prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — Och all jag villha en deparlementsreform för all fä en samordning av planeringen och skötselnav oljeberedskapen i kanslihuset (och därmed ocksä i ulskottsorganisationen iriksdagen) förnekar tydligen civilministern. Det mesta av det här har jag fört fram gäng på gäng i densvenska . Men påslår alt jag aldrig sagt någonting omdelta. Av det skälet kommer jag all översända en bok, som jagskrivit om oljepolitiken, där sisla kapitlet heler Programmet. 1 fortsättningenskall det väl dä bli omöjligl för civilministern alt lålsas att jag inle harelt program pä del område där jag fört fram elt program under ett par års tid. Ang. metoder för oljebekämpning till sjöss I den något animerade debatt som förts här mellancivilministern och är del kanske rätt förklarligt om en del sakerramlar bort. Men jag mäste i alla fall komma igen med den fråga som jag ställdeangående oljeborrningarna i och de risker som är förknippade med dem.Om jag på något säll har gäll vid sidan om, sä all frägan är fel ställd, färcivilministern rälla mig. Men eflersom del är en fråga som tränger sig pä medoerhörd kraft för dem som bygger och bor i dessa områden - kanske främst päBohusläns kust vill jag gärna ha ställt den. Jag har haft lillfälle all följa med litet grand vad somhänder pä det internationella planet. Jag vet att man arbetar med dessa frågor bl. a. har man dem under uppsikt i IMCO. Jag hade tUlfälle att för ett partre är sedan della i en oljeskyddskonferens i i FAO:s regi, och jag vel attdet är frågor som berör hela den del av världen som har all göra med deninlernationella sjöfarten. Men jag tror inle all man frän svensk sida bara kanvänta pä all någonting verkligt radikalt händer på det internaiionella planet.Vi, som tidigare hade oljefällen långl, långt borta från oss, finner nämligenhelt plötsligt all vi nu har oljefäll inpå våra knutar och därtill farligareoljefält än dem som finns i sandöknar. Det gäller oljefälten i , därvattnet kan transportera oljan lill kusterna, och del är då myckel svårare allbemästra det hela. Det är därför jag är angelägen om all man frän svensk sidatar kontakt med främst , som är närmast berört, och undersöker om delfinns möjligheter all fä till stånd 2* protokoU 1971. Ang. metoder för oljebekämpning tiU sjöss åtgärder isyfle alt ha en verklig beredskap, om någonting katastrofalt skulle inträffa. Jag upprepar alltså frägan till herr civilministern: beredd all frän svensk sida göra någonting pä delta område eller är kanskeredan någonling pä gäng? TiU skillnad från vad kanskeförsökle göra gällande, när han skildrade som en passiv slal och som ensiat som över huvud laget inte giorl nägra insalser i dessa sammanhang, vågarjag säga alt här utomordentligt aktivt medverkat pä del internationellaplanet för all försöka åstadkomma snabba och bättre lösningar. Det kommer viall fortsätta med, och vi kommer självfallet alt följa den fråga, som herrÅberg nu log upp, med mycket stor uppmärksamhet. Det är en fräga som väcker oro- del kan man förstå -inle minsl pä Väslkuslen. Vi har ju etl Nordsjöavtal ioch för sig när del gäller bekämpningen av oljekalastrofer, men del här är enfräga av annan räckvidd och den mäsle bedömas och behandlas därefter. Sedan gjorde den sammanfattningen av mittlidigare anförande att jag inle hade lyckals all i sak la upp nägon av defrågor som denna debatl berör, utan jag hade, sade han, uteslutande sysslat medall diskulera säll alt diskulera. Därefter gjorde enredovisning av vad han kallar för sill miljöpolitiska program, som jag emellertidinte kan se hör hemma i den interpellationsdebatl vi nu för i anledning av denfräga som ställt. Men jag kanske ändå får säga all ingalunda är särskill märkligi i vad gäller en rad av de åigärder hanredovisar som sina programpunkter. Del är ju åigärder som vi är i färd med allgenomföra. Vad däremot inte lyckades med i sill senasieanförande var all anmäla nägon slåndpunkt i de frågor som vi nu diskuierar ianledning av interpellation. Och