp varandra Intill dagsdato -känner från ansvarigt håll är att det finns en del yngre somöverväger att bosätta sig I . Det är oklart huruvida de utgör denkontingent tandläkare som fick sin utbildning I , men mycket talar fördet. Med hänsyn till svårigheterna att snabbt bygga ut tandvårdskapacitetenstimulerade vi ju möjligheterna att studera I , ochdet är ganska sannollkl att en del av de tandläkare som söker sig UllTyskland är sådana som en gång fick sin utbildning där. I råder det Juför närvarande en växande efterfrågan på tandläkare. Vad sedan gäller den stora fråga som kom Inpå, tillgängen och efterfrågan på tandläkare I stort, vill Jag ge liten tankeställare. VI befinner oss just nu I den situationen att vi mycketsnart kommer att ta ställning tUl frågan om en tandvårdsförsäkring.Socialdemokratin sade valrörelse, att om vi får fortsätta att regerakommer vi att aktualisera den frågan . VI räknar nu medatt ett utredningsförslag härom kommer att framläggas nästa är, och då kommervi att på aUvar bedöma det framtida behovet av tandläkare. finns det mängaexperter som med rätla påpekar att det egentliga tandvårdsbehovet, mätt enligtnågorlunda objektiva normer, är fem gånger så stort som den aktualiseradeefterfrågan. Ang. elev värd en vid folkhögskolor från utlandetvisar också, att om det finns större möjligheter till tandvård, så stiger ocksåefterfrågan på tandläkare på ett helt annat sätt än om det Inte ges sådanamöjhgheter. Hen CLARKSON (m): Jag är helt på det klara med attdet är riktigt som statsrådet säger, att det Inte rör sig om någotstörre antal tandläkare, men med tanke pä att de nyutbildade tandläkarna nuvisar klara tendenser alt lämna landet blir denna fråga ändå litet allvarligareän vad statsrådet kanske föreställer sig. Beträffande de äldre tandläkarna kan jag gä med på attTyskland kan vara deras utbildnlngsland - som herr statsrådet nämnde - ochdetta kan tillsammans med skatleförhållandena här i göra att de flyttardit Igen. Men när det gäller de yngre tandläkarna är det säkerligen till stordel en trygghetsfråga. De tror Inte att de kan beredasarbetsmöjligheter I tillräcklig omfattning. Och även om jag tillhör ettpolitiskt parti som säger får det ändå finnas nägon måtta på vårexport av högt kvalificerad fackpersonal UU . Statsrådet sade också att om regeringen får sitta kvar, såkommer tandvårdsförsäkringen att medföra ett ökat behov av tandläkare. Ja, vikanske får en tandvårdsförsäkring utan atl regeringen sitter kvar. Det kan jagInte lova, men jag skulle kunna tänka mig det. Vad det här framför allt gäller är emellertid, att I detberäknade tandläkaröverskott som Jag tidigare nämnde, 600 årstandläkare 1980och 2 1990, har hänsyn tagits tlU Införandet av fri tandvård i Sverige.Dessutom har Ju utblldnlngstakten ökat , som planerna på fritandvård har skjutits , och därför är situationen allvarlig. Jag kan Inte se någon anledning till att I längden- och från regeringshåll medvetet - skall bedriva en utblldnlngspohtlk somInnebär att vi exporterar fackpersonal som kostar Iutbildning, oeh sedan hit landet importerar outbildad personal. Det ärdålig nationalekonomi. Den "prognos" ~ jag tror Jag vågarsätla ordet inom citationstecken - som talar om åberopar Inte vioss pä, vi som är ansvariga för utbildningen. Låt mig slutligen för kammarens ledamöter och specielltför med en enda uppgift belysa situationen för dagen förnyutexaminerade tandläkare. (augusti) finns del 202 vakantaheltidstiänster Inom folktandvården. Överläggningen var härmed slutad. §9 Ang. elewården vid folkhögskolor Herr statsrådet erhöll ordet för atl besvara herrJonssons i (fp) I kammarens protokoll för Intagnafråga, nr 355, Ullherr utbildningsministern, och anförde: i har frågat chefen förutbildningsdepartementet, om han anser att det starkt ökade Inslaget av elevervid folkhögskolorna med sociala störningar ger anledning extra Insatser förden elevvårdande verksamheten. