prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min interpeUation. Anledningen tUl att jag stäUde denna InterpeUation tillInrikesministern var sysselsättningssltuationen och nödvändigheten av attskynda på med projekt som kan skapa jobb åt dem som går arbetslösa INorrbotten, framför aUt I Inland. Att ytterligare insatser för att skapa jobb i Norrbottenmåste kanske belyses bäst av att jag vid tiden för Interpellationensavlämnande, , angav antalet anmälda arbetslösa tUl 3 718personer. , en månad senare, är siffran 4 224 enligt uppgifter frånarbetsmarknadsstyrelsens preliminära statistik. Tyvän pekar siffrorna uppåtfortfarande. I interpeUationen har jag anfört att bland deInvesteringsobjekt som bedömts angelägna för att förbättra denäringsgeografiska förhållandena I återfinns mellanriksvägenKlruna-Nordnorge. Sedan nu pågår projekteringen av vägen.Därest vägen I sin helhet skall färdigprojekteras Innan byggnadsarbetet tillnågon del kan påbörjas, torde den välbehövUga sysselsättningseffekten uppnåsförst . Interpellationssvaret bekräftar att mina farhågor för långtidsutdräkt var berättigade. Statsrådet säger att "en förberedandearbetsplan bör kunna föreligga först ". Sedan skaUarbetsplanen prövas, fastställas och kompletteras med arbetshandlingar.Riksdagen skall också pröva frågan om intrång i nationalpark Innan ettInvesteringsbeslut kan fattas. Efter att ha anfört dessa hinder för en snabbarebehandling som jag efterlyste I min Interpellation avrundarkommunikationsministern svaret med att säga att det "är helt klart attprojekteringen skaU drivas så snabbt Ang. projekteringen av mellanriksvägen som det ärmöJUgt, bl, a. mot bakgrund av sysselsättningsaspekterna". Svaret är faktiskt en dålig tröst för framför allt dem somär ortsbundna och arbetslösa. Det är en dåUg tröst för alla småföretagare somstår stilla med sina grävskopor och lastbUar, och det är en dålig tröst förunderjordsarbetarna I gruvorna som har som hägrande utslktsmål. Det svar jag fått bygger helt på det officiellaplanerlngsprogram som projekterlngslednlngen upprättade föna året, och detkände Jag redan till, men min förhoppning var ju att statsrådet skulle vidtaåtgärder för att påskynda färdigprojekteringen av en första etapp avmellanriksvägen. Den tilltänkta sträckningen av vägen följer I stort settjärnvägsspåret . Projekteringsprogrammet är Indelat I fem oUkaetappsträckor, men hela sträckan KirunaRiksgränsen skall nu totalprojekterasInnan förberedande arbetsplan presenteras. Men eftersom man har tillgång järnväg och man byggervid skulle de olika etapperna kunna byggas utan direkt beroende avvarandra. En första etapp upp mot Torneträsk borde kunna komma i gång ganskasnart, men en förutsättning för detta är givetvis att projekteringsdirektivenändras. Jag beklagar att statsrådet Inte aviserar någon åtgärd föratt snabbare komma I gång med arbetet på mellanriksvägen. säger här att det svar som jag hargivit på hans Interpellation är en dåUg tröst för aUa I somväntar på sysselsättning. Det är möjUgt och kanske också troligt att det ärriktigt. Ingen skulle vara gladare än jag - och Jag föreställer mig även herrÖhvall och alla andra I detta land om förhållandena kunde bättras snabbareoch helst så snabbt att man kunde få en hög och bra sysselsättning. Men ärdet egentligen inte det vi skall diskutera I anledning av InterpeUationen. Ioch för sig har begärt att få en uppsnabbning av projekteringen avdet här vägprojektet. Men det är väl ändå nödvändigt att I diskussionen I någonmån också ta hänsyn en del andra Ung som Jag har nämnt I mitt svar och somjag tycker att gick Utet för vårdslöst förbi. Jag kan juvända på frågan och säga ungefär så här. Om nu den totalutredning som har ansettnödvändig har tillkommit därför att den här vägen är bedömd komma att gå genomett område som har kontakt med praktiskt taget all bebyggelse söder omTorneträsk, om vägen kommer att gå genom ett område som är attraktivtför det rörliga friluftslivet , om vägen,som säger, kommer att beröra