prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — Föredrogs näringsutskotlelsbetänkande nr 4 i anledning av motion angående skattemotsvarigheten förpostbanken. I molionen 1971:1065 av m.fl. hade hemstäUtsall skulle besluta 1. alt vid beräknande av postbankens skattemotsvarighethänsyn även togs tiU utdebitering, 2. att en utredning UUsattes med uppgift att föreslå ettsystem för ersättning UU kommunerna för utebliven skatteintäkt. Utskollel hemslällde att skulle avslå motionen1971:1065. Reservation hade avgivits av herrarRegnéU (m), i (fp), i (c), (),() och Hovhammar (m) saml (), som ansett all utskottetborl hemsläUa, all i anledning av motionen 1971:1065 som sinmening gav Kungl. Maj:t känna vad reservanlerna anförl rörandeskatlemolsvarig-heten för postbanken. Hen REGNÉLL (m): När man läser rubriken lUl detta belänkande-skaltemolsvarighelen för postbanken - lycker man väl alt ärendel ser mycketspeciellt ut, men i själva verket har frägan viktiga principieUa aspekter. DetgäUer sä betydelsefulla saker som konkurrenslikstäUighet mellan olikaföretagsformer och fördelningen av skalleinkomster mellan stat och kommun. Av näringsutskotlels recit ser man att det ipropositionen, som lades fram för två är sedan, sä vackert hette all maneftersträvade all i görligaste mån skapa konkurrenslikstäUighet mellanpostbanken och andra kreditinstitut. När nu intentionerna var sä goda, hade detenklaste varit alt låta bli en särlagstiflning. När man dessutom konstateraratt favören inte har nägon som helsl praktisk betydelse, hell enkelt därför allposlbanken kan beräknas ha sä stora avskrivningsmöjligheter all nägrabeskaltningsbara vinsler inte kommer all visas , framstårdet väl som etl ytterligare skäl emot en särlagstiflning. Den ler sig dä hellonödig. Ännu ett skäl för det påståendet har förreslen kommit tilli år, när utskottet upplyser alt postbankens skattevillkor kommer att prövas pånytt under vad man kaUar övergångstiden. Del belyder att man stiftar en lag som man förklarar saknabetydelse under en övergångstid, uppskattad tiU åtminstone , och som manär inställd pä att ändra innan övergångstiden är slul. Del lalas ibland om akademiska diskussioner. Här har vielt exempel pä en lagstiftning utan någon som helsl praktisk innebörd. man väländå undvika. är tjock nog sådan som den är. kan det ju frågas varför man attackerar en lagstiftningsom tydligen aldrig kommer alt tillämpas. Mitt svar är all del kanske kanbefaras att man nu när frågan saknar reell belydelse smyger på enlagstiftning, som innebär all kommunerna missgynnas vid fördelningen av inkomstav skall. Sädana tendenser har vi sett i andra sammanhang. Vi kännerdem från beskattningen av de statliga premieobligalionslånen och vi känner demsenast frän Slrängaspelet. Det är alll skäl all vara observant på den punkten.Inte minst av den anledningen, herr lalman, finner jag de synpunklerbeaktansvärda som framförls i reservaiionen, till vUken jag nu ber alt fä yrkabifall. Hen (); Del är nu tredje gängen som riksdagendiskuterar skaltemotsvarigheten för poslbanken. Om della börjar bli en smulatradigt så är det inle mill fel, det är i stället motionärernas ochreservanlernas fel. Del framgår av utskottsbetänkandet även i är alt fräganinle åtminstone för tillfäUet är aktuell, och detta helt enkelt orsakat utavpostbankens slora nedskrivningsbehov, som har UU naturlig följd alt man inlekan redovisa någon vinst . Detla klargjordes juockså ganska tydligt när proposition nr 158 behandlades avriksdagen. Det sades då ifrån i debatten, alt även om de skattereglersom gäller för andra banker vore tillämpliga på poslbanken, så skulle inleskyldighet för poslbanken att