prot · FU09138 · 1971-12-31 00:00:00 — § I Justerades protokollet för . Ändringar i lagen om allmän folk-och bostadsräkning § 2 Ändringar i lagen om allmän folk- och bostadsräkning Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 62 i anledning av skrivelse från ombudsmän angåendeändringar i lagen om allmän folk-och bostadsräkning jämte motion. 1 detta betänkande behandlades skrivelse från ombudsmän, vari hemställts attriksdagen skulle till övervägande ta upp frågan om vidtagande av sådanaändringar I lagen (1970:74) om allmän folk- och bostadsräkning att i lagentydhgt angavs omfattningen av den uppgiftsskyldighel som lagen ålade deenskilda, ävensom frågan om vidtagande av åtgärder för att stärka sekretessenunder insamhngsskedet för lämnade uppgifter samt motionen 1971:1183 av m. fl. (fp), varihemställts 1. att riksdagenförelades en rapport angående folk- och bostadsräkning, däromfattningen och orsakerna tlU vägran att medverka analyserades och förslag tlUförbättringar av frågeutformning, sekretesskydd och Information vid nästaräkning framlades, 2. att enrådgivande grupp med parlamentarisk förankring på ett tidigt stadium knöts tihnästa folk- och bostadsräkning. 1. att skrivelsen från ombudsmän icke föranleddenågon åtgärd, 2. attriksdagen skulle avslå motionen 1971:1183. Reservatlon hade avgivits av herrarLarsson i (fp) och (), vilka ansett att utskottet under punkten2 bort hemställa, att med anledning av motionen 1971:1183 iskrivelse till Kungl. Maj:t begärde att en rådgivande grupp med parlamentarisksammansättning knöts tlU nästalfolk- och bostadsräkning. Hen LÄRSSON i (fp): 1 detta betänkande från skatteutskottetbehandlas dels en framställning från ombudsmän, dels en motion avfru m. fl. Frågan gäller om man kan få säkrare och bättre regler försekretessen vid folk- och bostadsräkning. Människor var och är fortfarandeoroliga för att uppgifter från den senaste folk- och bostadsräkningen kan hasipprat ut och kommit tUl obehörigas kännedom. Huruvida det funnits grund för detta håller på att undersökas, och vi får väl så Ändringar i lagen om allmän folk-och bostadsräkning småningombesked på den punkten. Utskottet har uppmärksammat saken, och dess betänkandeandas oro för att sådana här uppgifter skall komma ut. Man får väl också sägaatt utskottet i anledning av både motionen och skrivelsen från ombudsmännenkommit till den uppfattningen att man bör söka få sådana regler till stånd Iframtiden att folk kan känna sig trygga. Den oro som människor känt I detta sammanhang är Inteenbart en svensk företeelse. Man har känt samma oro ute i då uppgifterinfordrats till folk- och bostadsräkningar. Dataåldern har skapat helt nya problem. Uppgifter somtidigare var sekretessbelagda och följakthgen svåra att komma åt för obehörigahar Ju kommit att bh så att säga var mans egendom. Det tarvas därför att manbevakar detta problem mycket noga så att folk kan känna trygghet I fråga omsådana uppgifter som de själva bedömer vara en enskUd angelägenhet. väntas en rapport från den senaste folk- ochbostadsräkningen, och med de erfarenheter man därigenom får bör det bh möjligtatt åstadkomma ett mera tillfredsställande förfarande nästa gång. 1 den delenär utskottet helt enigt. VI vill ha en bättre ordning, och vi vet att det finnsfog för den oro som människor har känt. 1 motionen begär man emellertid något somutskottsmajoriteten däremot Inte gått med på, nämhgen att en rådgivande gruppmed parlamentarisk förankring skall knytas till nästa folk- och bostadsräkning.Motionärerna vill att man genom en sådan grupp skaU få Insyn i denna verksamhetoch kunna lägga fram synpunkter Innan blanketter görs upp ochfrågorna ställs samt över huvud taget se över hela förfarandet. Utskottsmajoriteten ställer sig Inte direkt avvisande tilltanken men avslår motionen I denna del med hänvisning tlU att frågan är förtidigt väckt. Det förvånar oss