prot · FU0957 · 1971-12-31 00:00:00 — Sä skedde i en moiion som och jag lade fram i och som fick en mycketpositiv behandling av statsutskottet. Där behandlade vi utförUgt dessa frågor,bl. a. med förord för en förskjutning av vär insals från Världsbanksgrappen tUlde mera cenirala FN-organen, UNDP och moisvarande. Men att dra slutsatsen allvi bör avbryta anslagsgivningen UU är som jag ser det helt orimligt. böriade sin verksamhet efler krigel, främstför all siödja återuppbyggnaden av . Den har med tiden skiftat öververksamheten UU utlåning UU . Betoningen ligger främst på Lalinamerika,som förra budgetåret fick över 40 proceni av utlåningen, medan 26 proceni gicktUl och tUl . Det är riktigt alt Värld.sbankensverksamhet är inriktad på med relativt hög per capita-inkomst, att denhar preferens för stöd till den privala sektorn och eftersätter kooperativa ochslalliga projekt. är tendenser som förtjänar kriiik. Att märka är dockalt på senare lid under sin nye president, , börjal enomorientering; där ett vidare synsätt gör sig märkbart när det gäUer utvecklings- Del är i denna diskussion också väsentligt all konstateraall Världsbanksgruppen med , och Internationellafinan-sieringsbolagel IFC med sin långivning på undersenaste budgetåret är den ojämförligt slörsla källan för obunden intemationeUkreditgivning lUl . Det skuUe vara ell svärl slag för dem om denkäUan sinade. biståndsinsatser lUl Världsbanksgruppen kanaliserasuleslulande genom frånsett de insalser i kapital som skerparaUellt med en ökning av valutafonden vid vissa tUlfällen. Det är hell obegripligt att och hans partiyrkar avslag på anslag UU , som vid sidan av UNDP är ell av debästa och bUligasle organen för när det gäUer alt låna upp medel försin UtveckUng. i kallar del utsugning. Jag konstaterar all IDä:s län löper , därav 10amorleringsfria, alt ingen ränta utgär utan bara en administralionsavgift pä3/4 proceni. Liksom för gäller fri upphandling i de över 100medlemsländerna. Man kan forlfarande ha invändningar mol älskiUiga inslag äveni IDA:s verksamhel, men i slort sett är dess insals klarl positiv ochuppskattas ocksä av . De har i själva verkel ullalal sig för all helaVärldsbanksgruppens långivning skall ske pä IDÄ-vUlkor. prioriterar defattigaste , lägger aUtmer ökad vikt vid projektens sociala standard,effeklen pä inkomstfördelning, sysselsättningseffekten, osv. Man kan väntaökade insatser av för famUjeplanering och när det gäUerurbaniseringsproblem och u-landsforskning. har energiskl verkat för alt IDÄ:skapitaltUlgångar skuUe ökas och förnyas. har den tredje påfyUnadenskell: industrUänderna har enals om att belala in 2 400 miljoner doUar undertreårsperioden 1973, en fördubbling mol föregående Ireärsperiod. har inom sökt främjau-ländernas intressen, bl. a. i fråga om röstfördelningen så all u-ländernaskall få mer alt säga tUl om. En viss uppjustering lill deras förmån har skell,men enligl vår mening är den inle tUlräcklig. har därför föreslagit enstadgeändring för att få en mer långsiktig ändring och öka u-ländernasinflylande, bl. a. genom ändrade röstregler. Överläggningar härom skall tas uppunder denna vår. Jag anser all och hans parti är på vUsnavägar när de vUl strypa bidrag till . Jag frågar: Om denna moiionskulle bifallas av , skuUe i så fall vårt loiala bislånd minskasmed de 176 miljonerna? Den totala ökning pä 200 mUjoner kronor som vi -hoppasjag - skall votera igenom inom korl skulle i sä fall näslan hell eliminerasgenom att vi log bort de 176 miljonerna. Någol förslag om motsvarande ökningföreligger inle , Etl bifall lill den kommunisliska molionen skulle istorl sett innebära elt slalus quo pä nuvarande bislåndsnivå. Denna kommunisliska moiion är sä myckel mer förbluffandesom och hans parti motionerade om elt extra anslag,ulöver vad finansministern begärde, på jusl UU , vUlman göra etl lappkast och minska vär insals med 175 miljoner kronor.IDA har inte blivit sämre pä dessa fyra är tvärtom bättre. Delta är ingenkonsekvent politik. Denna moiion