belala kommunalskall föreligga. Vidare talade vi då om all den närmare skattemässigabehandUngen av postbanken skulle tas upp i samband med att regeringen togstäUning till vad affärsverksulredningen föreslagit i fräga om deaffärsdrivande verken. Vi tyckte dä och tycker del fortfarande - all delätminsione för UllfäUel är ganska meningslöst alt diskutera om postbanken skallbetala skatt eller inle. Föreligger inte enligt gäUande reglerunderlag för skattskyldighet för uppkommen vinst, då blir ju - som debatien i högsta grad akademisk. Med aU säkerhei kommer Kungl. Maj;t att , som idetla fall är den akluella lidpunkten, lägga fram förslag med anledning avaffärsverksutredningen. TiUlalar då inte propositionens förslag vissariksdagsledamöter, sä finns det i det läget anledning all motionera. Dessutom kan man tillägga, all den Wärnbergska ulredningen som gör en översyn av företagsbeskattningen kan komma med förslag som äveni detta faU kan innebära förändringar. Jag lycker att man både bland motionäreroch reservanter mäste lugna ner sig litet grand. För dagen anser jag aUtså alt motionen 1065 bör avslås.Jag ber med det anförda att få yrka bifaU till näringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 4, Ändrade regler för återlån från allmänna pensionsfonden HenREGNÉLL (m): bekräftade pä punkt efter punkt vadjag hade sagl: alt den säregnu lagsliflning som man genomfört saknar reellbetydelse. Den har saknat reell belydelse som den varit ikraft, och alll lalar för all den konimer att sakna reell betydelse minst treär framåt i liden. begagnade en formulering som använts också vidtidigare tillfällen när denna sak diskuterats, nämligen alt det var meningslöstalt debattera. Vad som varit meningslöst i delta ärende har väl vurit alt överhuvud laget komma med en särlagstiflning, som saknar reell belydelse och somdessutom lider av väsentliga principiella brister. började med att säga alt det varit nägol Ualiglatt molionärerna älerkommil. Del är inle vi som dragit upp debatten. Debatienuppkom genom det orimliga förslaget till en särlugstiftning utan praktiskbetydelse. Att sådant observeras av oppositionen inom och att manälerkommer med sinu synpunkler är tycker jag är ganska självklarl. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lilldels utskottets hemslullan, dels reservutionen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägunde ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandetnr 4 rösiar ja, den del ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen av m. Vid omröslning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Regnéll begärde rösiräkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: § 9Ändrade regler för återlån från aUmänna pensionsfonden Föredrogs näringsutskoltets belänkande nr 5 i anledning avmotioner om ändrade regler l"ör återlän frän allmänna pensionsfonden. 1 dettabetänkande hade behandlats dels motionen 1971:438 av i Stockholmm. fl., vari yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t skullehemslälla om förslag till sädan ändring uv reglementet för allmännapensionsfondens förvaltning 1. attarbetsgivare med mindre än 500 anställda fick möjlighet ult för återlänulnyltja de ATP-avgifter som inbetalats under loppet av de fem senast förflutnaåren, och 2. all återlån för arbelsgivare med mindre än 500 anslälldafick ske upp UU av inbetalda avgifter, dels molionen 1971:1063 av henAnnerås m.fl., vari yrkals att i skrivelse tUl Kungl. Maj:l skullehemställa om förslag innevarande år lUl sådan ändring av reglementet förallmänna pensionsfondens förvaltning 1. attarbelsgivare erhöU möjlighet att för återlån få utnyttja de ATP-avgifter