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer detpå mig att besvara frågan. Den av stäUda frågan har behandlats avutbildningsutskottet I dess av godkända utlåtande 1971:14. Utskottetanförde därvid att frågan redan hade uppmärksammats av och attskolöverstyrelsen påbörjat ett undersökningsarbete. Enligt vad jag Inhämtatföljer överstyrelsen kontlnuerhgt elevutveckllngen vid skolorna bl. a. genomöverläggningar vid rektorskonferenserna. Ang. elevvården vid folkhögskolor i (fp): Svensk folkhögskolas tradition som skolformhar stärkts och hävdat sig väl I konkurrensen med andra skolformer. Man harockså kunnat räkna med mycket god elevtlllströmnlng , förmånga skolor större . Men man har också kunnat konstatera attantalet elever med sociala handikapp eller personliga problem har ökat. Det ärframför allt under de två tre som denna ökning har ägt rum iaccelererande takt, och det föranledde också min fråga. Jag lackar statsrädel för svaret men hade kanskeväntat mig ett något klarare besked av statsrådet ån enbart en hänvisning Ullden SÖ-undersöknlng som pågår. Vid kontakt med ett dussintal skolor här ilandet påtalar samtliga behovet av kraftigt ökade insatser på del elevvårdandeområdet. har man ju till nöds klarat den påfrestningen genom extra ochspeciella Insatser av skolans anställda, som på sin redan knappt tillmättafritid utför kurativ verksamhet. De flesta gör det också myckel villigt och medstor möjlighet social kommunikation. Vid en av de större skolorna här I landet har ungefär entredjedel av elevantalet av arbetsmarknadsverket rekommenderats att studera vidskolan. Av denna elevkategori är många i behov av personligt slöd i sinskolgång. har det ofta hänt att lärar- och andra personalkategorier fält taav sin tid för personliga samtal, därför att liden inte räcker för de egentligaarbetsuppgifterna. Behovet är alltså tydligt, och statsmaktens insatser är, somJag ser dem, helt nödvändiga. Jag tror oekså att det är nödvändigt att finna former föratt komma till rätta med de här bekymren. Jag tror Inte att det är nödvändigtatt detaljutforma arbetsmetodiken för del del kan nämligen ske på flera sätt,bl. a. genom att man får möjlighet alt på heltid eller deltid anställakuratorer eller att lärare med god erfarenhet av elevvårdssidan kan få ägna sigmera åt den uppgiften. Men vad skolorna nu framför allt brottas med är bekymretalt de saknar medel för att kunna göra sådana helt nödvändiga Insatser. Enmöjlighet vore att de pengar skolorna nu erhåUer för den s. k. kringpersonalenuppräknades kraftigt. Dä skulle skolorna, som ofta har olika behov men ocksåolika möjUgheter att lösa dessa problem, kunna bekosta den särskilda hjälp deanser sig behöva. Tyvärr är vi I den situationen att bidraget Ullkringpersonalen är begränsat av ett tak, dvs. de större skolorna får relativt sett mindre, och Inte sällan drabbardelta då skolor med höga ambitioner och en progressiv metodik i Jag menaralltså att tillgängliga medel skulle kunna utgå i förhällande till skolans elevkapaeilet. Dessutom skulle man kunnalänka sig en rörlig Ang. elevvärden vid del för de skolor som har alldeles speciella behov medtanke på antalet folkhögskolor elever som skulle behöva en sådanhjälp som det är frågan om. Folkhögskolorna är, såsom också här antyddes,den skolform som särskilt väl lämpar sig att ta hand om imgdom med speciellaproblem. Internatmiljön ger där särskilda möjligheter. Glädjande nog harfolkhögskolorna ocksä kunnat göra detta. Att de i vissa fall ställts införsvåra problem är vi väl medvetna om. Enligt vad vi har inhämtat frånskolöverstyrelsen är tendensen vikande i det här avseendet. Antalet svåra fallvid folkhögskolorna tenderar att minska, och detta gör att problemet är någotlättare atl lösa. har i varje fall gjort denbedöjiiningen att man inle borde begära några särskilda medel för detta. Vissamer intensiva studier om problemet pågår, och av dessa studier kanske vi kan fåfram mera kunskaper om omfattningen och arten av dessa frågor. pekar på en lätt väg att lösaproblemet, nämligen genom att skattebetalarna ger folkhögskolan ytterligaremedel. Det är en lätt väg alt gå, om