vissa samebyar, om den kommer att gå fram i ett område som anses varautomordentUgt känsligt och värdefullt från naturvårdssynpunkt och frånmiljösynpunkt, om vägens sträckning även från vetenskapUg synpunkt harett givet intresse, omdärtill kommer att vägsträcknlngen kan komma att beröra en nationalparkoch sannolikt föra med sig intrång i denna nationalpark, då vill jag verkhgenfråga om Inte tycker att en totalutredning ärnödvändig? kan väl ändå Inte mena att man skall snabbaupp ett sådant här projekt med bortseende från alla dessa aspekter på vägenssträckning? Om vi skulle göra det, är jag alldeles övertygad om att även herrÖhvall skuUe komma tillbaka och fråga vad som håller på att ske I detta känsUgaområde. Därför tycker jag faktiskt att det förfaringssätt som man nu tillämparI är det riktigaste. Man avser alltså alt genomföra projekteringen så snabbtsom detta -det har jag sagt I mitt svar - är möjligt mot bakgrunden av alla dessaviktiga aspekter på denna vägfråga. Dessutom skall man, som jag också sagt I mitt svar,projektera ett flertal andra objekt och även utföra dem som åtgårfram tUl dess att detta vägbygge är klart. Detta gör man för att kunna hålladen hänvisade arbetskraften sysselsatt med vägbyggnadsarbeten av det slag somdet här bhr fråga om. Jag skall lämna en enda sifferuppgift som bevis för attdet ändå sker saker och ting även under det att detta I och för sig viktigasysselsättnlngsobjekt planeras och projekteras: Fram till har det I BDlän satsats 70 mUjoner AMS-kronor på vägbyggen. Om en snabbare utbyggnad av , m. m. Hen ÖHVALL (fp): Som Jag sade tidigare är den aktuellaprojektplaneringen uppdelad I fem etapper. Först när man är Inne I den fjärdeplanerings-etappen berörs nationalpark. Jag har studerat Ifrågavarandeprojektplanering och har kommit fram till att det Inte skulle betyda någotintrång på känshga områden, om man påbötiade arbetena på etapperna ett och tvåupp mot Torneträsk, Det sägs också i svaret att en hel del har gjorts Isysselsättningsskapande syfte även på vägområdet, oéh visst har sådana Insatsergjorts. Det finns säkerligen också fler projekt, som bör sättas i gång. Menprojekteringen av och anslagsglvningen till de ordinarie vägarna grundar sigdelvis på andra anslagsäskanden än vad som kan gälla för den nu åsyftade vägen.Det är naturUgt att de myndigheter som regionalt är ansvariga för väghållningenI första hand tar upp de projekt som ligger närmast I den ordinarievägplaneringen. Min Interpellation grundade sig på den extremasysselsättnlngssltuation som vi har I . Överläggningen var härmed slutad. §35 Om en snabbare utbyggnad av , m, m. Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () framstäUda Interpellation, nr 151,och anförde: Hen Wirmark har frågat dels om jag efter beslutet om Om en snabbare utbyggnad av , m. m. attförlänga 3 och är beredd att föreslå ensnabbare utbyggnad av , dels när Jag beräknar att medel skall kunnaställas förfogande för byggande av den planerade . Låt mig först få erinra om att vi har en iväglagförfattnlngarna Inskriven ordning om hur flerårsplanerna för vägbyggandetskall upprättas. EnUgt vägstadgan upprättas dessa av länsstyrelse och statensvägverk och fastställs - om länsstyrelse och vägverk är överens - av ,I annat fall av Kungl. MaJ:t. Flerårsplanerna omfattar och reviderasvart tredje år. kommer gällande flerårsplaner att reviderasför tillämpning under perloden . EnUgt beslut av regeringen har - efter detatt frågan behandlats I - väg E 3förlängts till Nontähe och . Bakgrunden till detta är, som herrWirmark också nämner, den expanderande trafiken till . Den övrigatrafiken på är volymmässigt betydligt större, och den sammanlagdatrafikmängden gör en ombyggnad och förbättring av vägen angelägen. Den största trafiken på finns naturUgt nog påden del av vägen som Ugger närmast . Som bekant har på denna delpågått och pågår utbyggnad högre standard. Delen inom kommunblev klar under föna året, och pågår dels I kommungränsen mellanStockholm och ombyggnad av bron över , dels utbyggnad avplanskild korsning vid . EnUgt vad jag Inhämtat från vägverketberäknas vidare planskild korsning vid påbörjas under år1973. Delen IntlU , , som ocksåIngår I nu gäUande flerårsplan, har påbörjats som beredskapsarbete. Vid den förestående revideringen av flerårsplanerna undernästa år kommer och självfallet att - i samråd medkommuner och - pröva angelägenheten av såväl den fortsattautbyggnaden av som andra aktuella projekt I regionen. Därvidkommer att eftersträvas en resursfördelning som så långtmöjUgt tillgodoser kraven på ett samhällsekonomiskt riktigt utnyttjande avdisponibla medel. Hänsyn kommer därvid att tas förutom tUl trafik- ochmUJösynpunkter också tiU övrig samhällsplanering. Vad beträffar väg E 3 på delen , kan jagkonstatera att denna väg efter förstärknings-och förbättringsåtgärder numerahar upplåtits för tung trafik, dvs. tillåtet axel/boggltryck är /16 ton.Vägens standard har dock ännu inte blivit helt tUlfredsstäUande trots att vägenhar breddats, kurvor har rätats och vägen längs hela sin sträckning försettsmed varaktig beläggning. har därför upprättat arbetsplan för helombyggnad av vägen, och kostnaden för detta projekt kan beräknas till ca 30miljoner kronor. Även detta projekt kommer att prövas i samband med 1972 årsrevidering av flerårsplanerna. HerrWIRMARK (fp): Jag tackar kommunikationsministern för svaret men viUsamtidigt beklaga att det till sitt huvudinnehåll är så pass magert. Kommunikationsministernredogör för de förbättringar av som sker vid Infarten UllStockholm och meddelar också att delen Rösa-Frötuna-Norrtähe påbörjats somberedskapsarbete. Ätt de som den senare delen avser nu utbyggskan emellertid inte fördölja det faktum att utbyggnaden av huvuddelen av Norrtäljevägenenligt gällande planer Inte är avsedd att äga rum förrän avI 970-talet eller i bötian av 1 980-talet. Jag hade hoppats att kommunikationsministern medhänvisning tlU de aUt besvärligare förhållandena på och nuvarandeKapellskärsvägen jag tänker då på den starka traflkbelastnlngen, den klartundermåliga vägstandarden och den allt större köbildningen skulle ha kunnatge något hopp om en tidigareläggning av utbyggnaden. Det har jag emellertidsvårt att intolka I svaret, eftersom kommunikationsministern inte själv geruttryck åt någon vUjelntiktnlng. I min Interpellation har jag anfört dels att trafikenväxer snabbt fritidsområdena I denna del av Roslagen, dels attFinlandstrafiken överträffat alla prognoser. transporterades enbart medViking-hnjen över KapeUskär 866 064 passagerare, 130 592 personbilar, 2 590bussar och 17 310 långtradare. Motsvarande siffror för hamn var 486 926passagerare, 84 296 personbilar, 1 351 bussar och 18 973 långtradare.Prognoserna pekar för båda destinatlonerna på ett sammanlagtpassagerarantal om gott och väl 1,5 miljon och på ca 50 000 långtradare, ochså gott som alla utnyttiar vägarna mot . ÅnsväUnlngen av Finlandstrafikenär oerhört snabb. Över KapeUskär hade fram imder 1971färdats 1 068 803 passagerare, en ökning med I förhållande Ull1970, 156 695 personbUar, en ökning , 3 271 bussar, en ökningmed och 18 012 långtradare, en ökning med ,VlkingUnjen sätter in två nya färjor över , vilket kommeratt ytterhgare öka kapaciteten. Över Norrtähe hamn växer - det är sant Finlandstrafikenmindre snabbt, men man har kunnat notera en 12-procentlg ökningför alla de här tidigare nämnda kategorierna. För långtradare, som istörre antal passerat Norrtähe hamn, har ökningen I är uppgått tlU ca 20procent, SUjallnjen som är verksam där planerar också att sätta Inytterligare en färja på Nontähe hamn. En snabbare utbyggnad av dessa vägar tvingar sig alltså påmed stor kraft, vilket också kommunala och regionala myndigheter med kraftunderstrukit. För det talar inte bara den hastigt ökande trafikvolymen utanäven de rena trafiksäkerhetssynpunkterna. Den nuvarande skallju utöver Finlandstrafiken betjäna den fasta ortsbefolkningen och de famUjersom bor I de över 5 000 fritidsfastigheterna i och på , Smalavägar och