vi skall väl ändå häUa oss tillden inlerpellalionen, ly annars kan vi som sagl hälla på altdiskulera utifrån de många beröringspunkter som dessa frågor kan ha med andraområden av samhällsplaneringen. Som vanligt fick jag inle vela vad har försländpunkl när del gäller de frågor som inlerpellationen berör. Del begär jagheller inle av honom, eflersom jag själv frän denna talarstol har redovisat allhär gäller del all utvärdera velenskapliga undersökningar. Vi fär nöja oss medait följa UtveckUngen pä forskningens område, redovisa vilka lösningar mankommer fram lill och vilka erfarenheter man gör steg för sleg saml välja devägar som vi kan bli överens om är de bäsla när det gäller de sväraavvägningsproblem vi möter vid bekämpningen av olja som släpps ul. Men jag kanändå slutligen säga att det är glädjande och välgörande alt det finns elt säslort allmänl inlresse för dessa frågor. frågade sedan om vi inte nu skall la kraftlagpå detta område. Jo, vi skall ta de krafttag som är möjliga all la. Men del ärinle sä att vi löser dessa problem bara genom alt sä att säga ösa in resurser.Vi mäsle ocksä vela på vilket sätt vi skaU salsa resurserna. Och del är där vimöter problemen. kommer alt ge oss under- lag förvärl handlande när del gäller beredskapsorganisalionens uppbyggnad. Vi harocksä en kontinuerlig uppföljning av vad som sker bäde pä den velenskapligasidan och när del gäUer de prakliska erfarenhelerna. Vi skall satsa resursernai anslulning lill forskningens rön och de erfarenheter vi gör, och vi skallsalsa dem pä den bällre organisalion som vi kanske snart har möjligheter attdiskulera ulformningen av. Överläggningen var härmed slulad. § 5 Föredrogs och hänvisades molionen nr 1 221 lillnäringsutskotlet. § 6 Föredrogs och biföllsinlerpellationsframställningarna nr 71 och 72. Förordning om särskUt investerings-a\'drag vid taxeringtill statlig inkomstskatt § 7 Förordning om särskilt investeringsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt Föredrogs skalleulskollelsbetänkande nr 7 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition med förslag liUförordning om särskill invesleringsavdrag vid taxering till stalliginkomstskall jämte moiioner. 1 proposition nr 11 hade Kungl, Maj: t under åberopande avslatsrådsprolokollel över finansärenden för föreslagitriksdagen all anla vid proposiiionen fogat förslag lill förordning om särskillinvesleringsavdrag vid taxering lill stallig inkomstskatt, I syfte alt slimulera förelagen all inveslera i maskineroch andra inventarier framlades i propositionen förslag om särskillinvesleringsavdrag vid den statliga inkomsttaxeringen, moisvarande avkoslnaden för maskiner och inventarier som anskaffats under är 1971. I detta betänkande behandlades 1. molionennr 1208 av m. fl. a) att beslulade all 4 § i förslaget lillförordning om särskill investeringsavdrag vid taxering tdl statlig inkomstskatt skulle ges av motionärerna angiven lydelse, b) att gav Kungl, Maj:t till känna vad som imolionen anförls om särskilda villkor för företagen i vad avsäg rätten all erhålla avdrag på skatten för invesieringar i inventarier och maskiner , samt c) altriksdagen i övrigl biföll Kungl. Maj ;ls proposilion nr 11, 2. motionen nr 1209 av i Slockholm m.fl.vari hemställdes all skulle avslå Kungl. Maj:ls proposilion nr II med förslag lUl förordning om särskilt investeringsavdrag vid taxering lill slatlig inkomstskatt, 3. molionen nr 1210 av i m, fl. A, skulleavslå motionen nr 1209, B, med avslag pä molionerna nr 1208 och 1210 skulle anladel vid propositionen nr 11 fogade förslaget till förordning om särskill invesle- Förordning om särskUt investeringsavdrag vid taxeringtill statlig inkomstskatt ringsavdrag vid taxering lill statlig inkomstskall. Till belänkandet hade fogals eltsärskill yttrande av herrar i Bäckmora (c), Josefson i Arrie (c),i (fp), Sundkvisi (c) och (). i (vpk); I motionen 1209 har vänsterpartietkommunisterna yrkat avslag pä proposition 1971:11 med förslag tUl förordning omsärskilt invesleringsavdrag vid