man slipper att ta ansvaret för att skaffapengarna lill detta. Jag tror atl folkhögskolans bidrag i stort .sett kanbetraktas som tillfredsställande. Det är av samma art och omfattning sombidragen till de gymnasiala skolorna. Vad Jag däremot kan tänka mig alt manfrån den här speciella utgångspunkten skulle kunna överväga är atl låtafolkhögskolorna av lårarlönebidragen Jämväl ta I anspråk medel för Insatser avspecifik kurativ karaklär. Den frågan kan det finnas anledning att noga pröva. i (fp): Till flera delar år statsrådet oeh Jagalltså överens när det gäller folkhögskolan som skolform. Den har visat sigvara ett utomordentligt goll tillskott i vuxenundervisningen, inte bara när detgäller atl förmedla kunskaper. Inlernatformen har Ju varit en utomordentligUllgång. För många elever har Just denna internatskola varit den enda fastapunkten i tillvaron. Samhället har visat sin uppskattning av det arbete somförekommit på det här området. Så långt är vi alltså överens, men jag hävdar attuppskattningen av del arbele som skett oeh som pågår i allt större omfattninginte har stått I paritet med viljan atl pä olika sätt förslärka skolansmöjligheter att vara med och göra en samhällsinsats, som inte bara inskränkersig enbart undervisning eller att uppöva kunskaper oeh färdigheter. Enrektor har berättat för mig att ungefär en fjärdedel av hans arbetstid förnärvarande går åt till samtal med elever som behöver individuell hjälp. Jämförtmed att t. ex. omskolningsverksamhet har varit välförsedd når del gäller behovet av kuratorer har folkhögskolan i del häravseendet fått stå på svältkost, och ändå har folkhögskolan i mångastycken samma uppgifter och Uknande rekrytering som omskolningsverksamheten.Vid en annan folkhögskola hävdar man att om skolan skall kunna fortsätta meddet goda samarbete man har med länsarbetsnämnden, måste fråganom den kurativa Insatsen lösas. Jag menar Inte att Jag nu skulle ha fått något besked närdet gäller omfattningen av ytterligare penningmedel verksamheten, men jaghar nog blivit litet fundersam över att statsrådet hävdar att det skullevara en lättsinnig väg att bara ge folkhögskolorna pengar. Folkhögskolornabehöver medel för atl kunna fortsätta. Även om man nu säger att det föreliggeren vikande tendens i fråga om antalet elever med svåra problem, säger dettaIngenting om de verkligt behövandes antal. Att detta ökat är helt klart. Detskulle kanske ha varit välgörande om statsrådet en mera välvlUlghållning denna fråga. Om åtgärder för att ekonomiskt underlätta för skogsägareatt tillvarataga stormfälld skog Låt mig bara upprepa att den ansvarigatillsynsmyndigheten ansett att behov av sådan art nu föreligger att manfunnit sig behöva begära en ytterligare förstärkning för att stimulera denkurativa verksamheten. Överiäggningen var härmed slutad. § 10 Om åtgärder för att ekonomiskt underlätta förskogsägare att tillvarataga stormfälld skog Herr jordbruksministern ordet för att besvara () 1 kammarens protokoll för den1 Intagna fråga, nr 373, och anförde: har frågat mig, om Jag har föravsikt att vidtaga några åtgärder för att ekonomiskt underlätta för skogsägarnaatt tillvarataga stormfälld skog. har beslutat att stöd i form av statliggaranti för lån skall kunna lämnas skogsägare som drabbas av betydande skadorpä skog till följd av exempelvis storm. för sådan kreditgaranti fastställsav för varje särskilt skadetlllfälle. har vidare medgivit skogsägarevidgad rätt till Insättning på skogskonto i samband med stormfällningar. Enligtvad Jag erfarit har bland skogsägarna diskuterats en framställning om sådantmedgivande. Skulle behov av att utnyttja denämnda stödformerna uppkomma är regeringen beredd att skyndsamt pröva frågan. HerrÄNGSTRÖM (fp): Jag tackar Jordbruksministern för svaret påmin fräga. Jag tolkar oekså svaret som övervägande positivt. Men enbart hänvisningenUll lånegarantin och den vidgade Insättningen pä skogskonto är, enligt mittsätl att se det här problemet, inte tillräckUgt. Jag vill bara kort teckna enbakgrund. 