undermålig vägstandard, trängsel av interkontinental trafik,bestående till en väsentlig del av bussar och långtradare, blandad med denfamUjetraflk som fritidsbebyggelsen ger, bäddar onekhgen för starkt ökadeolycksrisker. Jag hade alltså, herr talman, hoppats på ett mera positivtbesked från kommunikationsministern. Jag tänkte då speciellt på deframställningar som KSL gjort till kommunikationsministern om angelägenheten avatt Om en snabbare utbyggnad av , m. m. Om en snabbare utbyggnad av , m. m. anslagutöver den fastställda flerårs- och fördelnlngsplanen beviljas för den s, k,, Som jag nämnde I min Interpellation har det förutsatts Itidigare underhandsuttalanden att medel för detta vägbygge skulle tilldelas isärskild ordning vid sidan av den ordinarie medelstilldelningen till vägar IStockholms län. Innebär kommunikationsministerns besked att dessa tankarskrinlagts? Ett sådant besked ter sig så mycket mer märkvärdigt somkommunikationsministern före valet I en Intervju I Tldrung lätmycket mer förhoppningsfull. uttalade sig då I betydligt merpositiva ordalag. sade kommunikationsministern enligtintervjuaren: "Den har inte bara regional betydelse utan det bhr enInterkontinental led. Alltså en fortsättning på E 3-an till . Därför ärdet nödvändigt att påskynda byggstarten. Personhgen kommer Jag att kämpa hårtför att få med när femårsplanen revideras I slutet av nästaår." Kommunikationsministern talade också om avsikten att vidrevideringen få med nya viktiga projekt, som aktuaUserats sedan femårsplanengjorts upp. Detta var strax före valet . Varför låter kommunikationsministernmindre förpUktande i sitt svar , när skälen för en snabbare utbyggnad avbåde och blivit så mycket starkare? Kommunikationsministern säger I sitt svar attden sammanlagda trafikmängden gör en ombyggnad av angelägen menlämnar Inte några som helst preciseringar av när en ombyggnad och förbättringkan väntas. Som jag redan påvisat är en väsenthg del av trafiken InternationeU.Det är alltså Inte enbart en regional fråga, det är en fråga om internationeUaförbindelser och utrikeshandel. Och den aspekten kommer ännu mer att betonas iframtiden jag har t. ex. försport att det ryska transportföretaget avser attväsentligt öka godstrafiken just på dessa leder. Det är välnågot som kommunikationsministern kan bekräfta och som ytterligare understrykervikten av ett snabbt beslut I dessa vägfrågor? Maj.ts beslut att förlänga E 3 längs var ett riktigt och självklart steg, som Jag ser det. Mendet borde också Innebära att man är beredd att påskynda utbyggnaden av de härberörda vägarna. Jag står fortfarande för allt vad jag sadeför om dessa vägprojekt. Det framgår också faktiskt, även om herrWirmark kanske inte tycker det, av det svar som jag har lämnat att vägen tillNorrtähe och är viktig. Den har förändrats till . Den harbreddats, och tlUåtet axel/boggltryck är nu 10/. Men ändå är vägensstandard, som framgår av mitt svar. Inte helt tillfredsställande. Det är därförsom har upprättat en arbetsplan för hel ombyggnad av vägen. SåbetydelsefuU är denna sträckning således, att den enhgt uppfattning och jag delar den Inte går att behålla den väg som finns utan det måstebU hel ombyggnad. Det visas bäst av den statistik som redovisade -och som naturligtvis är helt riktig - om utvecklingen av trafiken. Jag tror således Inte att det behöver råda några delademeningar - liksom Inte heller - om behovet av enupprustning av denna väg. I mitt svar har jag sagt att flerårsplanerna skallrevideras . VI skall då komma Ihåg den ordning som därvid gäller,nämUgen att det är som skall göra prioriteringen Inom länet vidrevideringen av flerårsplanerna och upprätta en flerårsplan för sitt län. Detgäller även här. I detta fall kommer också att tlUfrågas avlänsstyrelsen I om hur man där ser på den del av prioriteringensom rör vägbyggandet. På det sättet torde det knappast finnas någon risk för attden viktiga frågan om Norrtähevägen Inte får en seriös behandUng till dess närman har blivit överens om prioriteringen