reservanter en hel del, särskilt som statistiskacentralbyrån I sina petita /73, alltså nästa budgetär, begär anslag förutredningsarbete Innan nästa folk- och bostadsräkning Igångsätts. Byrån Uggermed andra ord redan I startgroparna för att förbereda något som utskottet anserUgger så långt borta att man nu Inte behöver på det. Är det så att den ansvariga myndigheten anser attförberedelserna för nästa folk- och bostadsräkning bör sättas i gång redannästa år, kan vi reservanter Inte finna någon som helst anledning att skjutaupp ett beslut om en sådan parlamentarisk grupp som har begärts I motionen. Det gäller nu Inte att väha ledamöter utan attriksdagen som sin mening skall ge känna att sådan nämnd skaU knytas tillnästa folk- och bostadsräkning. Jag tror att det skulle kännas betryggande förmänniskorna att veta att det finns en nämnd, som har möjUghet att framförasynpunkter på denna fråga. Det bhr då inte enbart ämbetsverken som medverkarvid uppgörandet av frågeformulären och Intagandet av uppgifterna utan engranskning skah I förväg ske genom parlamentariker. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltUl den reservatlon som är fogad vid utskottets betänkande. Hen (): Det ärende som vi nu behandlar har, som herrLarsson I redan sagt, i den allmänna debatten väckt rätt stor uppmärksamhet.Kritiska synpunkter har framförts emot en del av den senaste folk-ochbostadsräkningens utformning. I den del av skatteutskottets betänkande sombehandlar skrivelsen från ombudsmän framkommer också -vissbetänksamhet inför framför allt de knapphändiga föreskrifter som uppglftslämnandetomgärdats med. Emellertid redovisar utskottet också att en översyn av frågan nusker i två ohka utredningar. pågår en prövning av erfarenheterna frånden senaste folk- och bostadsräkningen genom en arbetsgrupp Inom statistiska centralbyrån.Utskottet anser det Inte påkaUat att i detta läge förorda någon speciellåtgärd. Det måste vara riktigt att avvakta resultatet av utredningarna och avnämnda arbetsgrupps utvärdering av erfarenheterna års räkning. Reservanterna har nära nog fuUständigt anslutit sig tillutskottets uppfattning när det gäller första delen av den motion som väckts Ifrågan. Av det som anförs i reservationen är det egentligen endast orden"kommer att offentUggöras" som Inte återfinns I utskottets skrivning.Innehållet I reservationen torde dock väl täckas av den sista meningen föreutskottets hemställan på s. 6 I betänkandet. Det heter där: "mening bör resuUatet av arbetet såväl inom statistiska centralbyrånsom Inom övriga nu pågående utredningar I frågan avvaktas Innan ställning tastill detta spörsmål." Det förhållandet att resultatet av detta arbeteskall awaktas bör väl också Innebära att det kommer att bU föremål för offentUgprövning. I motionens andra punkt föreUgger den verkUga skUlnadenmellan utskottet och reservanterna. I reservationen yrkas att nuskulle förorda att en rådgivande grupp med parlamentarisk sammansättning knytsUll nästa folk- och bostadsräkning. Reservanterna har motiverat detta yrkandemed en kort hänvisning till motionen. Utskottet hävdar emellertid att det ärför tidigt att redan nu ta ställning denna fråga och att vi, som vi brukargöra i , bör avvakta pågående utredningsarbete. Med denna korta motivering ber jag att fåyrka bifall till utskottets hemställan. Ändringar i lagen om allmän folk-och bostadsräkning Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på blfaU UU dels utskottets hemställan,dels reservationen av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Umeåbegärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Beskattningen av marköverföring vid fastighetsreglering,m. Den som vill att kammaren blfaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 62 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 3 Beskattningen av marköverföring vid