prot · FU0990 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag har, som jag skriver i propositionen, funnit attutprövningen också bör bidra tUl kostnadernas täckande. Hen (): Jag fattade det så, att statsrådet bestred de fakta som jag har redovisat I mitt särskUda yttrande. Dåkvarstår farhågorna för dessa merkostnader. Jag upprepar vad jag säger, att denna avgiftsInförande kanske kan få förlagen att fundera något över i vilken form de skaUlåta göra den utprövning som de vUl åstadkomma. Då är det Inte säkert att detleder tUl sådana konsekvenser som hen har exempel på i sitt särskUdayttrande. Hen (); Då borde vi rimhgen vara överens om att manskaU awakta att Införa ett sådant nytt system tUls man fårläromedelsutred-rungens betänkande. Vad det här gäUer är Inte kostnader förförlagen, utan ytterst kostnader för kommunerna, och det är fråga om vUkametodiska och pedagogiska principer man skaU tlUämpa. För rrun del tycker jag attdet nya förslaget mte var särskUt välbetänkt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs, Propositioner gavs på blfaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av herrar Nordstrandh och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordstrandh begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren bifaUer UtbUdningsutskottetshemstäUan i betänkandet nr 12 punkten 1 mom. 4 röstar ja, den det ej viU röstarnej. Vinner nej har kammaren bifalUt reservationen nr 1 avherrar Nordstrandh och , Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde Nr 90 rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna om- den röstning gav föhande resultat; Ja - 270 Nej - 34 Avstår 4 Utskottets hemstäUan bIföUs, Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren bifaUer utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 12 punkten 1 mom, 13 röstar ja, den det ejvlU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Föredrogs betänkandenr 13 i anledning av Kungl. Majts proposition angående vuxenutbUdning jämtemotioner. i propositionen1971:1 (bUaga 10, punkterna G 5G 7) beräknat medel för nedannämnda ändamål,hade Kungl. i propositionen 1971:37 under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över utbUdningsärenden för den 26 februari 1971föreslagit att 1. anta vidpropositionen fogat förslag tUl lag om ändring i studleme-delsförordnlngen(1964:401), 2. bemyndigaKungl. att meddela de bestämmelser som behövdes för att Införa ett systemmed interkommunal ersättning på den kommunalavuxenutbUdningens område, 157 3. godkänna vadsom förordats i statsrådsprotokoUet i fråga om inrättande av och skoUedrUng försärskild skolenhet med vuxenutbildrung m.m., 4. medge attreservationsanslaget Kommittéer m. m. under åttonde huvudtiteln fick tas ianspråk under /72 för försöksverksamhet med vissvuxenutbildning, 5. godkänna vadsom i övrigt förordats i statsrådsprotokollet om vuxenutbUdning,studiechklar och fria läromedel vid stathga läroanstalter, 6. tUl Bidrag tUldriften av kommunala skolor för vuxna för /72 under åttondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 7. tUl Bidrag tUlstudlecirkelverksamheten för /72 under åttonde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av , 8. tUl för /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ettanslag av . Propositionen 1971:37 hade behandlats avsocialförsäkringsutskottet såvitt angick författningsförslaget. Övriga delar avpropositionen hade hänvisats tUl . I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1971:71 av hertar i ochJohnsson i , vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Majtskulle anhålla om ett sådant tillägg i stadgan för gymnasial vuxenutbUdning attskollagens 2 kap. 9 § c och skolstadgans 9 kap. 5 § c gjordes tUlämpliga ävenför den gymnasiala vuxenutbildningen och att tUlägg gjordes i stadgan förgymnasial vuxenutbUdning så att lärare, som undervisade minst fyra veckotimmari gymnasial vuxenutbildning, bereddes