taxering lill slatlig inkomstskatt. Skatleutskottetanser sig inle kunna biträda yrkandei i motionen utan förordar i sittbelänkande bifall till regeringens förslag. Vi har i molionen päpekal, att del föreslagnainvesleringsavdraget pä utgör en skallelättnad för deprivatkapiialisliska förelagen. egen skrivning bekräftar dettapåstående när utskollet konstaterar all elt investeringsavdrag"förbilligar investeringarna och därigenom tillför berörda företag en inleoväsentlig likvidilelsförslärkning". Vi hävdar att en sådan skattelättnad inte är berättigad.Skatleulskottet anser tydligen alt den är berättigad. Denna fråga kan enligt vär mening inle ses isolerad fränden ekonomiska politiken och skattepolitiken i övrigt. De favörer som man villge förelagen mäsle ses mol bakgrunden av höjningen av mervärdeskatten, somhårt drabbar låginkomsttagarna. Denna politik rimmar illa med lalel omutjämning av klyftorna och ökad jämlikhet. Det särskilda invesleringsavdraget innebär också allförelagen uppmuntras lUl investeringar, Ukgiltigt av vUkel slag, likgiltigt ivilket syfte. Lönlagarna har inget inflytande över användningen av dessa medel. Denna skattepolitiska linje stämmer dock väl överens medde principer, som så tydligt kom till uitryck i förra veckans finansdebalt ochsom Aflonbladel med en suck kommenlerade så här: "har väl enigheten mellan regeringen och denborgerliga oppositionen demonstrerats tydligare än i gärdagensfinansdebalt." Tidningen fortsätter; "------ det fanns ingen som tvivlade pä att industrinska gynnas och reformtakten dämpas." Men på den vägen kan man inte skapa ökad jämlikhet. Genomen sädan poUtik kommer i stället klyftan i fördelningen av inkomster ochförmögenheter i samhället alt vidgas! Effekten av den höjda mervärdeskatten är märkbar för varoch en vid de dagliga inköpen av nödvändiga livsförnödenheter. Den sidan avskattepolitiken som regeringen och de borgerliga partierna är överens om ärredan mycket kännbar för de mänga lågavlönade, barnfamiljerna ochpensionärerna. Effekten av det nu föreslagna 10-procentigainvesleringsavdraget kommer säkert att kunna avläsas i ökade profitgivandeinvesieringar liksom i ökade bolagsvinster. Men, herr lalman, della har inget all göra med en utjämningav klyftorna. Detta är i stället en politik, som slrider mot varje strävan attåstadkomma en utjämning. Jag vUl med det anförda yrka bifall tUl motionen 1209 om avslag pä Kungl, Maj;ls proposilion nr 11är 1971. Hen (): I fräga om den proposition vi nu diskuterarhar såväl utskollet som regeringen i finansplanen där man först log uppförslaget om investeringsavdraget en optimistisk syn pä del privatanäringslivels vilja alt inveslera i miljöförbättringar. Man säger ifinansplanen att den aktuella expansionen av industriinvesteringarna ocksåskall ses som ell inslag i reformarbetet på arbetsmiljöns område. Men mansläller inle, i finansplanen eller i den berörda propositionen, några konkretakrav pä hur en förbättring av arbetsmiljön skall gä tUl, utan man förutsätteratt del kommer alt ske en förbällring av arbetsmiljön genom de invesieringarsom förelagen kommer all göra den närmaste liden och all de initiativen däkommer att las av förelagen själva. Jag tror alt del är en alllför optimistisksyn på hur del privata näringsUvet ser pä miljöförbättringar och också hur deser pä företagsdemokratin och dess roll. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen gjorde studiebesököver hela landel, där man besökte industrier av olika slag för att siuderafrämst tre frågor. Del gällde de äldres slällning, det gällde företagsdemokratinoch det gällde arbetsmiljön. De socialdemokratiska riksdagsmännen kom i sinrappori frän de här besöken lUl en betydligt mer pessimistisk bedömning av hurdel privala näringslivet och för den delen också en del slalliga företagbedriver invesieringar och ser på förelagsdemokratin, sä sent som under 1970.Jag skall citera ell kort stycke ur denna rappori som visar en klarl merpessimistisk syn pä företagens vilja i detta avseende än vad