2 protokoll 1971. Om åtgärder för att ekonomiskt underlätta för skogsägareatt tillvarataga stormfälld skog Samhället har vid tidigare tillfällen då det gällt storm-och snöskador lämnat ett stöd till skogsägarna. Det stödet har tagit sikte påen snabb upparbetnlng samt transport, lagring och virkesskydd. Skogsvårdsstyrelsernahar lämnat biträde vid inventeringen av skadorna och i samband därmed stått fören viss del av kostnaden - I många fall huvuddelen av kostnaden. Detta harmotiverats av samhäUets nytta av åtgärder som grund för bl. har biträtt med anskaffning avarbetskraft och flyttningsbidrag, och vissa andra sociala åtgärder har sattsin. Skogsägarna har också fått Just den här ökade möjlighetentill skatteutjämning via skogskontot. I övre , främst I Inlandet, har en svår storm gåttfram och drabbat skogsägarna mycket hårt. Vid en Inventering i Västerbottenslän beräknar man att har fallit för stormen,och för hela kan man försiktigtvis beräkna att siffran är dentredubbla. Det är också vissa orsaker som gör alt skadorna drabbarövre särskilt hårt Just . Bortsett från vissa områden ärstormfällnlngen Inte så koncentrerad som t. ex. vid stormfällnlngen i södraSverige 1967. Härigenom blir tillvaratagandet av den fällda skogen ytterstdyrbart för skogsägaren. De långa transportlederna orsakar t. ex. svåra skadorpa ungskogen. Stormen har också i betydande omfattning drabbat de kvarlämnadefröträden som skall ge självsådd och föryngring, och tvingas skogsägaren attvidta kostnadskrävande nyplanterlng av plantor. Man uppskattar denna kostnadUll ca per hektar. En tredje synpunkt är att vi har en utprägladlågkonjunktur just nu och att det är stora svårigheter att få avsättning förskogen. Vi har ett svårt sysselsättningsläge i och särskilt I övreNorrland. Kombinationen Jord- och skogsbruk eller deltidsjordbruk är en mycketväsentlig grund för sysselsättningen oeh inkomsten. Jag tror att dessaåtgärder, om de sätts in på etl riktigt sätl, kommer all betyda mycket isysselsättningsfrågan. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag har egentligen Inle någon annan kommentartill än att situationen den här gången är avsevärtgynnsammare än vad den var vid stormfällnlngarna I . Dåhade vi verkhga svårigheter att få erforderlig arbetskraft dessa områden.Men som också framhåller är sysselsättningsläget ell helt annatnu. De uppgifter som jag har fått säger mig att det har Inle varit någon somhelst brist på yrkeskunnlgt folk för att ta till vara den stormfällda skogen.Nu har jag också fatt uppgift om att bolagen och domänverket bara har ändratsina avverkningsplaner. De hur alltså Inriktat sin avverkning pa de områden därde har fått stormfällnlngar. Det är litet svårt för enskilda skogsägare attgöra del. Del är väldigt synd alt vi har en sådan ägosplittring. Men, som sagt,arbetskraft har funnits den Dessutom har det också framgått att den stormfällda skogenär sådan skog som är ekonomiskt lönande att sälja. Det har Inte Inkommit någrarapporter som tyder på att det skulle vara några svårigheter att bli av med denskog som man har upparbetat från stormfällnlngen. Om Jag alltså bygger på allade uppgifter som Jag fått tror jag att vi med de åtgärder som vi har vidtagitoch lätt kan vidta om det kommer framställningar från skogsägarna kommer attklara denna situation så att resultatet blir relativt tillfredsställande förskogsägarna. Ang. förekomsten av nitrat i dricksvatten Hen (): Jag tycker det finns anledning attunderstryka de synpunkter som Jordbruksministern nu lade på denna fråga. Det ärväl så att de norrländska skogsägarna nu förväntar sig atl samma förmåner skallkunna utgå till dem som har utgått för stormfällnlngarna I övriga delar avlandet. Det är också myeket riktigt så att vi har ingen brlsl påarbetskraft nu utan vi har i stället svårigheter att sysselsätta människornahär uppe. Men vi behöver också ekonomiska förutsättningar för att klara densysselsättningen. I mitt tidigare Inlägg ville Jag klargöra att de norrländskaskogsägarna har svårigheter att ekonomiskt klara den