prot · FU0989 · 1971-12-31 00:00:00 — Skall allamedborgare ha en möjlighet att göra sin mening lika tungt gällande känner viinget bättre system än att vi i val genom allmän och lika rösträtt utserrepresentanter som får ansvaret att fatta de nödvändiga besluten i riksdag,landsting och kommuner. Som aktiv kommunalman och riksdagsman vet förmodligen herrEngström att ett beslut ofta innebär en avvägning emellan flera olika önskemålsom var för sig kan ha mycket ivriga förespråkare. Vi tvingas ibland efter ensådan avvägning såväl i som ute i kommunerna att fatta beslut som gåremot vad betydande medborgargrupper betraktar Ang. omprövning av beslut om faststäUande av stadsplan ivissa fall som sinaspeciella intressen. Kan vi inom en demokrati som vill göra skäl för namnetacceptera en ordning som innebär att medborgargrupper, som inte får sin viljafram, skall kunna med våld hindra att i demokratisk ordning fattade beslutgenomförs? Det är den frågan vi ytterst har att ställa oss. Den som allvarligt strävar efter att stärka och fördjupademokratin måste svara nej på den frågan. Vi får aldrig acceptera någon annanform för avgöranden än i demokratisk ordning fattade beslut. Men vi skallsjälvfallet eftersträva att bredda inflytandet över besluten genom att ökamöjUgheten för medborgarna till kontakt med samhällets verksamhet. Här har depolitiska partierna ett stort ansvar. Det är i första hand genom en aktivareverksamhet från deras sida, öppen för alla medborgare, som goda och fortlöpandekontakter kan skapas mellan väljare och valda. Jag har tyckt, herr talman, att det finns anledning attsäga detta med hänsyn tagen till den debatt som har förekommit i detta ämne. HenENGSTRÖM (vpk): Civilministern säger att han inte kandiskutera det enskilda fallet. Däremot är han beredd att diskutera principer.All right, låt oss göra det. Det är självklart att man skall ha demokratiskabeslutsprocesser. Men i dessa demokratiska beslutsprocesser måste ju rimligeningå att man ger dem för vilka man beslutar ordentlig information och fattarbesluten på basis av en omfattande debatt. Det är uppenbart att detta inte harskett I det här konkreta fallet. Civilministern hänvisar till mina erfarenheter somkommunalman. Till det vill jag säga att exakt samma erfarenheter som man harfått i i det här konkreta fallet har människorna i en rad kommuner.Det är självklart att ett beslut i en församling innefattar awägningarmellan olika intressen. Men det är lika uppenbart och jag har personligerfarenhet av det att man när det gäller den avvägningen många gångersystematiskt undviker att ge medborgarna den nödvändiga informationen för enbred debatt i planfrågor. Detta är ytterst beroende på att de som sitter ochfattar besluten i sitt beslutsfattande tar större hänsyn till starka ekonomiskastorfinansiella intressen än till de intressen som kommunernas invånare har.Det är detta som är den yttersta grunden till att man gömmer undan väsentligafakta i debatten för medborgarna. Det är alltså det hela den här debattenegentligen handlar om. Självklart skall man ha demokratiska beslutsprocesser. Mendå skall man också se till att medborgarna får välbehövlig Information och möjlighetatt delta i debatt Innan beslut fattas. Det är uppenbart och framstår heltklart för hela svenska folket att man bl. a. från kommunstyrelsen i Stockholmoch i här har gett en vilseledande information. Detär ett talande tecken att chefen för statens planverk, , hade anledning att återupprepa vad planverket sade i sinrekommendation till regeringen. Om det nu är på det sättet att att informationen till medborgarna i en viss fråga har varit för dåligvill jag upprepa vad jag sade att ansvaret för informationen i hög grad liggerpä de politiska partierna. Det är sålunda lämpligt att försittvidkommande vänder sig till i , som är vänsterpartietkommunisternas gruppledare i kommunfullmäktige, och frågar honom på vilket sätthan har skött sin del av ansvaret för informationen till medborgarna. Här