fastighetsreglering,m, m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 64 I anledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslag till lagom ändring I kommunalskattelagen (1928:370) m, m, jämte motion, Kungl, Maj:t hade I proposition1971:135 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför föreslagit att anta vid propositionenfogade förslag till 1) lag om ändringI kommunalskattelagen (1928:370), 2) lag om ändringi förordningen (1968:276) om uppskov i vissa faU med beskattning avreaUsatlonsvlnst, 3) lag om ändringI förordningen (1967:752) om avdrag vid Inkomsttaxeringen för avsättning tillfond för återanskaffning av fastighet. Beträffande propositionens huvudsakhga Innehåll anfördesföhande: "I propositionen föreslås ändrade bestämmelser om beskattningenav marköverföring vid fastighetsreglering enligt den nyafastighetsbildnings-lagen, som fr, o, m, den 1,1,1972 skall ersätta dennuvarande jorddel-nlngslagen. Vidare föreslås ändrade bestämmelser om uppskovmed reaUsatlonsvlnstbeskattnlngen I vissa fall. Förslaget Innebär bl. a. attmöjUghet ges att erhålla sådant uppskov även I fall då ersättningsfastighetanskaffats före den reahsatlonsvlnstgrundande avyttrlngen." I samband med propositionen hadebehandlats motionen 1971:1525 av hen i m. fl. (m), varihemstäUts att skulle anta i motionen framfört förslag tiU lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), Innebärande bl, a, rätt tiU uppskovmed beskattning av realisationsvinst I fall då försähnlngar av en- ochtvåfamihsfastigheter var föranledda av säharens flyttning från en ort till enannan i samband med arbetsbyte. A, med bifall till proposition 1971:135 skulle anta devid propositio nen fogade förslagen till 1. lagom ändring I kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringI förordningen (1968:276) om uppskov I vissa faU med beskattning avrealisationsvinst, 3. lag om ändringi förordningen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning tlUfond för återanskaffning av fastighet; B. skuUeavslå motionen 1971:1525. Beskattningen av marköverföring vid fastighetsreglering,m. Reservatlon hade avgivits av herrarMagnusson I (m), (c). Josefson I Arrie (c), (), (). () och (), vilka ansettatt utskottet under punkten B bort hemställa, att med bifall motionen 1971:1525 skuUe antadet vid motionen fogade förslaget tUl lag om ändring I kommunalskattelagen(1928:370). Hen (fp): 1 det här betänkandet från skatteutskottetbehandlas en fråga som har varit uppe ett antal gånger tidigare i riksdagen.Det gäller reaUsationsvlnstbeskattningen och möjligheten att I vissa fall fåuppskov med skatten. Det är inte fråga om någon skatteUndring. Vad det gäller äratt en person, som tvingas att flytta från ort och därvid avhänder sig sinbostad och skaffar sig en Ukartad bostad på den nya bostadsorten, skaU kunna fåuppskov med beskattningen av den reaUsatlonsvlnst som faller på denursprungliga fastigheten, tills han hinner köpa en ny fastighet. Man skahsålunda kunna få en bedömning av beskattningen på vinsten först efter det attden transaktionen är genomförd. VI har här I diskuterat bl. a. frågan omutflyttning av de stathga verken. Vi vet dessutom att näringshvet flyttar sinaanläggningar och verksamheter, varjämte det sker ratlonahseringar m. m. somleder tiU att människorna måste flytta. I och med att man flyttar ut enverksamhet, om den är stathg eller om den är privat är fullständigt egalt, villfolk som arbetar I respektive företag få en Ukartad bostad på den nyabosättningsorten. Har man en vlUa eller mindre fastighet vih man kanske hasamma bostadsform på den nya orten. Det är då man får problem. De säher singamla villa och skaffar sig en ny, och på så sätt kan de få en vinst somegentUgen bara är på papperet och som i verkhgheten aUtså Inte finns. Genom denna beskattning hindrar man rörhgheten vidflyttning av företag och verksamheter, om ahtså själva flyttningen för