rörande revideringen av flerårsplanernafram till 1977. Jag tar detta förfaringssätt som en garanti för att såvällänsstyrelse som landsting kommer att beakta de synpunkter som harfört fram - och som jag delar - på frågan om en förbättring, utbyggnad ochombyggnad av denna väg. Om ökade beställningar av järnvägsmateriel Hen WIRMARK (fp): Jag gav faktiskt Inte kommunikationsministerns svar denpositiva tolkning som han själv har givit det I sitt senare Inlägg, för vilketjag tackar. Jag är glad över att vi sålunda är överens. När Jag hörde svarettyckte jag att kommunikationsministern mest talade om vissa smärre förändringarpå smådelar som Inte hade att göra med vägutbyggnaden I dess helhet, och jagsaknade ett klart förord för att både och utbyggnadskuUe påskyndas. Jag är medveten om den ordning som råder när man skallfördela medel av det här slaget, och jag tackar för den känsla som kommunikationsministernnu lade In I sitt yttrande. Jag bara hoppas att kommunikationsministern ochregeringen också skall se till att medelstilldelningen bUr tillräckUg, så atten så väsentUg påplussnlng sker att Icke de här vägarna löpar fara att Intekomma med I planerna för nästa femårsperiod. Men jag tarkommunikationsministerns yttrande här som en garanti för att de skaU komma med. Överläggningen var härmed slutad. §36 Om ökade beställningar av järnvägsmateriel Hen kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () framstäUda Interpellation, nr 1 58,och anförde: Hen har frågat mig om jag är bereddmedverka tUl att extra bestäUningar av järnvägsvagnar och rullande SJ-materlelI övrigt skyndsamt kommer tUl stånd. På Initiativ av Kungl, Maj:t kan en tidigare- ellersenäreläggning av investeringar ske för att stimulera eller dämpa en visskonjunktursituation, I första hand Inom den 1 0-procentlga s, k.konjunkturmarglnalen. 4* protokoU 1971. Otn ökade beställningar av järnvägsmateriel Innan man tar stäUning till frågan om eventuella sådanabeställningar är det rImUgt att avvakta resultatet av den upphandhng som SJ görInom den ordinarie ramen. SJ har nyhgen infordrat anbud från svensk ochutländsk Industri på tvåaxhga godsvagnar och planerar att göraförfrågan eller utöka redan gjorda bestäUningar på fyraxliga godsvagnar. Hen (): Det skulle finnas anledning att citera stora delar av mininterpellation. Det svar som jag har fått har nämligen knappt medkonjunkturpolitik att göra, och det var mot bakgrunden av arbetsmarknadslägetsom jag framställde InterpeUationen. Jag skall emellertid nu avstå från detta.Jag tackar statsrådet för att han har svarat, men Jag kan inte dölja minförvåning över svaret. Av kommunikationsministerns svar framgår det att SJ nyUgenhar "Infordrat anbud från svensk och utländsk Industri" på godsvagnaroch att man dessutom "planerar att göra förfrågan eller utökaredan gjorda beställningar på fyraxliga godsvagnar". Man har aUtså i ettkrisartat arbetsmarknadsläge Infordrat anbud även från utländsk Industri Istället för att lämna order tiU inhemska företag, vilket ju skulle ha kunnatmotverka permitteringar. Även om detta sammanhänger med SJ;s normalaupphandUngsrutln för materiel Inom ordinarie Investeringsanslag ärtiUvägagångssättet enUgt min mening anmärkningsvärt I den rådandearbetsmarknadssituationen. Statsrådet hänvisar vidare tUl de möjhgheter som förehggeratt utvidga Investeringsramen inom den lO-procentiga konjunkturmarglnalen, mensvaret ger Inget klart besked om huruvida dessa möjhgheter kommer att utnyttjaseller Inte. Att man I propositionen 140 meddelar att Kungl. Maj:t den8 juh uppdrog åt att vidta åtgärder för att göratidlgarebeställnlngar hos industrin i avsikt att främja sysselsättningen,varvid fick göra beställningar för 3,9 mUjoner kronor, harjag noterat, och jag hälsar det med tillfredsställelse. Det är bara det attenUgt min mening är den summan för Uten i förhåUande uttalade behovoch sysselsättningsläget vid de Industrier inom landet som tlUverkar den härmaterlelen. VI känner ju aUa tiU de sysselsättningsbekymmer som