kan inte las upp Det statliga utvecklingsbis tände t den 1 aprU 1971 seriöst iSveriges riksdag. Mot denna realitet studsar åtskUligt tiUbaka av den kaskad vinyss hörde från en företrädare för vpk. TUl slul vUl jag säga nägra ord om reservaiionen 10 avherr m. fl,, vari reservanlerna begär åtgärder för att öka svenskrepresentation i internationella biståndsorgan, för att vi skaU få bällre insynoch redovisning frän . Den motion som låg UU grundför reservaiionen var ännu mer brysk i tonen. Motionärerna ville att dennainsyn skuUe ha lUl uppgift all se efter hur de svenska pengarna används i deinlernationella organen. Den tankegången var ohåUbar och återkommer inte ireservationen. Vi har inle våra representanter i biståndsorganen för all deskaU silla och bevaka speciellt svenska intressen, se hur våra pengar används,ulan för att de utifrån våra värderingar och mottagarländernas iniressen ochpriorilering skaU främja biståndsverksamheten. Jag lycker alt reservanterna underskallar våra möjlighetertUl insyn i de internationella biståndsorganen. Dels är väl företrätt ide flesta viktiga biståndsorgan, dels kommer därtUl den insyn som sker genomden nordiska representationen där vi bedriver en nära samverkan. Vidare skerständiga kontakter genom våra många utlandsmyndigheter. Den som under mänga äri sett hur systemet fungerar vet och har upplevl hur mängaoch fruktbara former för insyn och påverkan som finns i biståndsarbetet. Dessakontaktmöjligheter och insynsmöjligheter förbättras undan för undan, inte minstgenom den nya ulbyggnaden av U-hjälpsbyrä och andraåigärder. Några särskUda åigärder frän sida i enlighet medreservanlernas önskemål anser jag knappast påkallade , Däremol bör gärna en vidgad redovisning i mer rationeUaoch ÖversiktUga former - ges av del inlernalioneUa biståndsarbetet lillriksdagen och tUl den opinion i vårt land som är intresserad av dessa frågor.Här finns redan slora mängder informaiion, och svårigheten är i själva verketatt tUlgodogöra sig denna eller att fä den i lättillgänglig form. Men vi räknarmed att , , FN-förbundel och andra berörda organ skaUtUlvarata möjUgheterna all främja informaiionen och därmed bidra lUl all geunderlag för en aktivare biståndsdebali, så att den stadigt växande svenskau-hjälpen kan förankras i en akliv och väl upplysl opinion bäde i ochi del svenska folkel. HenWIRMARK (fp) korl genmäle: Jag vill i klarhetens intresse komma igenbelräffande den reservation om och som i Gävleberörde, utlåtande på denna punkt hänvisar man lUlSIDÄ;s anslagsramar och lill all av dem framgår att en väsentlig ökning avbislåndet UU planeras, Sävitl jag kommer rätt ihåg kommer dessaanslagsramar all för de närmasle fyra åren framöver tUlåla ungefär 5,5 miljonerkronor per är i bilalerall bistånd till , Vad vi begär i reservaiionen är att man skall gå ulöverdessa anslagsramar och höja upp biståndet lUl och lill en högrenivä än som här är planerat. Vi begär ocksä att SIDA skall fä i uppdragatt göra en plan för alt tUlgodose dessa önskemål. Del råder aUlså inle, såvittjag kan se, fuUständig samstämmighet meUan de båda skrivningarna. Jag bliremeUerlid hoppfull när jag hör majoritetens tolkning av sin egen skrivning. Ommajoriteten själv knyter in vad vi har sagt i vår moiion; desto bättre fördessa båda länder. Men jag måste säga alt jag då inte riktigt förstår varför manhar varil så män om att avstyrka motionerna. den 1 aprU 1971 (vpk) kort genmäle: Jag kunde inte pä den korta slund som stodmig UU buds få fram den motion som i berörde. JagvUl bara påpeka att den moiion som föreligger och som han polemiserade motbegär en utredning och granskning av den verksamhel som bedrivs avVärldsbanken, och . När denna ulredning har framlagts bör en ny prövningske av frågan om medlemskap i dessa organisationer. TiU dess engranskning har skell bör ylleriigare kapitalinsatser i organisaiionerna fränsvensk sida inle ske. Del är ju rätt myckel som har hänt . Jag vUlpåpeka all MacNamara utsägs av dåvarande presidenten , somtydligen hade den avgörande maklen när det gällde all utse ny president efterWoods, som fanns där förul och var en mera anonym figur, MacNamara var ju inteen helt okänd herre. Del mäste ha varil en fruktansvärd chock för folken runtom i världen att just den person som bär huvudansvaret för förstörelsen iVietnam UU 1968 och som har satt i scen ett slörre maskineri ännågonsin lidigare i hislorien mot underutvecklade länder utsägs postensäsom presidenl för . Därigenom kom självfaUet Väridsbanken irampljuset pä ell helt annat säll än förut; maklförhäUandena syntes myckettydligare. Jag vUl påpeka att MacNamara bar huvudansvaret inte baraför förstörelsen utan ocksä för de strategiska byarna - Taylorplanen - somsyftade UU att rycka bönderna i frän deras byar och sammanfösa dem itaggtrådsinhägnade välbevakade byar. Planen sprack, men det varlantbefolkningens förtjänst. Det är aUtså mot den bakgrunden som man fär se vårlyrkande om att och ;s verksamhel skall undersökas innan ytterligare anslag. Hen i (vpk) kort genmäle: Hen MöUer är så pass klok ochförsiktig att han inte förnekar fakta om . Men sedan kommer han Ulldet som är kärnan i den socialdemokraliska argumentationen , när hansvingar sig upp UU den småborgerliga idealismens högsia höjder och fäster sinförhoppning om framlida gynnsamma ulveckling vid och goda vUja. Hen () kort genmäle: i tyckte det var aUdeles onödigt att vi ien reservation har krävt bättre information frän de internationella organen ochfrän FN-organen som sysslar med biståndsverksamhet. den 1 aprU 1971 densvenska får alldeles tillräckligt med information. Som svar pä den kriliken skall jag be alt fä läsa högl förherr ur en intressant bok. Jag vet inle om pä så här långlhåll kan se vem som är författaren. - Jaså, har den. Dä kan herrMöller följa med och kontroUera alt jag läser rätt när jag i Ernsl på sidan 149 läser in i prolokolletföljande: "1 S1Dä;s styrelsesitter några riksdagsmän, i andra organ för våra förbindelser med FN-syslemelsitter några - men totalt aUtför få. har en särskild ambassadör förUNDP-frägor med ell slort kansli, som förser kongressens vederbörande utskottmed material och argumeni om vad programmei använder de slora USA-bidragen tUl:del kräver nämligen den amerikanska all få vela - och därmed påverkarden UNDP:s politik och FN-slralegins tUlämpning. Programmels största finansiärnäst efler , , bör inle avslä sill inflylande ål andra på grund avunderlåtenhet. Vi behöver en starkare representation vid FN, vid Världsbankenosv. och en förbindelselänk med våra anslagsbeviljande myndigheier genom enulbyggd parlamenlarisk representation i permanenta organ, som fortlöpandeföljer verksamheten. Och vi behöver en offentUg rapportering från sådana organ.Inlressel för utveckUngssamarbetet kan bli stort, om kunskapen om vadhundratals mUjoner av svenska skattemedel används tUl genom de internationellaprogrammen sprids genom politiska organ som är beredda att la elt medansvar och del behövs om de hundratals miljonerna skaU kunna växa lUl Ulltusentals." Hen MÖLLERi (s) kort genmäle: mäsle ha suttit i distraktion. Jag sade inlealls all del var onödigt med en ökad insyn och informaiion; jag sade tvärtomatt det är önskvärt med en större redovisning i bältre, mera rationella ochlätUllgängliga former. Del var det avslutande avsnittet. Jag gick däremot inle in pä den fräga som lagit upp i sin bok och här just nämnde, nämligen om denparlamentariska representationen. Vi i kan säga att det i och för sigskulle vara tacknämligt om del blev en fylligare representation förparlamentariker, men har liksom jag, liksom den fungerandelalmannen och flera andra här suttit i FN som riksdagsrepresentanter i FN-arbelel. Del är en gammal Iradilion i svenski FN-arbele allparlamenlariska represenianier följer del pä nära häU. Vi har här i salen fleraav dem som arbelat med FN:s bisländsarbele och vUka fungerat för attge ökad informaiion och insynsmöjligheter. Om känner ell slarklbehov av all skall bli ytterligare