tUlfälle att under tid motsvarande minsten dag varje läsår delta i av , länsskohiämnd eUer skolstyrelseanordnad fortbildning, dels motionen 1971:199 av herrar och iAhngsås, vari hemstäUts att beslutade att hos Kungl. hemstäUaatt statsbidragen tUl vuxenutbUdningen fick en sådan utformning, att det blevmöjUgt att tUl de kommunala vuxenutbUdningsråden knyta en studierådgivare meduppgift att biträda de vuxenstuderande med individuell studierådgivning ochstudieplanering, dels motionen 1971:372 av henar och , varihemstäUts att skuUe besluta att I, i skrivelse tUl Kungl, anhåUa om en samlad översynav hela vuxenutbildningsområdet genom en parlamentariskt tUlsatt kommitté variäven skuUe Ingå representanter för näringhv och organisationer, varvid särskUduppmärksamhet borde ägnas åt a) vuxenutbUdning bedriven av kommuner,organisationer, företag och institutioner, b) det fria folkbUdnhigsarbetet ochdess relation tUl den målinriktade vuxenutbildningen, c) vuxenutbUdningenslokala och regionala organisation, d) radio/TV-verksamhet för -vuxenutbUdningoch möjligheterna för kompletterande regional undervisning. 2. godkännaatt statsbidrag tUl central kursverksamhet skulle utgå tiU Nr 90 även annan organisation med dhektanslutna medlemmar än löntagarorga- Tisdaeen den nisation enUgt vad i motionen anförts, jg j; 1971 3. bemyndigaKungl, att faststäUa föreskrifterna härför, -------- delsmotionen 1971:855 av herrar och i , Vuxenutbildning vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl. på basis av Inhämtadeerfarenheter begärde en skyndsam utredning med sikte på det fortsattareformarbetet för vuxenutbUdning för de grupper som inte kom i kontaktmed redan etablerade undervisningsmetoder, dels motionen 1971:864 av herrJohansson i m. fl., dels motionen 1971:871 av ochfröken , dels motionen 1971:894 av m. fl., dels motionen1971:1308 av i Ahngsås m. fl., dels motionen 1971:1309 av herrWiklund i m.fl., vari hemstäUts att beslutade att 1. kommunernaålades att Inrätta vuxenutbUdningsråd i huvudsaklig överensstämmelse med vadsom anförts i motionen, 2. vuxenutbUdningsrådenålades ansvaret för intagningen av elever i den kommunala vuxenutbUdningen, 3. det ipropositionen 1971:37 föreslagna 2-procentiga statsbidraget fick användas föruppsökande verksamhet, dels motionen 1971:1356 av i m.fl., vari hemställts att beslutade att I skrivelse tUlKungl. hemställa om att en utredning tUlsattes med uppgift att utarbetaett samlat förslag för hela vuxenutbUdningen med särskUt beaktande av devuxenstuderandes studiesociala situation och pedagogiska problem, 2. avslå förslagetom en begränsning av utbyggnaden av den kommunala vuxenutbUdningen pågymnasieskolnivå, 3. som bidrag tiUstudieförbund för /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ettanslag av , delsmotionen 1971:1358 av hen Nordstrandh m. dels motionen 1971:1359 av m. fl., varihemställts att skuUe hos Kungl. Maj:t anhåUa om en parlamentariskutredning, I vUken higlck representanter för näringshvet och arbetsmarknadsorganisationerna,med uppgift att i enhghet med de rikthnjer som angetts i motionen företa ensamlad översyn av vuxenutbildningen I , delsmotionen 1971:1360 av m. delsmotionen 1971:1362 av hen Wennerfors, dels motionen 1971:1363 av och fröken , vari hemstäUts att skuUe uttala att vid den fortsattautbyggnaden av vuxenutbUdningen de i motionen framförda synpunkterna skuUebeaktas. 