Insats som behövs för attupparbeta skogen. Jag tror att det är viktigt oeh värdefullt att Insatsernagörs just i detta område. I övrigt tolkar Jag - det vill Jag understryka än en gäng Jordbruksministerns attityd denna fråga som mycket positiv. Jag vill bara lämna en enda uppgift föratt belysa denna situation. VI har verkligen utnyttjat denna slormfällnlng föratt ge sysselsättning åt människor. VI räknar med atl i ärmellan 200 och 300 människor sysselsatta i beredskapsarbete Just för uppröjningI stormfällningsområdet. Vi har alltså satt In arbetskraft där det har funnitsarbete I den stormfällda skogen. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang, förekomsten av nitrat i dricksvatten Herr jordbruksministern ordet för alt i ett sammanhang besvara dels () Ikammarens protokoll för Intagna fråga, nr 378, dels fruSundbergs (m) I kammarens protokoll för intagna fråga, nr 382,och anförde: hur frågut vilka skyndsammaåtgärder Jag ämnar vidta i anledning av de alarmerande uppgifterna omtörekomslen av nitrat I dricksvattnet I nordvästra , samt om det finnsanledning befara att förhållandet kan vara likartat i andra delar av landet.Fru har frågat vilka åtgärder Jag ämnar vidta med anledning av Ang. förekomsten av nitrat i dricksvatten rapporterom konstaterande biverkningar av konstgödselanvändning i nordvästra . Debåda frågorna besvaras här I ett sammanhang. Länsläkaren I uppmärksammade redan för två årsedan de relativt höga nltrathalterna I dricksvattnet Inom kommun.Kommunen har därefter gjort ytterligare undersökningar för att fä fram underlagför åtgärder. Enligt hälsovårdsstadgan skall vatten som tlllhandahåUesgenom aUmän vattenförsörjnlngsanläggnlng underkastas fortlöpande kontroll. Omsådant vatten befinnes otjänligt oeh kan medföra uppenbar hälsofara kanhälsovårdsnämnden avstänga anläggningen. skall tillse atterforderliga åtgärder vidtages. Lagstiftningen ger alltså möjligheter förhälsovårdsnämnden att Ingripa mot bl. a. användning av dricksvatten sominnehåller nitrat. Forskningsresultat som framkommit vid lantbrukshögskolanhar visat att nltrathalten I dräneringsvatten I kalkrika delar av landet har ennaturlig förhöjning. ligger I ett område med sådana kaikrika jordar.Forskningsresultaten visar också att konstgödning normalt endast Innebär ettringa tillskott till grundvattnets nltratlnnehäll. Jag vill vidare nämna attsocialstyrelsen hos samtliga länsläkare begärt uppgifter om nltrathalterna Idricksvattnet från de allmänna vattenförsörjnlngsanlägg-nlngarna under de tre senasteåren. Resultatet av denna undersökning kommer att föreligga Inom kort.Naturvårdsverket kommer vidare att ta upp frågan om konstgödningenseventuella biverkningar med forskare vid . Frågan om nltrathalten I dricksvatten och konstgödningenseventuella Inverkan på denna har alltså tagits upp av berörda myndigheter. Jagavser att noga följa denna fråga. anser Jag inle att särskildaåtgärder från min sida behövs. HerrSJÖHOLM (fp): Jag tackar för svaret som väl var litet si sådär. Motiveringen frågan är Ju den ängslan oeh den oro som har kommit frambland befolkningen i de trakter där det visar sig att del finns en mycket starkhalt av nitrat i dricksvattnet, speciellt I . Nitrat omvandlas enligt forskarna nitrit och dettaövergår I sin tur s. k. nltrosamlner, som anses vara cancerframkallande.Detta är alltså en allvarilg fråga. Det är heller Inte bara befolkningen som äroroad. 1 tidningen finns etl referat från ett forskarmöte på Ultunahäromdagen, där just dessa frågor behandlades. Rubriken har följandelydelse: "Nödvändiga konstgödslingen skapar enorma miljöproblem. "Det förefaller som om forskarna vore ganska eniga om atl konstgödningenverkligen innebär betydande faror och att konstgödning sprids I alltför storamängder. Det finns ocksä, som jordbruksministern vet, vissarestriktioner när det gäller stallgödsel men Inte när del gäller konstgödsel.Sädana restriktioner finns däremot i och I . Jag vill fråga omdet inle vore befogal att införa sådana restriktioner även I värt land.