finns, och vihar ett gemensamt Intresse och ett gemensamt ansvar för att människorna skaUkunna beredas arbete. Den åtgärd som jag har rekommenderat skulle kunna lösabekymren för många. Jag viU uttrycka den förhoppningen att statsrådet ,som jag gärna viU se som en god beslutsfattare, skall finna anledning attsnabbt utnyttja j första hand de möjligheter som finns inom den 10-procentigakonjunkturmarglnalen och därutöver inte dra sig för att föreslå ytterUgaretldlgarebestäUnlngar, om dessa åtgärder leder till bekämpande av arbetslösheteUer skingrar oron för permitteringar. HenGUSTAFSON I (fp); Den 10-procentiga marginal som finns I sambandmed kommunikationsverkens Investeringar har just tillkommit för att man skaUkunna föra en flexibel konjunkturpoUtik. Det är klart att när man utnyttjaren sådan marginal I en svagare konjunktur måste man också se tlU att det finnsett behov av investeringar på det området. Jag har egentligen begärt ordet föratt understryka det faktum att det här finns ett stort sådant behov. Under högkonjunkturen led ju SJ stor brist på godsvagnar,och man var under vissa perioder tvungen avsäga sig fraktavtal därför att detInte fanns tillräckhgt med godsvagnar. Det var väl mot bakgrunden av det som SJbegärde en så avsevärd höjning av anslaget I sina förra petita.Kommunikationsministern skar då av statsfinansieUa skäl kraftigt ned dennabegäran från SJ om jag minns rätt gällde det för denrullande materlelen. När vi nu har fått en sämre konjunktur har givetvis därmedföljt att bristen på godsvagnar för ögonbUcket har försvunnit. Men vad som ärviktigt är väl att man utnyttjar för att skaffa fram degodsvagnar som SJ anser absolut nödvändiga för att möta den uppgång avkonjunkturen som kommer. Jag vill alltså understryka vad som har sagts IinterpeUationen om vikten av att kommunikationsministern nu utnyttjar denmarginal han har, när de statsfinansieUa skälen I den här konjunktursituationeninte är desamma som tidigare att öka beställningen av godsvagnar. Om ökade beställningar av jämvägs-materiel Jag tror inte det är nödvändigt med någon långdiskussion om det ökade behovet av av rullande materiel. VI får, som herrGustafson I säger, räkna med att det blir andra tider och ettmera normalt läge. Och visst skaU vi ta aUa de Initiativ som behövs för att ökabeställningarna I den konjunktursituation som råder. Det var inte heller därför som jag begärde ordet förrepUk, utan det var för ett par saker som sade. Han nämnde attjag i mitt svar har konstaterat att SJ inom den ordinarie ramen håUer på attgöra en upphandling, som man ju gör , och att man därvid avvaktarbesked från både svenska och utländska industrier. fäste sig vidatt SJ då resonerar med utländsk industri. När SJ håller sig Inom den orduiarle ramen kan man ju Integöra avsteg från den upphandhngsordnlng vi har det skuUe också vara märkUgt Ioch för sig om man gjorde det just nu - utan det är klart att SJ måste följaden faststäUda upphandhngsförordnlngen. Maj;t kan, när Kungl, Maj:tså tycker, göra ett sådant avsteg. Det gjorde vi , närSJ hade tänkt sig om möjligt lägga en lokbeställning av ganska stor omfattning,byggd på det anbud som då fanns, hos utländsk Industri, Kungl, Maj;t Ingrep dåoch beslutade med avsteg från upphandhngsförordnlngen att lokbestäUnlngen skuUeläggas Inom landet. Jag menar alltså att och det vet mycket väl,så det är ingenting jag talar om som en nyhet att Kungl, Maj:t från tid tillannan kan göra avsteg härvidlag. Självfallet skaU man också, som sade och som väl också underströk, när det är möjligt och det får vi väl säga att det är nu utnyttia den här 10-procentlgakonjunkturmarglnalen. Ang. behörighet till inträde i gymnasieskolan efterperiod i arbetslivet HenDAHLGREN (c): Jag vill gäma tacka statsrådet för det kompletterandesvaret, och jag har noterat att statsrådet sagt att alla Initiativ skall tasför att lösa de här frågorna. Då tycker jag att jag har fått ett bättre svar påmin interpellation nu än i det första svaret, och det tackar jag för.