1. som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad utskotteti anledning av motionerna 1971:372, 1971:855, 1971:1356 och 159 1971:1359 anfört beträffande fortsatt behandhng av frågorna om samordning ocharbetsfördelning mom vuxenutbildningen, 2. godkände vad istatsrådsprotokoUet I fråga om den kommunala vuxenutbUdningen förordatsbeträffande utbUdnlngsprogram, 3. med bifaU tUlKungl, Majts förslag och med avslag å motionerna 1971:1356 och 1971:1363,förstnämnda motion såvitt nu var i fråga, godkände vad I statsrådsprotokoUet ifråga om den kommunala vuxenutbUdningen förordats beträffandeutblldnlngsvolym, 4, skuUe avslåmotionen 1971:1309 i vad avsåg vuxenutbUdningsråd, 5, med bifaU tUlKungl, Majts förslag och i anledning av motionen 1971:1309 såvitt nu var ifråga godkände vad som i statsrådsprotokoUet beträffande kommunalvuxenutbUdning förordats i fråga om Intagning av elever, 6, som sin meninggav Kungl, Maj:t tUl känna vad utskottet I anledning av motionerna 1971:199 och1971:1309 anfört beträffande i StatsrådsprotokoUet förordat statsbidrag tUlintagningsverksamhet m. m., 7. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1308 såvitt nu var i frågagodkände i statsrådsprotokoUet förordad ändring I fråga om minimiantal eleverför Inrättande av kurs, 8. med blfaU tUlKung], Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1308 såvitt nu var i frågabemyndigade Kungl, Maj:t att meddela de bestämmelser som behövdes för attInföra ett system med interkommunal ersättning på den kommunalavuxenutbUdningens område, 9, skulle avslå motionerna 1971:864 och 1971:1358 omlärartjänster m, m., 10. som sin mening gav Kungl. tlUkänna vad utskottet i anledning av motionen 1971:71 anfört beträffande läraresfortbildning, 11. skuUe avslå motionen 1971:1362 omstudierektors tjänstgöring, 12. godkände vad som förordats IstatsrådsprotokoUet i fråga om Inrättande av och skoUednlng för särskUdskolenhet med vuxenutbUdning m. m., 13. godkände vad som I övrigt förordatsI statsrådsprotokollet om vuxenutbildning, 14, skuUeavslå motionen 1971:894 om viss försöksverksamhet, 15. med bifaU tUl Kungl, Majts förslag och med avslag åmotionen 1971:1308 såvitt nu var i fråga godkände vad som förordats I statsrådsprotokoUet om studiechklar, 16, skuUe avslå motionen 1971:372 i vadavsåg statsbidrag tlU central kursverksamhet, 17, godkände vad som förordats istatsrådsprotokollet om fria läromedel vid statliga läroanstalter, 18, skuUe avslå motionen 1971:1360 omstatsbidrag tUl fria läromedel vid enskUda skolor, 19. medgav att reservationsanslaget Kommittéer m, m. underåttonde huvudtiteln fick tas I anspråk under /72 för försöksverk samhet med viss vuxenutbUdning, 20, skuUe avslå motionen 1971:871 omviss uppsökande verksamhet, 21, tUl Bidrag tiU driften av kommunalaskolor för vuxna för /72 under åttonde huvudtiteln anvisade ettförslaganslag 22, tUl Bidrag tlUstudlecirkelverksamheten för /72 under åttonde huvudtitelnanvisade ett förslagsanslag av , 23, med bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag å motionen 1971:1356 såvitt nu var i fråga tUl för /72 under åttonde huvudtiteln anvisade ettanslag av . 1. beträffande kurser på gymnasieskolans nivå av herrBerndtson i (vpk), som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att med blfaU tUl motionen 1971:1356 och ianledning av motionen 1971:1363, förstnämnda motion såvitt nu var i fråga,skuUe avslå Kungl. Maj:ts förslag om begränsning av expansionen av denkommunala vuxenutbUdrungen på gymnasieskolnivå, 2. beträffande lärartjänster av herrar Nordstrandh ochStrindberg (båda m), som ansett att utskottet under 9 bort hemstäUa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl kännavad reservanterna i anledning av motionerna 1971:864 och 1971:1358 förordat omanordnande fr. o. m. av försöksverksamhet med fastaheltidstjänster som lärare och arvodestjänster som huvudlärare inom den kommunalavuxenutbUdningen, 3. beträffande statsbidrag till central kursverksamhet avherrar ström (fp), i (c), Nordstrandh (m) och i Skärstad (c), () samt herrar i (fp) och (), som ansett att utskottet under 16 bort hemställa, att skuUe bifaUa i motionen 1971:372 framställtyrkande om statsbidrag tUl central kursverksamhet och i anledning härav tillCentral kursverksamhet för /72 under åttonde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av , 4. beträffande statsbidrag till studieförbunden av herrBerndtson i (vpk), som ansett att utskottet under 23 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall tiU motionen 1971:1356 såvitt nu var i fråga tlU för /72 under åttonde huvudtUeln anvisade . TUl detta betänkande hade fogatsett särskUt yttrande av henar Nordstrandh och (båda m). Överläggningen angående betänkande nr13 må omfatta även socialförsäkringsutskottets betänkande nr 28. Yrkanden angåendesistnämnda betänkande framstäUes dock först sedan detsamma föredragits. Hen (); Som påpekade under föregåendepunkt har propositionerna denna vår från utbUdningsdepartementet fått ett omman uttrycker sig försiktigt blandat mottagande. 