representerad i delta arbeie länkas vinna gehör. Men hur en svensk riksdagsman skaU kombinera arbeletför att kunna som det heler silla i de permanenta organen nägon längre tidförslär jag inte. TUl i och lUl vUl jag sägaall när jag lalade om MacNamara gjorde jag inga funderingar vid hans samveteoch jag nämnde det heller icke. Jag har bara konstaterat att sedan MacNamara,under de särskilda omständigheter som rådde, kom lill har dennasresurser och långivningen ökal. Man har fått en begynnande omorientering vidlångivningen. Del intressanta är att när kommunisterna med i spelsen yrkal kjj, 57 avslag påde 176 miljonerna, gäller del anslagel UU , Ni talar hela tiden om Väridsbanken, Jag lalade om , och del är UU denna den ,. . o . . ,. , 1 aprU 1971 organisation vi ger vara biståndsanslag. ' TUlherr viU jag säga all den kommunistiska moiion vari för Det statligaut- fyra årsedan föreslogs ell extra anslag ulöver vad finansminister vecklingsbiståndet begärde,på 100 mUjoner kronor har nr II: 272 är 1967. () kort genmäle: i försökle verkligen göradel mycket lätt för sig. Han säger i sitt anförande all han inle förstårinnebörden eUer nödvändighelen av den reservalion som han kriliseral. När jagtar upp en av de punkler som finns i denna reservation, nämligen den som gäUerden parlamenlariska insynen, påstår helt plötsligt att han inte hartalat om den. Men då tycker jag att skaU la upp alla de oUka sakersom finns i reservationen. Del som jag läste upp och del som för står i den reservation som bär mitl namn. Den motion som denna reservalion bygger pä begär attKungl. Maj;t senast under nästa års riksdag lägger fram förslag ägnade all ökaSveriges insyn i de internationeUa biståndsorganen. Denna motion har herrMöller yrkat avslag på. Försök inle att smita undan så lätt! (vpk) korl genmäle; Jag har inte med mig om ochVärldsbanken, men om jag inte är alldeles fel underrättad är presidenlockså för . Jag vUl återigen påpeka vad som hände efler det attmolionen framlades .är 1967. blev president för och 1968. Del krävs en ofantlig mängd parfym, i , för att döljaden doft av napalm som sprider. i (s) kort genmäle: Väl kan man kritisera försvarsministerMcNamaras förflutna, men jag anser icke att denna kritik har någonling i dennadebalt att göra. Den hör hemma i en diskussion i annat sammanhang. I fråga omIDA gör hans insalser inle nägol negativt intryck. Det är om deballenhandlar, och det är UU vi anslår pengar. ViUkoren är där så gynnsamma allde även av själva betraktas som ytlersl fördelaktiga. Så ansäg ävendel . i (fp): Herr talman, ärade kammarledamöter! Jag vUl görapåsiåendei all Utvandrarna den fUm som börjar tränga ut över landel ärett dokumenl om världen av . Man ser denna fUm, gjord efler VUhelm verk, ochgrips av Krislinas och situation i för betydligt . Deras jordlott är aUtför Uten. Efter en missväxt går det bakäl, de kommer i skuld. Etl syskon måsle tidigt ut och la tjänst - under eländiga arbetsviUkor. En av de halvsvältande småfUckorna äter ihjäl sig pä ofärdig 103 den 1 aprU 1971 mal, somhon plötsligt letar upp och av hunger sätter i sig. Naturkatastrofen är alltidnära, t. ex. ängsstugan Iräffas av blixten. Man grips av dessa och andramänniskors situation. Sådant var livel i på och för de flesta, ja ut för mänga, många människor. Men del ärhisloria, nu är läget annorlunda. Men läget är inte annorlunda. För tänker vi efter handlarfilmen såsom om världen av . Där lever människorna i med ont omjord, missväxter som drabbar, penningskulder man fastnar i. Barnen svälter,många dör. Och naturkatastrofernas makt sriälper lidvis över ända de lågautkomstmöjligheter som därföre stått tUl buds. Det är därför jag hävdar: Utvandrarna är en fUm om värvärld här och . Den är gripande i sin hisloriska skUdring, Lät oss pä sammasätt gripas av världsnöden i nutiden. Del är juden vi kan göra någol ål. All vi inle gör det som kan och borde ske, beror påbristande kunskap hos oss, eller brislande inlevelse eller rädsla. Riksdagsledamöterna borde