propositionen ochutskottet gör. De socialdemokratiska riksdagsmännen säger i sin rapport alldel finns undanlag frän en negaliv bild men all huvudbilden är följande; "Arbetsgivarparter kan visserligen låla arbetslagarnafritt fä utveckla sina synpunkter, men utnyttjar bordläggning ochförhalningsiaktik. Del kan gå månader och år innan väckta förslag åtgärdas.Ointresset tycks inte minsl gälla förslag, som inle leder tiU ökadproduktivitet, men väl tUl förbättrade arbelsförhållanden och en hälsosammarearbetsmiljö. Tyvärr lycks alltför få ha insett, alt sädana faklorer också kanvara effektivitelsbefrämjande på längre sikl. Inle heller ulnyUjas all den kunskap som de anslällda harnär man ska skaffa nya maskiner eller göra förändringar t, ex, i arbetsorganisationen. Här häller emellertid en viss allitydförändring på att ske bland arbetsgivarna. Sä småningom kanske man också kan hoppas, all de anslällda får möjligheter att i lid påverka planering av lokaler, maskiner och arbetsorganisation, så att dessa anpassas lill människorna och inle tvärtom. Men än är del mycket längt dit, Sammanfattningsvis skuUe man kunna säga, att arbetsgivarnainte visar något större intresse för all ta vara på de anställdas erfarenheteroch synpunkler, även om intresset för företagsdemokratifrågor har ökal undersenare är." Molionärerna liU motionen nr 1208 har mot den härbakgrunden föreslagit att det speciella investeringsavdrag som har föreslagitsi proposiiionen skall åtnjutas "endast om den skattskyldige kan styrka alt Förordning om särskUt investeringsavdrag vid taxeringtill statlig inkomstskatt Förordning om särskUt investeringsavdrag vid taxering tiUstatlig inkomstskan ifrågavarandeinvesteringsbeslut underställts berörd lokal facklig organisation för samrådsom lett tUl den fackliga organisationens tiUstyrkan". Molivel för all ge värl förslag jusl den utformningen äratt vi menar all arbetsmiljöfrågorna och frågorna om företagsdemokratin hängermycket inlimi ihop. Vissa frågor om arbetsmiljöförbättringar hänger klarlsamman med den arbelsmiljöulredning som vänlas lägga belänkande om något ellernägra år. Del är framför allt en förebyggande lagsliflning som man kan länkasig kan komma ul ur en sädan ulredning. Men parallellt med en sädan framlidalagsliflning mäsle arbelsmiljöfrägorna bevakas frän dag tUl dag påarbetsplalserna. Och del, menar vi, kan ske bara om man har en koppling mellanföretagsdemokratin och arbetsmiljön pä det sätlel, alt de anställda genom sinafackliga organisationer fär utöva ell inflylande pä arbelsmiljöns ulformning.Nägon annan väg att gå finns det inle i det dagliga arbetet pä all förbättraarbetsmiljöerna än all de som bäsl känner arbelsmiljöns brister ocksä färinflytande över de beslut som direkl utformar de framlida arbetsmiljöerna. Det ärbakgrunden tUl vårt förslag. Jag vill i sammanhangei säga att del kommunistiskaförslaget om etl totalt avslag pä propositionen är en demonstration av allkommunislerna gör del myckel lätt för sig och helt enkelt inle vill taställning i frägan. Det är mycket lätt all avslä en proposilion, men det finnsju inte något annat förslag från kommunisternas sida om hur man skall tackladessa frågor. Skall industriinvesteringarna prioriteras? Ja, pä den punklenmenar jag alt det bör man bestämt göra. Värl land är beroende av all vi har enstark exportkapacilet. Har vi inte det, kommer vårl land oavsell ägandeformeninom induslrin att klara sig myckel dåligt. En grundförutsättning för all delsvenska samhällel skall utvecklas är att vi har en stark exportindustri. Detgäller ocksä om exportindustrin ägs på elt annal sätt än . Del gäller ävenom besluten där fatlats mera demokratiskt än de gör . Kommunisterna törsinle la slällning i denna fråga ulan sade i finansplanedebatten och upprepar att industrUnvesteringarna inle skall prioriieras. I stäUet skallkonsumtionen prioriieras. Frägan är då: Pä vilka sekiorer i landet är kommunisternalångsikiigi beredda all accepiera en vikande sysselsättning? Del gär inle,menar jag, att koppla loss