finnsett gemensamt ansvar för alla partier. Jag har för min del en känsla av att manInom de politiska partierna i är klart medveten om detta. Ang. användningen av polisens resurser överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. användningen av polisens resurser Herr justitieministern ordet för att besvara ' (m) i kammarens protokoll för den12 maj intagna fråga, nr 235, och anförde: har frågat mig om jag anseratt det är rimligt - särskilt i en period då brottsligheten starkt ökar - attinsätta poUsstyrkor och betydande bevakningspersonal försedd med hundar, hästaroch stålbatonger för att underlätta viss trädfällning just vid av kommunalmyndighet eftersträvat klockslag. En av polisens huvuduppgifter äratt upprätthålla ordning och säkerhet. Däri ingår att tillse attverkställigheten av myndighets beslut inte hindras av personer som tillgripervåld eUer begår annan brottslig gärning. HerrHERNELIUS (m); Jag tackar för svaret och Instämmer självfaUet ijustitieministerns allmänna beskrivning av poUsens huvuduppgifter attupprätthålla allmän ordning och säkerhet. Men justitieministern har ju heltmissat poängen i min fråga om verkställighet av kommunalt beslutnödvändigtvis skall ske på klockslaget när det Icke är tldsbundet. Det är detfrågan gäller. Min fråga grundar sig också på mycket olustiga personligasynintryck. Jag passerade startaftonen så att säga, och att sehundar och hästar och batonger och stora polisstyrkor bakom ett plank där, detförde tankarna tUl andra länder och andra olustigheter. Det var dock inte på minuten det hängde att dessa almarskulle fällas - och har ju uppskovet kommit. Jag förstår inte vUkenpsykologi de ledande kommunalmännen här har visat, men det är en sak för sig.Min principiella fråga är emellertid om inte poUsmyndigheten skulle kunna haanledning att pröva nödvändigheten av att insätta stora resurser förverkställigheten av ett sådant här beslut just på angivet klockslag och angivenminut och vänligt kunna säga tUl den kommunala myndigheten: Kom igen - nu ärvåra resurser för ansträngda för att åstadkomma den Ang. etablerande av ett bolag för produktion och försäljningav sjukvårdsutrustning m. m. mobiliseringoch de insatser som behövs i det här faUet. Det är den principiella frågan,herr justitieminister. I praktiken går det ju tUl på det viset, attden kommunala myndigheten meddelar när ett beslut skall verkställas. Föreliggerspeciella förhållanden, som i det faU här tagit upp, skergivetvis ett samråd mellan den kommunala myndigheten och polisen. Det klockslagsom talar om har alltså fastställts efter samråd. Jag tycker att tar litet för lätt på vaddet egentligen har varit fråga om här, när han endast vill kalla det attunderlätta viss trädfällning. Jag vill understryka att jag anser det rimligtatt alla tUlgängliga resurser insätts för att ett i demokratisk ordning fattatlagligt beslut skall kunna genomföras. Jag vUl erinra om att detta icke alltid har skett. Jagskall nämna ordet , så förstår justitieministern vad jag menar. Därretirerade ordningsmakten, trots att det var fråga om ett tldsbundet evenemang. Här har det skett, och här har polisresurser insatts utanomtanke om polisen, som kommit i en mycket besvärlig situation. Och jagvidhåller att den psykologi som visats har varit mycket dålig från flera håll. I fråga om brottsligheten agerar herr justitieministernofta som en doktor i kammaren. Kurvan stiger brant i höjden - man slårifrån sig och säger: Poliser hjälper inte. Men när det gäUer verkställighetenav ett kommunalt beslut om trädfällning sättes polisens resurser in. Får jag ta ett litet exempel. Om ett kommunalt bussbolagbeslutade att sätta upp en byst av en diktator vilken som helst av de tvåförgrundsfigurer som fanns - skulle polisens alla resurser då moten medborgerlig opinion uppbådas för att skydda uppsättandet av denna byst?Förvisso rimligen inte! Vi skall i detta sammanhang inte diskuterakriminaUte-tens och brottslighetens ökning. Men, , i princip kanjag inte se någon skillnad i nödvändigheten av polisens ingripande, om detgäller att förhindra våld vid demonstrationer eUer om det gäUer att förhindravåld mot arbetare och arbetsledare, när ett kommunalt beslut skall genomföras. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. etablerande av ett bolag för produktion ochförsäljning av sjukvårdsutrustning m. m. Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara herr () i kammarens protokoU för intagna fråga, nr 222, och anförde: har frågat mig om jag vUlupplysa om när det bolag för produktlon och försähning av sjukvårdsutrustningm. m., för vilket anvisat medel, avses bil etablerat. 1 statsverksproposition meddelades att förenadefabriksverken träffat ett preliminärt avtal med American Hospital SupplyCorporation om att bUda ett gemensamt bolag för marknadsföring och produktionav vissa sjukvårdsprodukter. De fortsatta förhandlingarna mellan parterna haremellertid visat att förutsättningar inte förehgger för samarbete i bolagsform.Det av anvisade anslaget för teckning av aktier i det tilltänktabolaget kommer därför Inte att användas. Ang. etablerande av ett bolag för produktion och försäljningav sjukvårds-utmstning m. in. Hen (): Jag tackarindustriministern för svaret på min fråga. Jag vill emellertid erinra statsrådet om att när förslagetrörande detta bolag fördes fram till , så utmåladesprojektet som särdeles lovande. Det sades ha lysande utsikter, och det skuUetUlföra oss betydelsefulla teknologiska vinningar. Så begärde man pengar föratt teckna aktier i detta bolag, som skuUe tillverka och försälja sjukvårdsmateriel.Men resultatet blev, som vi nu har fått höra, platt ingenting. Herr statsrådet måste väl ändå medge att dengången förelades ett utomordentligt dåligt underbyggt förslag. kommer visserligeninte dessa pengar att användas - det rör sig heller Inte om så förfärligtmycket, i varje fall Inte jämfört med de belopp som vi vanligtvis diskuterar idenna kammare, utan bara ungefär 3/4 mUjon men såvitt jag förstår måste detarbete som har nedlagts på grund av det dåligt underbyggda förslaget ha kostaten hel del pengar. Det har bl. a. sagts, men jag har inte fått det bekräftat,att man skulle ha utbetalat ett inte alldeles oansenligt belopp bara iprovision för förmedling av kontakten med detta amerikanska företag. Det skulle vara Intressant ville och kunde berätta litet om vad detta har kostat och möjligenockså lämna en liten kommentar till det säkerligen enligt statsrådet djärvapåstående som jag nu gör: Om det enskilda näringslivet skulle gå fram Ukalättsinnigt som man gjort i detta fall, så tror jag attsysselsättningssltuationen i vårt land skulle vara betydligt aUvarligare än vadden nu är. Jag kan inte underlåta att göra den reflexionen att herrBrundin, som ju inte är oerfaren i hur produktion planeras ochproduktionsbeslut fattas, med sitt inlägg här uppriktigt sagt inte har gjortsig själv full rättvisa. Vad som hänt är föhande. Förenade fabriksverken har rörelse som sysslar med tvätt av sjukhuspersedlar. Det är frånfabriksverkens synpunkt fullkomligt naturhgt att denna rörelse, som är ett avde centrala civila elementen i fabriksverkens produktion, vidareutvecklas. Föratt kunna vidareutveckla tvätterirörelsen till den effektiva processindustrisom den kan bli måste man föra bort från sortimentet sådana produkter Ang. etablerande av ett bolag för produktion och försäljningav sjukvdrds-utriistning m. m. Det är därför som sådana här engångsope-rationsset ärintressanta för fabriksverken såsom ansvariga för sjukhus-tvätterierna. FFV:sintresse för den frågan är alltså fullkomligt naturligt. Vid utvecklingsarbetet och undersökningarna avmöjligheterna att öka engångssetens andel i sjukhusens förbrukning dök det häramerikanska engångsmaterialet upp. Frånallmänna synpunkter låg det mycket väl i linje med FFV:s egen verksamhet. ärfabriksverken ett affärsverk och inte ett aktiebolag, och frågan om att bildaett bolag måste därför underställas . Den underställdes alltsåriksdagen i statsverkspropositionen 1970, med den bestämda reservationen attdet gällde ett preliminärt avtal som ännu inte var godkänt och som krävdeytterligare undersökningar innan det kunde godkännas. säger att det är egendomligt att man görsådana här undersökningar som naturligtvis kostar pengar. Men, ,det gör ju aUa projektgranskningar och projektundersökningar. Sjukhustesternaav den här produkten föll i och för sig väl ut, och ur bakteriologisk synpunktansågs den vara mycket tilltalande för sjukhusen, men man kom fram till attbesparingen från sjukhusens synpunkt var relativt marginell. fannsdet på marknaden två andra, med den här varan konkurrerande produkter från ,aUtså landstingen, och från . I det läget och efter en noggrann marknadsundersökningkommer man till resultatet att marknaden är för hten för att det skaU löna sigatt tillverka den här produkten i . Man drar då slutsatsen att man böravstå från detta projekt. Det är precis vad som sker i all rimlig, försiktigoch välplanerad produktion här I landet. Jag vill bestämt hävda attfabriksverken I det här fallet handlat fuUständigt korrekt , både gentemotriksdagen och ur allmänna affärsmässiga synpunkter. Lät mig till statsrådet bara säga - eftersom jag har såkort tid för mitt andra inlägg att jag måste beteckna förslaget som etthugskott. Det kan knappast vara rimligt att besvära med att fattabeslut om anslag till sådant som är baserat på just hugskott. Den allraenklaste marknadsundersökning, som inte skulle ha kostat mångahundralappar, hade nämligen, herr statsråd, kunnat klargöra att motsvarandeprodukter redan fanns att få på den svenska marknaden och dessutom att det intevar anledning tro att man genom den tilltänkta, nu uteblivna, produktionen överhuvud taget skulle kunna priskonkurrera med de varorna. Detta var ett dåligtunderbyggt förslag, herr statsråd, och det visar htet grand av den valhänthetmed vUken närlngshvsfrågor över huvud taget bhr behandlade Innan de presenteraskammaren. Jag vill säga att jaghoppas att det här ändå har givit statsrådet någon ytterligare erfarenhet, somutesluter att hugskott presenteras för . senaste Inlägg ger mig anledning attuppmana honom att bestämma sig för vilken ståndpunkt skall Här förelägger vi mycket tidigt ett projekt.Det betyder alltså att kommer in i beslutsprocessen på ett ovanligttidigt stadium, vilket naturhgtvis inte hade varit nödvändigt ellererforderligt, om fabriksverken varit aktiebolag. Då hade det arbetet skett inomramen för fabriksverkens befogenheter. är fabriksverken som bekant ettaffärsverk, och då måste frågan om en bolagsblldnlng understäUas . Attkalla det för att besvära tycker jag är att verkligen vändaargumenteringen väl ogenerat efter förhållandena i det enskilda fallet. Det ärlikaledes lättsinnigt, , att säga att bedömningen av detta projektskulle vara så enkel att man genom en marknadsundersökning eller analys av denför något hundratal kronor skulle ha kommit tUl det resultat som man nu hargjort efter en mycket omsorgsfullt genomförd projektgranskning. Beträffande denkostnaden bör vi verkligen som ansvariga för de statliga företagen säga attskall vi förebrå företagen någonting så är det inte att de lägger ned förmycket arbete på att analysera ett projekt före dess start snarare bordekritiken gå I helt motsatt riktning. Här är alltså ett fall där en fråga har utomordentligtsamvetsgrant analyserats, och därför upprepar jag vad jag sade förut: Både urriksdagens synpunkt och ur synpunkten av relationernafabriksverken-regeringriksdag och även ur affärsmässiga synpunkter finner jagatt fabriksverkens handlande I detta speciella fall är helt invändningsfritt. Ang. höjning av eltaxorna Överläggningen var härmed slutad. §9 Ang. höjning av eltaxorna erhöll ordet för attbesvara i Bäckmora (c) I kammarens protokoll för den 6 majintagna fråga, nr 225, och anförde: har frågat mig omjag är beredd medverka till att den av vattenfallsverket bebådade höjningen