äga kunskapen. Världsmisären ärell faktum om vUket vi alla sedan minsl etl decennium fåll enträgna, ständigapåminnelser. Inlevelsen är det nog värre med. För om vi verkligen upplevde deförhållanden som präglar livet för slörre delen av mänskligheten, skulle viinle satsning på u-hjälpen "ett av de viktigaste inslageni 1960-lalets politik" för all cilera proposition - vara uppe iendast av nationalprodukten i u-hjälp. Beträffande inlevelsen erinrar jag mig en teckning, därTV-försäljaren, glad och stolt inför kunden, lutar sig fram över en ny modelloch pekar på en liten skäl som hänger fast framtUl pä TV:n. Han säger: Och iden här skälen trUlar elt nervpiUer ner efler nyheterna! Herr lalman, om vi verkligen levde oss fullständigt in iohyggligheten, och omfattningen av ohyggligheten, i de nyhelsmeddelanden frånu-länderna som strömmar fram, skulle sannerligen nervpiller behövas. Och vi skulle handla pä ett helt annal sätt. Men rädslanligger ocksä bakom som en spärr, rädslan att förlora röster. Och sä handlar visom om människovärdet vore geografiskt begränsat. Allt i först, sedannägra promiUe för . Människorna i är ungefär så mångasom de i de industrialiserade länderna. Det belyder all om vi i liksom i andra industrialiserade länder toge vårt proportionella ansvar, såhade vi som är 8 miljoner på vår lott ungefär 25 mUjoner invånare i u-ländernaatt hjälpa. drömmer jag att dessa 25 miljoner hade rösträtt här. DåskuUe u-hjälpen i sanning se annorlunda ut! Men är det inle politisk moral alt i varje faU i viktigafrågor och på handla oavsett röstutfaUet? Handlade vi som om människovärdet inte vore geografisktbegränsat, då vore de återhållande tonfall vi hört pä eftermiddagen någotsom skuUe upplevas och eka som den ihåliga retorik de utgör. Lät mig ocksä säga att kritiken av demonstrationen i dagpä varit sä ensidig. Vad man än anser om att nu spikademonstranternas mäl , borde det faktum att många ungdomar driver på i u-landsfrägan,förmedlar kunskaper och engagerar både sig och andra, vara något som vi bordevara glada för och slolla över. Det borde sägas ul, särskill som vi i riksdagenunderlåtit så mycket när del gäller alt öka u-landsopinionen, och jag villgärna ha del sagt här och . När del gäller u-landsinställningen hos folk viU jagerinra om några undersökningar i bok, som tidigare nämnts i dag.Det är två av är 1968, egen frän och en av ochSIDA 1969. Alla dessa fyra undersökningar visar att av detiUfrägade viUe alt den svenska u-hjälpen skulle ökas eller alt den skuUe varaminsl oförändrad. Mindre än 20 proceni ville alt den skuUe minska eUer var IveksammaeUer hade ingen slåndpunkt. Ser man mer i detalj är bUden mer mångfasetterad. Men detär viktigt att notera att det finns en dominerande positiv reflex hos folk ideras instäUning tUl u-hjälpen, bara vi poliliker och andra opinionsbUdandekrafter hjälper lill. Om enprocentsmålet har vår moiion nr 472 och herrDahléns från folkpariiel lidigare i debatien utvecklat silualionen:u-hjälpen behöver öka med ca 35 proceni från och med budgetåret efternästa för att mäl om en procent /75 skall uppnäs med jämnstegringstakt. Utskottet som dock inle säger della renl ul - ger i sakbakläxa ät . har ju - som sä många gångerunder lidigare år gjort sitt för all göra opinionen återhåUsam mol u-hjälpenoch funnii det kunna vara svårl att uppnå enprocentsmålet 1974/75. Ja, ulanmyckel slark och myckel god vilja är de flesla ling svära. Vi för vär delbibehåller målet och anser det ocksä nödvändigt med en jämnare stegringslakt.