frågan om industrUnvesteringarna från denframtida sysselsättningen. Att såsom kommunisterna gör hänvisa tUl all det integär att slimulera induslrin ulan all samiidigi slimulera konsumtionen, eftersomdel annars inle finns något köpunderlag, som man säger, är en orimlig ståndpunktom motivet för industrislimulansen jusl är alt det gäller en industrislimulansför export. Kommunisternas allernativ är, som sagl, i och för sig etltraditionellt folkparlistiskl - borgerligt, om man sä vill - alternativ. Manlar inte stäUning. Man vill fä alla fördelar men viU inle la några kostnaderför förslaget. Jag betraktar det inte såsom elt realistiskt förslag. Däremot betraktar jag moiion 1208 såsom ell realistisktförslag för alt på etl konstruktivt sätt se tUl all förbättringarna avindustriinvesteringarna sker i demokratiska former, där de anslällda färmöjlighet all ulöva inflylande, inte minsl pä arbelsmiljöns ulformning. Del ärsärskill vikligt, menar jag, all delta sker , ty en utredning omarbelsmiljölagen är tillsattoch en remissbehandling av insynspropositionen pågår. Den försöksverksamhet som bedrivs kring deförelagsdemokraliska frågorna är bra men är begränsad. Jag tror attarbetsmiljöutredningen för all kunna bedriva etl ordentligt arbeie behöverväsentligt slörre underlag av försöksverksamhet pä arbetsmiljöns område än somkan ges av de startade experimenten i företagsdemokrati. Jag vill medden motiveringen, alltså all ge ytterligare underlag för bedömningen avföretagsdemokralifrägorna och arbetsmiljöfrågorna genom en ökadförsöksverksamhet och experimenlverksamhet pä detta område, yrka bifall tUlmoiion 1208. Förordning om särskUtinvesteringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt 1 detta anförande instämde herrar , , AlfPettersson i och i , samt (samtUga s). HenBRANDT (s): Orsaken lill den proposilion som vi här behandlar är välkänd. Vi hade ju en diskussion om den ekonomiska politiken , därvi behandlade även della problem. Därför finner jag det inle nödvändigi all gåin pä någon närmare molivering för proposiiionen. Jag viU närmasl beröra motionen av m. fl.vari yrkas alt invesleringsavdraget skall bli beroende av ell samråd mellanfackföreningsrepresentanter och respekiive förelagare som vill ulnyUja dellaavdrag för invesieringar. Del är ju elt mycket intressant uppslag, ochutskottet har inle lagil nägon principiell ståndpunkt lUl del. Personligenfinner jag det givelvis angeläget att man kan fä en ökad demokrali påarbetsplatsen. Jag håller helt med även när del gällerangelägenheten av alt lösa miljöfrågorna pä arbetsplatsen, Ulskoltei anser del emellertid inte vara praktisk politikall försöka lösa den frägan i del här sammanhangei. Det är ju bara ell litelavsnill av de invesieringar som görs inom näringslivel; del gäller eltinvesleringsavdrag pä på inventarier och maskiner. Om exempelvis enindustri skulle inveslera för i en fabriksbyggnadeller någonting liknande vid företag där arbetarnas representanter har rätt altsamråda om dylika invesieringar, skulle vederbörande fackförening inte hanågonting alt säga lill om - åtminstone inte ha della tvingande samråd som härskulle ske pä etl litet avsnitt. Vi anser all detta är en akut fråga, som alla vet, medhänsyn lill den utrikesekonomiska balansen, då man inte kan lösa problemel idel sammanhanget och del inte kan vara riktigt att man bara gör det pä dellalilla avsnill. Del är väl egentligen den molivering som utskottet har när man inte har velal vara med om all bifalla molionen. Därtill kommer jag vill undersiryka del alt vi här harell akut behov av satsning på dessa invesieringar, en satsning som bör skesnabbi och i så slor skala som möjligl inom de sekiorer där vi vill all delskall satsas. Vi tror inle all man genom all slälla kravet all invesleringarna,när man anser alt de är sä angelägna, skulle bli beroende av om man kan lösanog så angelägna miljöfrågor i samband med del här, skulle nä del syfle somavses. Onsdagenden Förordning om SärskUt investeringsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt Jag vill understryka och jag tror ocksähade den uppfallningen - alt departementschefen menar att man ändå i sambandmed detta vUl tro att företagarna skaU visa ett större intresse än hittUls förarbetsmiljön. Det är något som hela finansplanen andas och de åtgärder som därföresläs, att man förutsätler att företagarna i framliden ocksä skaUfå större intresse för arbetsmiljön och satsa på den. Men, herr talman, det avgörande för utskottetsställningstagande är att det pågår utredningar i dessa ting och enförsöksverksamhet, som ocksä molionärerna har pekat på. ,som vi kallar insynsutredningen, har avlämnat sill betänkande "Förelagoch samhälle". Ulredningen skulle ulredaformerna för förbällrad informaiion och vidgal samarbete mellan förelag ochsamhälle. Arbelsmiljöulredningen har i uppdrag all företa en allmän översyn avarbetsskyddslagstiflningen. Den skall ägna slor uppmärksamhel äl de anstäUdasmöjligheler att öva inflylande pä utformningen av arbetsmiljön. Det pågåralltså en utredning, och molionärerna har själva framhållit denförsöksverksamhet som pågår inom säväl den offentliga som den privata sekiorn. är del ju ingel säreget för skalieulskoilei alt, närdet pågår utredningar i just den fräga som del föreligger motioner i, vederbörandeutskott hänvisar till de pågående utredningarna och säger all man gärna villavvakla betänkandena innan man tar slällning. Del är delta som sker här.Utskottet menar alt man bör avvakta resultatet av dessa uiredningar och dennaförsöksverksamhet innan man är beredd all la ställning till motionsyrkandena. Belräffande molionen om differentiering av avdraget kansägas att ingen inom utskollet yrkal bifall lUl den, men det finns ett särskillyttrande. Del förvånar mig bara att vad man säger i del yttrandet inteframfördes inom utskottet, men det finns ingen anledning all debattera det nu.Här hade bevillningsutskottet en principiell ståndpunkt att man inte skall lösalokaliseringspoliliska frågor via skattepolitiken ulan alt det bör ske på annatsätt. Den principen vidhåller utskottet. Men, herr lalman, kanske jag kan fä säga litet om herrBerndtson och kommunisterna. Del är som sade, alt de ärfullkomligt negativa och har ingenling positivt alt komma med. Jag tillåter migall återge vad man diskuterade på konferens, somjag fannmycket intressant. Det finns, sade man, fyra vägar all få balans iulrikestransaklionerna, s4m del ju här är fråga om. Den första vägen är vad som föresläs här: en utbyggnad avindustriinvesteringarna för att öka exporten och stärka hemmaindustrinskonkurrensförmåga. Det är uppenbart att det tar lid innan verkningarna gör siggällande och får ogynnsamma fördelningseffekter. Det bortser vi inte ifrån. Den andra möjligheten är en devalvering, sade man, ennedskrivning av den svenska kronan. Resultatet dä skulle bli att arbetarna ochde lågavlönade drabbades värst; importvarorna skulle bli dyrare, och del voreännu sämre ur fördelningssynpunkl än en investeringssatsning. Den iredje vägen är en deflation; man stryper hell enkeltkraftigt den inhemska efterfrågan sä alt det blir balans i byteshandeln medresultat all deluppstår arbetslöshet och dåligt utnyttjande av produktionsapparaten. Del blir långsamtillväxt, reformpolitiken drabbas med stora sociala vådor som följd. Det ärocksä en väg som vi inle vill beträda. Den fjärde vägen vore all överge frihandelspoliliken. Detfinner vi ocksä omöjligt. land kan göra så utan att andra ländervidlar motåtgärder på samma sätt, vUkel skulle drabba värt land med dessdominerande export ganska hårt. Del är troligt all del skulle fä i gäng hjuleninom textil-, konfektions- och skoindustrin, men det skulle ske etl höglpris, och äter skulle de svaga grupperna i samhällel drabbas, trots attregionalpolitiken självklart bleve lältare att utöva. Alllsä leder inle, herr talman, alla vägar lill Rom.Tvärtom! Del minsl onda i dagens läge och ekonomiska verklighet är väl ändå enutbyggnad av industrins produktionsapparat som här föreslås för all fä yllrebalans i ekonomin.