aveltaxorna på landsbygden får en sådan utformning att de minsta och i regelekonomiskt svagaste abonnenterna Inte får procentuellt sett flerdubbelt störrehöjning av sina abonnemangsavgifter än de större. Jag utgår från att fråga beträffandeVattenfalls eltaxor hänför sig tUl den höjning av elpriserna per den 1 november1970, som verkets styrelse beslutade men som på grund avrådande prisstopp hittUls inte genomförts. bestämmer självt sina taxor. Jag ärdärför inte beredd att nu diskutera vattenfaUsverkets beslut atthöja sina detaljtariffer för landsbygdsdistribution. Jag vill dock erinra omatt verket bedriver sin rörelse i konkurrens med andra kraftföretag.Prissättningen av elkraft sker I princip på kostnadsbasis, och nuvarandeavgiftssystem är så konstruerat att varje typ av elleverans skall bära sinaegna kostnader. 1 kostnaderna är därvid inräknad en skälig förräntning påinsatt kapital. Jag villockså erinra om den möjlighet tUl prövning av prissättningen Ang. höjning av eltaxorna på elkraftsom kan påkallas hos statens ström. Jag ber att få framföra ett tack tillstatsrådet för svaret på min enkla fråga. Det är närmast mot bakgrund av de uppgifter som emanerarfrån om en förestående höjning av lågspänningstarifferna som jag harställt denna fråga till industriministern med anledning av den konstruktion aveltarifferna som nämnts I sammanhanget. Den Innebär en mycket kraftig höjningframför aUt för de mindre abonnenterna och över huvud taget abonnenterna pålandsbygden. Om de uppgifter som enligt statsrådet har presenterat iaugusti 1970 står sig -detta noterade jag -skulle höjningen läggas bl. a. på grundavgifterna med per normalenhetoch för andra abonnenter. Det skulle för de mindre abonnenterna pålandsbygden innebära en mycket kraftig höjning av eltaxan, med inemot 40procent. Den höjningen måste väl ändå anses vara I kraftigaste laget. Det är innehållet i den fråga som jag ställt tillindustriministern, och jag beklagar att statsrådet nu säger i sitt svar att haninte är beredd att diskutera vattenfallsverkets beslut utan att verket självtbestämmer sina taxor. Det är jag väl medveten om, men, herr statsråd, även iden här frågan finns det en jämlikhetsaspekt, och därför är min fråga omstatsrådet anser det rimligt att man gör en så kraftig höjning, som kommer attdrabba endast vissa grupper av abonnenter, främst på landsbygden. Framför alltfår de ekonomiskt svagare abonnenterna härigenom den kraftigaste ökningen aveltaxorna. Jag tycker nog ändå att statsrådet kanske har anledning att se påden höjningen när den kommer och bedöma om det kan vara rimligt att manåstadkommer en sådan snedvridning och orättvisa i taxesättningen. Sedan talar statsrådet i sitt svar om attvattenfallsverket driver sin verksamhet i konkurrens med andra kraftföretag.Skenbart kan det se ut så, men vi vet ändå hur det är i verkligheten.Vattenfallsverket går ju i spetsen för en taxehöjning, och sedan är det frittfram för även de privata och enskilda kraftverken att höja sina taxor. På detsättet, herr statsråd, uppstår ju ingen som helst konkurrens utan sammataxehöjning blir gällande, över hela landet, med kanske något enstaka undantag. Som jag sade redan i mitt svar tiU iBäckmora kommer jag inte såsom departementschef att få tiUfälle att taställning till frågan om denna taxehöjnings konstruktion, därför att denankommer på . Däremot kommer i regeringssammanhang frågan upp som enfråga om dispens från det allmänna prisstoppet; detta gäller såväl Vattenfallssom de kommunala elverkens taxehöjningar. Låt oss komma ihåg att dennataxehöjning är bestämd av kostnadsutvecklingen och Inte heller ger fulltäckning för det underskott som föreligger inom dedistributionsområden som berörs. är detockså litet felaktigt att säga att denna taxa slår hårdast för Ang. höjning av eltaxorna I den mån lägre inkomsttagare finns i dessa Nr aV landsbygdsregioner, vilket jag kan hålla med om är riktigt, drabbas dei den den egenskapen. Men precis samma taxehöjning