Även om skrivningen borde varit vida slarkare frän utskottets sida är dess textoch innebörd en befogad reprimand åt . Enprocentsmälet är bara elt elappmäl. De som tror att viefler 1974/75 skulle lugna oss litet med höjningar, eller rent av slanna lUlvid en procent , har fel. Misären är så djup; kunskapen,inlevelsen och modet hos oss alla borde vara det ocksä. Nägol stillastående färdel inte bli tal om, vare sig räknal i pengar, realvärde eller proceni av BNP. Vi mäste sälta nya elappmäl. Som en riklpunkl för de allranärmasle åren efler 1974/75 anser jag personligen all vi borde ha ålminsloneden procentuella årliga ökningslakt av anslagen som vi fär under 1970-taletsförsta hälfl fram UU enprocentsmälet 1974/75. Nägra ord om familjeplaneringen och befolkningsfrågan.Familjeplaneringen har gjort sitt segertåg i FN-organen sedan millen av1960-lalel. Men del är sä litet procentuellt sell som görs i fräga om insalserpä familjeplaneringens område jämfört med de insatser som syflar UU all ökaBNP. Där råder en fullständig disproportion i satsningarna. Del bör också framhåUas att familjeplanering är etlradikalt instrament i u-landssammanhang. Den vänder sig lUl och hjälper.särskUl kvinnorna, barnen och de fattigaste, som ju har flest barn. Den verkaraUlsä utjämnande och är som sådan en viktig ingrediens i en godbisländspolilik. Den belyder bältre hälsa inte minst för kvinnor och barn,vUkel är humanitärt viktigt men ocksä samhällsekonomiskt av slor den I aprU 1971 Det statliga utvecklingsbis landet 4* protokoU 1971. Nr 57, belydelse. Därför släpper mangivelvis inle från svenski håll alla de -r j j mycket effektiva projekl som vi harpå della område ule i världen. lorsdagenden ' ' ' , 1 1071 yien familjeplanering behövs också av etl annal skäl, och del är Trols en i viss män osäker statistik är ändå sluisatsen entydig, att en radu-länder visar upp samma fenomen: vecklingsbiståndet arbetslöshetenoch undersysselsällningen Ulllar. De ohyggliga arbelslös-helsförhällanden somSverige och andra industrialiserade länder drabbades av pä 1930-lalet drabbarnu u-land efter u-land. Och silualionen är inle konjunklurmässigl betingad iu-länderna. Del råder en strukturell arbetslöshet med långvariga, svårartadeorsaker. Inte minsl beror den pä stor brist på kapital, delvis också pä all manhar olämplig teknik, vilkel i sitt vägande inlägg betonade härtidigare . Men arbetslösheten beror ocksä på alt befolkningsökningenhela liden stegrar svårigheterna. Del är ju pä grund av den som allt flermänniskor föds och kommer upp i arbetsför ålder och konkurrerar om de aUtför fåarbelsUllfällena. Därför är ekonomisk u-hjälp, och inte minst insalser förfamiljeplanering, en hjälp ål folk av betydelse vida ulöver vadsom gäUer den striki ekonomiska tUlväxten. För de insalserna kan också minskalidandel på ett av de mesl väsenlliga områdena i en människas liv ochulveckling: rätten till arbeie. Den rätlen måste bli en realitet för alla, bådei i-land och u-land. Del är ell enastående arbeie somfrivUligorganisatio-nerna ulför. Inle minst missionen gör här insatser pä delpraktiska, ulvecklingsbefrämjande fältet, som i fråga om kostnader och personalresurserutgör en verkligl bUlig och effekliv form av u-landshjälp. harlidigare berört dessa vikliga förhållanden. alt förlänga deballenylleriigare på denna punkl ber jag därför att fä yrka bifall reservaiionen9 vid punklen 7 förmån för tiUfäUiga igängsätlningsbidrag under 1. ex. femär med gradvis nedirappning för sådana nya projekl, somfrivUligorganisationerna startar. TUl slul nägra ord om moiion nr 176 av ochmig. Den syflar lUI all SIDA skaU fä göra en intensivkampanj för och omu-hjälpen och . Flera månaders insatser, förslagsvis undervinterhalvåret 1972-1973, skuUe ge stor effeki som upplysning ochkunskapsgrundval för framtida u-hjälpsinsalser. Pådrag i massmedia,utsläUningar, konferenser och debatter pä olika orter, och en broschyr lUlalla hushåll är exempel pä sådana informationsinsatser. När vi nu närmar ossenprocentsmälet bör just en sädan information ges som redovisning av vad somskett och som avstamp för mål efler 1974/75. Ulöver en serie bra TV-program anser jag, all i en sådaninlensivkam- panj särskUt broschyren UU alla hushåll är värdefuU. En slagkraftig sådan skuUe nä ul över hela landet och bli en konkret påminnelse om u-landssilualionen, en påminnelse som man kunde gä tUlbaka lUl. Socialkatalogen som gick lUl alla hushäU koslade ungefär 1 1/för tryckning och distribution.