sominbetalats under loppet av de fem senast förflutna åren, 2. all återlänfick ske upp tUl av inbetalda avgifter, 3. altamorteringstiden för inbetalning av lånen ulsträckles , dels motionen 1971:1081 av i m. fl.,vari, såviii nu var ifråga,yrkals att hos Kungl. Maj:l skulle hemslälla om snabb ulredningoch förslag innevarande vårriksdag avseende revidering av reglerna föråterlån av ATP-avgifter då det gällde smä och medelstora förelag i enUghet medi motionen angivna rikllinjer. Ändrade regler för återlän från allmänna pensionsfonden all skulle avslä molionerna 1971:438,1971 ;1081, den sislnämnda sävill nu var i fräga. Reservation hade avgivils av herrar RegnéU (m), Anderssoni (fp), i (c), (), () och Hovhammar(m) saml (), som anseit att ulskoltet bort hemslälla alt med bifaU till motionen 1971:438 samt ianledning av motionerna 1971:1063 och 1971:1081, den sistnämnda såvitt nu varifräga, hos Kungl. Maj:l hemställde om förslag till ändring av reglementet föraUmänna pensionsfondens förvaltning i enlighet med vad reservanterna anfört. i (fp): 1 näringsutskoltets belänkande nr 5 behandlastre motioner med krav pä en utvidgning av rällen för förelag all erhållaåterlän av avgifter som erlagts aUmänna pensionsfonden. Flera gångertidigare har liknande krav framställts, nämUgen att de mindre förelagen skullefå ackumulerade möjligheler att återlåna inbetalda avgifter. Det är säkertangelägel , när de mindre förelagen har sä besväriigl pä kredilmarknaden, allde ges vidgade möjligheler UU återlån från den allmänna pensionsfonden. 1 Svenska bankföreningens lidskrift kunde man i början avåret läsa att för sedan än en gäng konstateradeatt de minsta företagen är de hårdast drabbade av kredilsloppel: "november 1969november ökadeutlåningen tUl den slörre induslrin, definierad som företag med mer än 50anställda, med 11 mUjoner, medan utlåningen till den mindre industrin minskademed 84 miljoner. Den mindre induslrins andel av utlåningen lill hela 5 protokoU 1971. Ändrade regler för återlän från allmänna pensionsfonden industrisektornsjönk därmed från 25,6 24,6 proceni, TUI slörsla delen berodde delta på attförelag med mindre än 26 anslällda minskade sin andel frän 15,2 14,6procent." I den aUmänna deballen om de mindre företagenskreditproblem har ju dessa företags trängda läge ofta framhållits, framför alllunder de hårda kreditrestriktioner som råder. Även om viss lättnad harinträtt, har man besväriigl i del avseendet. I de moiioner som behandlas i näringsutskottets belänkandeyrkas -och del yrkandei följs upp i reservaiionen all företagen skulle fä enåterläneräll som ackumulerades under fem är, att återlån skulle få ske till 75procent av inbetalda avgifter och all della skulle gäUa för förelag med mindreän 500 anställda. Utskottsmajoriteten har inle velat tUlstyrka molionernaulan har avstyrkt dem. Utskottet säger: "En av uppgifterna årskapitalmarknadsutredning är, såsom framgår av dess ovan refererade direktiv,att granska syslemet med återlän frän allmänna pensionsfonden. Därvid skallförutsättningslöst prövas om äterlånesyslemel bör bibehållas. Om utredningenanser delta skall den också överväga vilka vUlkor som bör gälla för dennautlåningsform." Utskollet hänvisar alltså ulredningen. Det finner medanledning av den sillande utredningen inte skäl att bifalla molionerna. Men detär aUdeles uppenbart att de återlän som sker frän tredje fondstyrelsen är avmycket ringa omfattning, och de mindre företagen har myckel små möjligheler altpä elt någol så när rimligt sätt klara av sin kreditförsörjning. AP-fonden har i stort selt ensam svarat för den ökadelångivningen på kredilmarknaden. Näringslivets andel av kreditgivningen