6 protokoU 1971. omutbildningen vid socialhögskolorna, där ett enigt utskott korrigerade vad detföredragande statsrådet föreslagit. Där är propositionen ombibUoteksutbUdningen, som skall ta ställning till ochsom det inte finns annan anledning att kommentera än att den på ett ganskatalande sätt belyser kvahteten på departementets propositioner. Och där ärproposition 37 om vuxenutbildning, som förvisso berör ett stort antalomfattande och väsenthga frågestäUningar, men som också av någon tidning harkallats för en pyttipanna på vuxenutbUdningens område. VisserUgen föreslås I propositionen en rad åtgärder ochförändringar, och de flesta av dessa berör frågorna om vUka som bör få tUlgångtUl samhällets vuxenundervisning. Men prioriteringsfrågorna belyses ytterstknapphändigt, och samhällsekonomiska överväganden eller resonemang saknas sågott som fuUständigt. Det finns knappast någon anledning att invända mothuvudtanken att de som har den mest bristfälhga grundutbUdningen i första handbör få del av samhällets utbud på utbUdningsområdet, Men det kan inte varatUlfredsstäUande att bara ange att vid Intagning tUl gymnasiekurser i förstahand de bör tas in som är i största behov av utbUdningen, Så vag ochi oklar fårinte en proposition vara. Och mycket riktigt har kraftiga protester mött justpå denna punkt. Utskottet har tiU att börja med sett sig föranlett attmarkera att den ökning av kurserna på gymnasieskolans nivå, som begränsas , tUl hälften bör tUlfaUa samtUga kommuner så att de genomgående kanfå en ökning med I varje faU de . Men det innebär ändå för t. ex. destörre kommunerna en oerhört kraftig minskning av den förväntade ökningen, ochdet finns stor risk för att enskUda individer, som målmedvetet inriktat sig påen viss vuxenutbildning och planerat att under det närmaste året påbörja denna,nu får sina planer helt stäckta. För dessa människor måste propositionen sessom ett tecken på stagnation på en viktig sektor. Vid den intagningsprocedur som stundar i många kommunerfinns det enhgt propositionen bara två kriterier att utnyttja de äldres behovoch utsatt social situation. Hur skaU t. ex. i de största kommunerna fleratusen sökande kunna gaUras ut på så vaga grunder? frågade rektorn vid Göteborgsstads vuxengymnasium i en artikel. Kan statsrådet ge någotbesked på den punkten? EUer är det riktigt att tolka propositionen så som en avTCO:s utbUdnhigsexperter gjort, när han frågar om ett av de negativakännemärkena vid urvalet av sökande skall vara ett aUtför påtagUgt studieintresse? Propositionen bjuder emeUertid mte bara påotiUfredsställande redovisning av en rad praktiska lösningar, utan den ärframför allt torftig ur principieU synpunkt. Låt mig exempUfiera. Trots att det föredragande statsrådethar ansvar också för unlversitetsutbUdnhigen, har Inte I denna propositioneller i annat sammanhang gjorts något försök tUl awägning mellan vad samhälletsatsar på utbUdning direkt efter gymnasieskolan och vad man satsar påutbildning för människor som varit ute i yrkesUvet . I bådafaUen finns naturhgtvis grupper som läser mte i första hand för dhektyrkesutbUdning utan för att skaffa sig kunskaper av ren bildnings- Nr 90 törsteller mera för nöjes skuU, och det är väl i och för sig ett helt rimligt Tisdaeen den önskemålatt man skall kunna göra det. Men hur man fördelar ohka jg former