ägerrum för högre inkomsttagare med samma förbrukning, bl. a.elabonnenter i sommarhus. Den fråga är inne på berör ju i grundenförhållandena i vårt eldistributionssystem över huvud taget. Därför är detriktigast att ta upp frågan i det sammanhang där den också kommer attaktualiseras , nämligen I samband med översynen av hur distributionenskall organiseras i detta land. I de direktiv som föreligger deär inte publicerade ännu - tas också taxefrågan upp och möjligheternaatt åstadkomma en utjämning mellan taxorna i olika regioner. i Bäckmora (c): Jag noterar att statsrådet ändå delvis hållermed mig om att vi kan få oriktiga utslag av denna taxehöjning om den kommer attgenomföras. Då menar jag att det är angeläget att man ser distributionsområdenasåsom en enhet och inte bara lägger ut en särskild höjning på de områden därabonnentantalet är glest. Man får väl ändå lägga samman tätorter och glesbygdoch jämna ut taxesättningen på det sättet ungefär som sker beträffandetelefontaxor och andra taxor. Jag tycker inte att det är rimligt att vi skall få en såkraftig höjning som . Jag tror att även statsrådet håller medmig om att en sådan höjning måste man undvika. Den utredning som statsrådethänvisar till hoppas jag skall leda fram till att man anlägger ett sådantsynsätt just när det gäller frågan om distribution av elkraft i tätorter ochglesbygd så att man får en enhetlig taxa som inte ger dessa oriktiga utslag pålandsbygden. Jag vädjar ändå till statsrådet. Det har sagts attVattenfall tänker begära dispens från prisstoppet om inte prisstoppet hävs. Dåkommer väl i alla fall frågan under regeringens prövning. I det läget börstatsrådet kanske undersöka om det kan vara rimligt att medge en taxehöjningsom får sådana oriktiga utslag, som är ifrågasatt. Det måste förhindras. Det är inte taxesättningen som sådan somkommer upp till behandling i regeringen utan frågan om man skall tUlåta ettgenombrott av det nuvarande prisstoppet. Det är inte rimhgt - så menar väl inteheller i Bäckmora - att vi i samband med prövningen av ettdispensärende rörande prisstoppet skall improvisera en ny taxepoUtlk föreldistributionen i detta land. Jag är - som jag nämnde - i och för sig inte allsfrämmande för behovet av en översyn av och förändringar i nu tillämpadtaxepolitik, men det är ett beslut, herr talman, som måste föregås av en heltannan förberedelse än den som det bhr fråga om när det gäller dispenser frånprisstoppet. Siffran , slutligen, som iBäckmora har nämnt , stämmer inte med de uppgifter som jag harfått, utan höjningen rör sig om mellan . Överläggningen var härmed slutad. Herr industriministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 6maj intagna fråga, nr 229, och anförde: har frågat mig, huruvida deplanerade fartygskreditgarantierna om är avsedda även förde mindre varven. Svaret på frågan är ja. De mindre varven har i dethittiUsvarande systemet med statliga fartygskreditgarantier erhållit engarantitilldelning huvudsakligen i proportion till sin produktion. I dettaavseende Innebär det modifierade garantisystemet ingen förändring. Liksomtidigare skall garantierna I regel användas för andraprioritetslån. Som underlag vid beräkningen av garantibehovet ligger uppgifter om värdet av planerade leveranser.Sådana uppgifter har inhämtats från såväl storvarven som alla de mindre varven. I proposition 1971:117 det är alltså den nyUgenframlagda varvspropositionen anges att av den totala garantiramen på kan 100-300 mUjoner kronor, vUket motsvarar2060 mihoner kronor , beräknas belöpa sig på de mindre varven. Somjämförelse kan nämnas att dessa varv erhöll etttillskott av garantier tUl ett sammanlagt värde av perår. Hen ROSQVIST (s): Jag ber att fåtacka industriministern för svaret. Denna fråga är föranledd av att osäkerhet har uppstått,huruvida de planerade fartygskreditgarantierna skulle bh tillgängliga även förde mindre varven. Det är naturligt att de anstäUda vid dessa mindre varv harhyst intresse för den här frågan.