haremellerlid varit oförändrad. Detta innebär att denna sektor fått sin andelminskad, och minskningen faller pä återlän och framför allt pä län somaffärsbankerna förmedlat. Denna ulveckling kan knappast bero pä att återlånen blivitmindre eflerfrågade. Det verkar mindre troligt med vetskap om de hårdakredilreslriktionerna som varit och är rådande. Med del anförda fär jag yrka bifaU lill denreservalion som är fogad näringsutskotlels betänkande nr 5. HenHOVHAMMAR (m): I molionen 1063 bakom vilken står hela 21molionärer representerande olika partier, samtliga medlemmar avFöretagareförbun-det, har vi yrkat alt äterlånerätlen till inbetaladeATP-premier skulle kunna ackumuleras och all förelagenskulle få återlån upp till 75 proceni på inbetalda avgifter. Värl resonemangsammanfaUer givelvis med vad i anförde. Den ekonomiska utvecklingen i vårt land har klarl utvisatatt förelagen - inte minst mindre och medelstora måste utnyttja alla vägarsom finns för att tiUföra företagen kapital. Det gäUer även de s. k.personaUnlensiva företagen, där viUkorel för forlsatl drifl är alt invesieringeni maskiner och inventarier är myckel omfattande. Dessa enligt vår uppfattning myckel nödvändiga investeringar kräver ocksä sloraengångsinsatser av kapital. Det gäller i försia hand moderna maskiner förtUlverkningsföretag, men jag viU ocksä påminna om att det inte enbart rör sigom dem som fabricerar varor, ulan del gäller även detaljhandeln, bl. a. förinventarier. En möjlighet lUl krediter är äterlånerätlen i AP-fonderna.Nuvarande regler gör denna återläneräll i praktiken till en fiktion för demindre och medelstora företagen. I reservaiionen föresläs därför att äterlånerätlen skulleackumuleras och omfatta av de inbetaldaavgifterna. Etl bifaU reservaiionen innebär därför en lilen men ändåförbättring i egenföretagarens svära kreditsitualion, enkredilsiluation som gjort alt mänga företag även välskötta sådana -måstläggas ner, och en hel del har gätt i konkurs. Dessa siffror återspeglar sigväl också i de tiUtagande arbetslöshetssiffrorna. Utskottet hänvisar i sill avstyrkande denpågående kapilalmarknadsutredningen. Frågan är väl då: Skall man awaktautredningens betänkande, remissförfarandet och regeringspropositionen även idenna angelägenhet? I sä fall torde del inle ske någon förändring inom dennärmaste lät mig säga femårsperioden. Kan vi vänla så länge? Har vi råd altvänla så länge? Kan företagen vänta sä länge? Kreditutrym-mel behövs merän väl för egenföretagen. Enligl motionärernas uppfattning är frägan inte avden storleksordningen för samhällsekonomin att man behöver avvakta den myckelomfattande statliga ulredningen. Jag berdärför, herr talman, att fä yrka bifall tUl reservationen. Ändrade regler för återlän från allmänna pensionsfonden Hen OLOFJOHANSSON i (c): Ålerlånerätlen från AP-fonderna är en gammalbekant här i . Som ny ledamot slås jag främsl av den låsning som jaglycker har funnils och präglat debatten pä detla område ja, egenlligen ända sedan 1957 års pensionskommitté anförde betänkligheter molåterlånerättens vara över huvud laget. Samma Iveksamhet finns med ikapilalmarknadsutredningens direktiv. Elt av skälen betänkligheterna mol äterlånerätlenhänför sig att man därigenom riskerar alt få en irrationeUkreditfördelning, säger man. a. menar man alt de arbetskraftsinlensivaförelagen gynnas framför de kapilalinlensiva. Det är enligl min uppfattning ioch för sig en korrekt invändning, men den har ingen genereU tillämplighet. Dengäller företrädesvis inom samma bransch. När företagen där har olika rationaliseringsgradoch utvecklingsnivå kan en sädan invändning ha en viss relevans. Men annars ärbranscherna, de