avstudier är en rättvisefråga. kan alla de som har gymnasieutbUdnlnggå tUl universitetens fria fakulteter och skaffa sig en utbildning som arbetsmarknaden inte efterfrågar, medan den vuxna generationsom endast har folkskola får nöja sig med en ransonerad rest Det är mycket trohgt, att en mera rättvis fördelning meUan generationerna skuUe kräva en begränsning av de fria fakulteternas tUlväxt och en motsvarande ökning av vuxenutbUdningen på rimhga Men förutsättningen för att en sådan avvägning skaU kunna skeär självfallet att man från regeringens sida vid något tUlfäUe aktuaUserar dessa frågor, kommer med något inlägg där problemen belyseseller rent av sträcker sig så långt som tiU att lägga ett förslag som kanInnebära att diskussionen i får önskvärd konkretion. är det - med undantag av några få detaher ett enigtutskott som ställt sig bakom det mesta I propositionen. Vad jag har velatframhålla är att man naturhgtvis tiU kan administreravuxenutbUdningen utan att beröra de grundläggande och principiellaawägnmgsfrågoma. Men förr eUer senare aktuahseras ofrånkomhgen kraven på attmera ÖversiktUga ställningstaganden skaU göras, och det skulle naturUgtvis varabra om statsrådet kunde antyda något om hur han ser på dessa frågorpå sikt. Utskottet har sett sig föranlett att för regeringenpåpeka, att bör få en redogörelse för utvecklingenoch utredningsläget på vuxenutbUdnlngssektorn. I den redovisningen bör ävenIngå sådana förslag som avses bh föremål för statsmakternas beslut. Utskottetunderstryker vikten av att frågorna om samordning och arbetsfördelning inomvuxenutbUdningen bUr behandlade. Det gäUer t. ex. relationen meUan denkommunala vuxenutbUdningen och den som studieförbunden är huvudmän för.Utskottet har vidare enat sig om att SVUX bör kunna arbeta med dessa frågorunder förutsättning att man, ökar det parlamentariska inslaget i kommittén.Utskottet antyder sluthgen att I ett längre perspektiv kan frågan om en samladöversyn ånyo aktuahseras. Man kan säga att utskottet nu har gett detföredragande statsrådet respit när det gäller den redovisning och deprincipieUa stäUnlngstaganden som helst borde ha legat tUl grund redan förårets beslut. På en punkt har de Icke-sociahstlska partierna reserveratsig. Eftersom jag tror att kommer att ta upp denna punkt, nöjerjag mig med att yrka bifaU tUl reservationen 3. Hen ELMSTEDT (c): Den ökade satsning på vuxenutbUdningen och dåfrämst på grundskoleutbUdningen som gjort har i stort skett I enighetens tecken. Också har en ökning av anslagen föreslagits, och det noterar vi med tiUfredsställelse, Att man skuUe önska ytterUgare ekonomiska insatser på många håU är naturligt, men dels får man böja sig av resursskäl, dels bör man nog se över hela fältet och 163 är det faktiskt på det sättet att vi har svårt att nå utmed vuxenutbUdningen tUl många människor, ofta kanske tUl dem som skulle hastörsta nyttan och glädjen av den. Det hindrar emellertid inte att det finns endel uppenbara orättvisor, som utan störte kostnader borde kunna rättas tUl, Jagåterkommer strax tiU detta. Vi har en rik flora av vuxenutbUdning numera, vilket skallses mot bakgrunden av den totala omstruktureringen av samhäUet, VuxenutbUdningen är helt enkelt en produkt av den verkhghet vi lever i, och Ingenting ärrimhgare än att ta konsekvenserna av detta genom en utbyggd möjhghet tUlutbildning Inom denna sektor. Från vår sida har vi aldrig tvekat på denpunkten. På många viktiga områden är utskottet i det här aktueUabetänkandet enigt, vUket jag uppfattar som en medveten strävan att nå reeUaresultat. Som vanUgt i dessa sammanhang finns det en rad motioner som tar upp ioch för sig viktiga problem. Låt mig beröra endast ett par av dem. Det gäUer först motionen 372, en partimotion från centernoch , vari krävs en översyn av vuxenutbUdningsområdet av enparlamentariskt sammansatt kommitté, VI reste samma krav vid fjolårets riksdagmen då utan resultat. Anledningen