dem somdrabbas bhr en ekonomisk belastning, ty det är något som folk tar hänsyn tiU.Det är Ingen verkUg vinst som vederbörande gör. Man avhänder sig en fastighetoch köper en Ukadan för exakt samma pengar, men man kan ändå få betala skattenhgt nu gäUande regler. Att med en gång köpa en fastighet på den nyabostadsorten är inte aUtid så lätt, och därför viU vi ge möjUghet tlU uppskov. Beskattningen av marköverföriitg vid fastighetsreglering,nt m. Det strider mot vedertagna regler att man skaU betalaskatt på Inkomst som faktiskt Inte finns. Här är det ju egentUgen bara fråga omett rent byte av fastighet. Dessutom har man en prövning av hur dennatransaktion skett, men ändå tar man bara flskahskt ut pengar av människor fören Inkomst som de aldrig haft. VI begär här ett uppskov med beskattningen. Omvederbörande Inte skaffar sig en ersättningsfastighet, skall reahsatlonsvlnstennaturligtvis beskattas I vanhg ordning. Men man bör kunna ge vederbörande andrumför att skaffa sig en ny bostad, och man bör Inte orättvist skattebelägga envinst som uppkommit I de fall då ersättningsbostad ordnas Det kan över huvudtaget Inte bh tal om någon skatteflykt, dä alla sådana här uppskovsfrågor skallbehandlas och prövas av skattemyndigheterna. Nej, herr talman, det gäller en mycket viktigare sak, detgäller en rättvisesak, en skatterättvisa, ty man skall Inte ta ut en skatt påen Inkomst som aldrig funnits. Jag ber att få yrka bifaU den reservation som är fogadtill skatteutskottets betänkande. Hen (): Det är ganska märkUgt att skatteutskottetsbetänkande nr 64 har måst kompletteras med en reservation från de borgerilgaledamöterna i utskottet. Om vi bara går tiUbaka till vårriksdagen och erinraross den debatt som vi hade i samband med propositionen om den StatUgautlokaliseringen, kan vi konstatera att det då framfördes farhågor som gälldede berörda tjänstemännen, bl. a. flyttningstvångets konsekvenser för dem somhar egnahem. Men dessa farhågor bemöttes då från regeringspartiets sida med skulle ta aU möjUg hänsyn vederbörandes önskemål. Ingen skulle bUhdande på en förflyttning. I samband med behandhngen av propositionen nr 135 har vi fåttett konkret exempel på hur regeringen i praktiken avsett att handla när ettrealisationsvinstproblem bhr aktuellt. Propositionen 135 har föranlett enmotion nr 1525 av m. fl. Av denna framgår att moderatasamhngspartiet hävdat och hävdar att rätt tlU uppskov medreaUsationsvinstbeskattnlng bör förehgga när en person av sysselsättnlngsskälflyttar UU annan ort. Orsaken är som regel av tvångskaraktär, vare sig detgäller en av arbetsgivaren beordrad förflyttning av tjänst eher om ett heltverk eller företag flyttar till annan ort, Uksom om någon mist sin anställrungpå grund av personaUnskränkning eller företagsnedläggelse eller om annat arbeteInte kan erhållas på orten. Det förekommer ju även att omflyttningarföranstaltas av AMS. VI anser dessutom att det inte skaU vara någon principieUskillnad mellan frivilhg förflyttning och förflyttning av tvångskaraktär närdet gäller avdrag för flyttningskostnader. Även om man nu har spårat en vissvälvilhghet från utskottsmajoriteten har man dock avstyrkt denna motion.Motivet har varit att spörsmålet kommer att prövas avrealisationsvlnstkomrruttén. Man säger I betänkandet att om kommittén anserrätten till uppskov motiverad kan det förutsättas att den kommer att lägga framförslag till erforderhga undantagsbestämmelser. Vem vih åta sig att förklaraatt en tvångsförflyttning inte skulle motivera ett uppskov? I reservationen redovisas vad minoriteten ansåg i sambandmed skatteutskottets betänkande nr 64. Den som ändå är tveksam bör noggrantstudera sista stycket 1 den föreliggande reservationen, där det heter att vi"vill avslutningsvis erinra om att rätten tiU uppskov förutsätter särskildansökan tiU skatterätt, som har att avgöra om viUkoren för uppskov är uppfyUda.Det