prot · FU0965 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tycker inte att det är att betrakta som nådegåvor omstaten ger en ringa ersättning till dessa organisationer i form av statsanslag.Detta sade jag i den gamla första kammaren, och det är jag beredd att upprepa.Jag tycker att det ideella arbete som utförs till samhällets fromma skaUbetalas, inte genom skattepreferenser och genom att man slår sönder ettskattesystem utan genom att man på något sätt ger en ersättning. i sade att han inte kunde begripa hurjag kunde säga att det här med varulagervärdering och nedskrivningsrätten närdet gäUer inventarier och maskiner kunde ha någon betydelse i detta sammanhang.Jo, det har det visst. När det gäller maskmer och inventarier skaUavskrivningsperioderna följa den fysiska livslängden. har manavskrivningsperioder som är mycket kortare, man har accepterat att den fysiskalivslängden inte följs, men i princip skaU man göra det. Men när det gällervarulagervärderingen får man gå ned 5 plus under vad varulagret ärvärt. Man får aUtså skjuta upp beskattningen , kanske för evigtid. När det gäller företag i aktiebolagsform skjuter man upp den mycketlänge. är det inte aktiebolagsformen det gäller här, men även enskUdaföretagare har möjlighet att skjuta upp sin beskattning pä detta sätt. Jaghävdar aUtså att om man viU bevara ett avgiftssystem som ger bästa möjUgakontroll, som är enkelt och som mte föder nya krav, skaU man följaskatteutskottets betänkande nr 17. den 21 aprU 1971 5 protokoll 1971. den 21 aprU 1971 HerrNILSSON i Agnas (m): Jag vill säga tiU att jag intetror att idrottens organisationer, med stöd av ett undantag för kristna ochideella organisationer, för sin del kommer att begära liknande lättnader.Idrottens organisationer stöds knappast av givare, och de är inte konstrueradepå samma sätt som de organisationer jag talar om. För övrigt får ju idrottenredan väldiga belopp från staten. Vi skaU inte nu debattera frågan om de andra stödformema,men jag vUl i korthet säga till , att om vi nu skaU dela utallmosor eUer större summor tUl de kristna samfunden sedan vi tagit indessa pengar på den ena sidan, så kommer att upptäcka storatekniska svårigheter. Men den saken hinner vi kanske samtala om nästa gångmotioner som berör detta ärende kommer upp tUl behandUng i kammaren. i (m): När försöker blanda mavskrivningsregierna i detta sammanhang och ser dessa som en möjlighet förvederbörande att skära ned sina arbetsinkomster, är detta helt enkeltfelaktigt. Avskrivningsreglerna är tiU för någonting helt annat. Fru talmannenhar bett att jag skaU fatta mig mycket kort, och därför inskränker jag mig tiUatt säga att detta är felaktigt. Jag håUer med i om attavskrivningsreglerna är tillkomna för någonting helt annat det råder ingettvivel om den saken. Men de verkar på det sättet, , att ettföretag i början av sin verksamhet kan konsoUdera sig genom nedskrivning avlagret och därigenom minska ersättningen för arbetsinkomsten högst väsentUgt.Det verkar sä, och man kan alltså pä det sättet uppskjuta beskattningen. i (m): Gör man så kommer det surt efter. Vederbörandefår då snart en betydligt högre inkomst; aUa avskrivningar som görs kommeralltid tUlbaka. Överläggningen var härmed slutad. yttrade:Propositioner ställes första beträffande de i reservationerna nr 1 och 2upptagna frågorna, varigenom beslut även fattas i fråga om utskottetshemställan under punkten 1. Därefter upptages utskottets hemstäUan underpunkterna 2-8. Denvid punkten 1 fogade reservationen Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan 65 i begärt votering upplästes och godkändes följande Onsdagenden votermgsproposition: 21 aprU 1971 Den som viU att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen. Då i Boråsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Det i reservationen nr 2 framställda yrkandet Propositioner gavs på dels bifaUtiU dels avslag på nämnda yrkande, och förklarades den senare propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren avslår den vid skatteutskottetsbetänkande nr 17 fogade reservationen nr 2 av i m. fl.röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit nämndareservation. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 3 och 8 Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels det av och under överläggningenframställda yrkandet i anslutning till motionerna nr 348 och 634, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruRyding begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Nr 65 Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i Onsdagenden betänkandet nr 17 punkterna 3 och 8röstar ja, 21 anrU1971 '" ' j röstar nej. -------------------- Vinner nej har kammaren bifalUt det av och under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden påföredragningslistan tiU . § 14 InterpeUation nr 110 om antidumpingavgift tiU skyddför svensk trädgårdsodling Ordet lämnades på begäran tiU (), som yttrade: Vårt land är ett av de mest frihandelsvänUgaländerna i hela världen och skiljer sig i detta avseende från de flesta andraländer, bl. a. när det gäller import av trädgårdsprodukter. Våra öppna gränserinbjuder allt fler länder i och annorstädes till att testa sinsäljförmåga på den svenska marknaden. Många har lyckats tiU gagn för det egnalandets produktion, men tiU nackdel för svensk odling. Då vissa av dessa ländertillgriper subventioner och bidrag för att komma in på svensk marknad, får desvenska trädgårdsmästarna, trots rationalisering, ingen möjUghet tUl konkurrenspå Uka villkor. På exportsidan sker försäljningen hit genom statsägdaexportföretag. Jag avser då i första hand importen från , varifrånvi utsattes för en lågprisimport som skapar betydande störningar i den normalamarknadsbUden. Exempelvis har detta varit fallet med gurka och tomater frånBulgarien och . Ett studium av prisutvecklingen på svensk växthusgurkaunder en tidsperiod ger vid handen att medelpriset under praktiskt taget hela perioden legat mellan 1:75 och per kg för första kvalitet. Enda undantaget utgör , då medelpriset gick upp till 2:00. har produktionskostnaderna stigit mycket kraftigt. För dessa stegringar har odlama således inte kunnat få någon täckning. 1970 var prisbilden per kg lägre än närmast föregående år. Dagsläget visar Uknande tendens för Innevarande 132 odlingssäsong. SkaU svensk trädgårdsnäring kunna överleva, vilket ärviktigt inte Nr 65 minst ur beredskapssynpunkt, måste någon form av skydd mot dumping- Onsdaeenden priser från andra länder vidtagas. Som exempel kan nämnas att det i 21 anrU1971 infördes en antidumpingavgift. Med stöd av vad jag anfört anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl herr jordbruksministern få ställa följande fråga: VUl statsrådet medverka tiU att svensk trädgårdsodUng fårett skydd genom en antidumpingavgift, Uknande den som införts i ? Denna anhåUan bordlades. § 15 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 200 i (s) tUl herrjordbruksministern om betald semester för småbrukare och deras hustrur: VUkamöjligheter anser statsrådet föreligga att enUgt norsk modell trygga betald semester för småbrukarna och deras hustrur vid pågåendeförhandlingar om ett nytt jordbruksavtal? Nr 201 i (vpk) till herrjordbruksministern om landskapsvårdande åtgärder efter vattenbyggnadsföretag: VUka åtgärder anser statsrådet möjUga att vidta i syfteatt förebygga att i natursköna norrländska områden uppsnyggningsarbe-tenuteblir efter av utförda arbeten exempelvis av typenkanalsänkning mellan sjöar som efterlämnar stora söndersprängda och med jord-och gyttjemassor bemängda områden? § 16 Kammaren åtskildes .