är helt enkelt den att det , somjag tidigare nämnt, är svårt att överblicka det totala utbudet av vuxenutbUdning,Det vore önskvärt med en klarare gränsdragning mellan de ohka huvudmännenskompetensområden, och jag tror också att man härigenom skuUe få en bättreanvändning och en större effektivitet av de satsade resurserna. Det är ju ändåtiU sist en gemensam räkning som ställs ut för betalning. Utskottet har kunnat enas om en skrivning som i långastycken tiUgodoser yrkandet i motion 372, och det noterar vi med tiUfredsstäUelse,Det är riktigt, som påpekas i betänkandet, att det finns en hel del kommittéeri arbete mom det här området, men higen av dessa är av övergripande natur, ochdet parlamentariska Inslaget är ringa. Jag noterar att utskottet klart säger utatt en samlad översyn av hela fältet på nytt kan aktuahseras när resultatenfrån aUa pågående mindre utredrungar blh klara. Vad som emellertid främst bidragit tUl att vi fråncenterpartiets sida gått med på utskottets skrivning är att enighet uppnåtts omatt ge den s, k, SVUX vidgade dhektiv eftersom denna huvudsakhgen sysslar medstudieflnansleUa frågor, och att SVUX då skulle få ta sig an bl. a.kompetensawägningen meUan de oUka vuxenutbildningsområdena. EnUgt utskottetsmening bör det parlamentariska inslaget i SVUX ökas. Det är naturligtvis ettsteg I den riktning som anges I vår motion, och med det tUIkännaglvandet tiUKungl. som utskottet föreslår att göra i det här avseendet harvi låtit oss nöja tUls vidare. När det så gäUer den andra delen i yrkandet inuttenmotionen, nämUgen att godkänna att statsbidrag tUl central kursverksamhetskaU utgå även tiU annan organisation med dhektanslutna medlemmar änlöntagarorganisation, är enigheten Inte hka stor. När löntagarorganisationerna gavs denna möjhghet vidfjolårets riksdag, hade vi anledning att påpeka orättvisan i att andraliknande fackhga organisationer som bedriver hknande kursverksamhet stäUdesutanför. Mycket avvuxenutbUdningen sker mom de fackliga organisatio- Nr 90 nerna, och jag anser det helt riktigt att bidrag i hnje med fjolårsbeslutet TicHaaen den utgår tUl dessa. Det är ingen som helst diskussion på den punkten. Vad vi ig J971 viU är en vidgning tUl andra Uknande organisationer. De motiv som föredragande statsrådet grundade sitt ställningstagandevuxenutbildning på , när förslaget kom att det skuUe gälla fackhgaorganisationer vilkas medlemmar hade en brlstfäUig utbUdning, ofta endast denobUgatoriska skolutbildningen, kan med starkt fog användas för att vidgakretsen av berättigade organisationer. och Sverigeshantverks- och industriorgarusation två av de mera kända för att nu nämna ettpar stycken - består tiU mycket stor del av medlemmar vUkas skolunderbyggnadmed dagens mått måste anses brlstfäUig. Jag har svårt att förstå varför det mteskaU utgå statsbidrag också tUl deras centrala kursverksamhet, som är avbetydande omfattning, det kan jag försäkra. Det hade varit på sm plats, tycker jag, att föredragandestatsrådet hade vidgat kretsen av berättigade organisationer, och detförvånar mig att utskottsmajoriteten inte ansett sig kurma ändra på statsrådetsinställning I det här avseendet. Debatten och erfarenheterna frånverkhgheten borde ha varit tUlräckhga skäl. Såväl statsrådet som utskottsmajoriteten har utan någonnämnvärd motivering jag skuUe viha säga nästan utan motivering alls vägratatt vidga gränsen för bidragsberättigade organisationer. Det finns flera somarbetar på ungefär samma sätt som löntagarorganisationerna och som består avmedlemmar som i många fall har sämre ekonomiska betingelser. Det kan synas vara en hten fråga, men den är av principieUart och därför nog så betydelsefuU. Den har också ekonomiska konsekvenser, detär självklart. Dessutom verkar det htet av klassindelning, vUket jag trodde vihade vuxit ifrån. LRF, för att ta ett exempel, har utomordenthgt viktiga frågoratt handlägga, bl. a. förhandUngar med statsmakterna.