finns därför enUgt vår mening ringa anledning anta att uppskovsrätten medden av oss förordade utvidgningen skulle kunna missbrukas." Kanske förhållandet snarare är det att vi förhindrar ettmissbruk genom att bifalla reservationen. Jag ber med detta att få yrka bifaU till reservationen. Beskattningen av marköverföring vid fastighetsreglering,m. i (): I skatteutskottets betänkande nr 64 behandlaspropositionen 135, i vilken bl. a, föreslås ändrade bestämmelser ombeskattningen av marköverföring vid fastighetsreglering. Vidare föreslåsändrade bestämmelser om uppskov med reahsatlonsvlnstbeskattningen i vissa fall.Förslaget Innebär bl, a, att möjUghet ges att erhålla sådant uppskov även I detfaU då ersättningsfastighet har anskaffats före den reahsatlonsvlnstgrundandeavyttrlngen. Den sistnämnda frågan har behandlats tidigare i ,och det är med tiUfredsstäUelse som jag tUlstyrker den föreslagna ändringen.Genom den utvidgning av begreppet ersättningsfastighet som föreslås i propositionenoch genom den extra besvärsrätt som föreslås kommer denna fråga enhgt minuppfattning att lösas fuUt tillfredsställande. Det var särskilt i samband med beslutet om att förlägga enny flygplats till som problemet om ersättningsfastighet aktuahserades.Ett stort antal fastighetsägare blev tvingade att säha sina fastigheter. Deuppmanades bl, a, av myndigheterna att köpa en annan fastighet, en s,k, ersättningsfastighet. För en del lyckades detta nästan ja,redan Innan försäljningen av innehavd fastighet var avslutad. Först en tiddärefter upptäcktes att lagtextens utformning var sådan attersättningsfastigheten fick anskaffas först efter det att tvångsförsähning avtidigare Innehavd fastighet hade ägt rum, I och med att uppskovsregeln intefick tlhämpas stäUdes berörda fastighetsägare i ett mycket bekymmersamt läge.Genom den nu föreslagna ändringen och den extra besvärsrätten, som innebär kan gå tillbaka ända till lagens tiUkomst, finns möjUghet för alla somdrabbas av dessa bestämmelser att nu få rättelse. Jag vill med detta, herr talman, yrka blfaU tUl utskottetshemställan under punkten A, Under punkten B behandlas frågan om tillämpning avuppskovsregeln också vid försähning av en- eUer tvåfamihsfastigheter som ärföranledda av säharens flyttning från en ort tih annan I samband medarbetsbyte. Frågan har ventilerats här , och den har också diskuteratstidigare i . Jag skall därför inte upprepa några argument utan yrkarbara bifah tUl den under punkten B avgivna reservationen. 1* protokoU 1971. Beskattningen av marköverföring vid fastighetsreglering,m. HenBRANDT (s): Som har sagts behandlades denna fråga , och avslog då ett hknande yrkande i sak. Den här gångenställer reservanterna ett yrkande i en ren lagtext. Med hänsyn tUl att vi ahtså har debatterat frågan tidigarei år skaU jag inte ta upp en diskussion I sak utan hänvisar endast tiU att enreallsationsvinstutredning pågår. Den kommitté som utrederreaUsatlons-vinstbeskattnuigen har meddelat utskottet att den kommer att ta uppden här frågan till prövning. När det föreUgger ett sådant faktum brukar juinte fatta beslut och föregripa en utredning. Men det finns en annan sak också som talar härför. ManframstäUer ett yrkande om ändring i en lagtext, och ledamöterna av riksdagenkan omöjhgen överbhcka vad den skuUe få för konsekvenser. Dessa två omständigheter borde ändå, tycker jag, ha lugnatoppositionens företrädare i utskottet. Det förehgger ju en utredning. Om manhade nöjt sig med ett särskilt yttrande kunde jag ha förstått det, men attunder dessa förhållanden framställa ett yrkande om ändring i lagtext finner jagganska orimUgt. VI har ju skrivit välvUUgt i utskottet. Vi har inteuttalat oss om hur man skall förfara i den här kommittén, men vi förutsätteralltså att den kommer att behandla frågan. Jag nöjer mig med det här och tar Inte uppnågon längre diskussion, eftersom jag inte anser det nödvändigt när vi hardiskuterat frågan . Jag ber därför att få yrka bifah tiUutskottets hemställan. HenLARSSON I (fp): Det är riktigt som säger att enutredning möjhgtvis kan titta på den här saken. Det är också riktigt attutskottet rent allmänt är välvilligt. Men de här människorna är inte hjälptamed att man uttalar sig välvilhgt, om de ändå får betala skatten. Vi har enrent orimhg bestämmelse på detta område, och det är därför vi vill ha enändring. Dessutom ges ju den garantin att myndigheterna skall prövavarje uppskovsärende, och det är alltså Ingen tisk för att det kan bU någonskatteflykt. Här rör det sig bara om ett envist fasthållande vid att man skallfortsätta att ta ut en skatt som måste bedömas som rent orimlig, en skatt somIcke tas ut på en förtjänst eller inkomst utan helt enkelt därför att folkmåste flytta. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall tlU reservationen av m. fl., ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrLarsson I begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan I betänkandetnr 64 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht utskottets hemställan med den ändring däri somföranledes av bifaU till reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 145Nej - 134 § 4 Föredrogs skatteutskottets betänkanden: Nr 65 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition angåendegodkännande av avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattningbeträffande skatter på Inkomst och förmögenhet Nr 70 I anledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslagUU lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m, m. Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. En översyn av vapenfrilagens till-lämpnittgm. § 5 En översyn av vapenfrilagens tillämpning m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 20 med anledning av motioner om en översyn av vapenfrilagenstillämpning m. m. Hen (): Den motion som jag och några medmotionärerhar väckt har, kan man säga, behandlats I utskottet med en viss välvilja, ochjag kommer inte att stäha något yrkande. Men jag tror att det finns anledningför såväl Kungl. Maj:t och som andra instanser att pröva de principersom hgger tlU grund för lagstiftningen på det här området. Det är märkhgt att den vapenfrisökande som - det får manutgå från har en ärhg uppfattning och en personhg övertygelse skall utsättasför en, som jag ser det, i viss mån personhgt kränkande behandUng. Det ärmärkUgt att en som tvingas in I en viss tjänstgöring även skall kunna utsättasför straff och att hans övertygelse skaU kränkas av samhäUet på ett specielltbrutalt sätt. Människorna har ju dels en civU, dels en miUtäruppfattning om rättigheten att döda. Det är självklart att ungdomar i den åldersom man är i när man skall gå In i mihtärtjänst utsätts för en mycket storpåfrestning härvidlag det är någonting nästan omänskUgt som krävs avungdomarna, det ställs krav på att de skall ha en hvsåskådnlng och kunnamotivera ting som vi äldre saknar möjhghet att motivera. Det är över huvudtaget märkhgt att det på ungdomarna ställs sådana krav att den En översyn av vapenfrilagens till-lämpning m. m. personhgaintegriteten och jämväl famUjens och anhörigas integritet åtsidosätts, därföratt man kräver motiveringar som helt enkelt är, tycker jag, orimUga. Jag finner det orimhgt att någon som sitter i en nämnd ochär utomstående skall kunna avgöra vad som är eller inte är en verkUg personhgövertygelse. Det finns religiösa skäl, det finns poUtiska, etiska och andraskäl. Den som Inte är religiös kan självfaUet ha svårt att förstå motiven bakomdet hela, men i en demokrati och ett kulturland förutsätts att hänsyn skaU tastUl dessa uppfattningar. Har man en personhg övertygelse är det givet atthänsyn bör tas även I detta sammanhang. Jag upprepar att vapenfrinämndens bedömning helt enkeltmåste vara en orimhg uppgift.