olika näringsgrenarna, olika långl komna från teknisk synpunktutan att vi fördenskuU definiiivl dömer ul vissa av dem - i varje fall ärmycket få beredda att göra del i kategoriska uttalanden. Därför är del för mignaturligt att se älerlånemöjlighelen frän AP-fonden som en del i den totalakredit- och kapitalmarknadssituationen. Vi vet det går att belägga med statistik - att de mindreföretagen har speciella svårigheter att hävda sig inle minst gentemot de störreföretagen, när ramarna blir snävare, dvs. Ändrade regler för återlån från allmänna pensionsfonden ju mer ochmer kommit all använda penningpoliliska medel för all få slopp pä inflalionen.Det innebär alltså alt de smä förelagen efler hand har drabbats alltmer avdessa snäva ramar. De större företagen har vissa försteg på kreditmarknaden. Dehar fastare bankförbindelser, slörre säkerheter att ställa osv. TUl detlakommer också alt de mindre företagen ofta har behov av en större externfinansiering. De mindre förelagen drabbas alltså speciellt hårt av dentyp av ekonomisk politik som vi har bedrivit här i landel . Jaganser därför all del i mycket är en fråga om att få slånd en bältrefördelning också mellan olika företagskategorier, olika företagsstorlekar. Denu gällande reglerna är utformade på det sätlel alt de inte är anpassade lilldel mindre förelagels situation. Jag vUl alltså hävda all med lanke pä densituation som de mindre företagen har allmänl sell pä kredilmarknaden borde detvara rimligt att de snarasl favoriseras, inte diskrimineras, när del gäUerAP-fondslån. Del gäller ju ändå inte så särskilt stora belopp för derasvidkommande. Detta ser man också på dagens användning av AP-fonderna, Del är destora förelagen - i försia hand de med över 500 anstäUda - som har kunnaiulnyltja de här fonderna. Del är ocksä av del skälel som jag och ell antalmedmotionärer från miltenpartierna har föreslagit en avgränsning när del gällerförändringen av reglerna, så att man skulle lUläta ackumulering av inbetaldaavgifter i fem är och att återlån skulle fä ske av upp 75 proceni avinbetalda avgifter för arbetsgivare med mindre än 500 anställda för det ärdär det är speciellt viktigt all sälta in de här åtgärderna. Då skulle de kunnafä större effeki. Naturligtvis är det glädjande för mig som motionär all se attreservanterna har gått på linjen med den här begränsningen. Del markeraralltså, som jag ser det, insikten om att det är en skev fördelning ocksä meUanolika förelagskategorier, som det finns anledning alt se pä. När mindre förelag, i och för sig livskrafUga pä sikl,mäste slå igen i kreditälslramningsUder minskar del sysselsättningen ochförsvagar differentieringen å arbeismarknaden. Därför är del vikligl alt manför in också andra argument än bara de renl förelagsekonomiska när man bedömerde mindre företagens möjligheler i värt land . Konkurserna undersenare tid lalar sitt lydliga språk om alt vi är pä fel väg, när ävenlivskraftiga mindre förelag drabbas. Det är etl gemensamt intresse för deanslällda och företagarna all de livskrafUga mindre förelagen kan finnas UUockså i forlsältningen, och del är definitivt ett intresse för samhälleleflersom det ger möjlighel en mer differentierad arbetsmarknad och ökadsysselsättning. Jag ber att fä yrka bifall reservationen,vilkel också innebär bifall motionen 438. I detla anförande inslämde herrar i Vikmanshyllan och i Glömminge saml fröken (samtliga c). HenBENGTSSON i (s): Frågan om hur återlänerätten frän allmännapensions- fondenskall vara ordnad har - som kammarens ledamöter väl känner tUl - varil föremålför överläggningar i , aktualiserade av borgerliga moiioner, praktiskttaget varje är alltsedan ATP-reformen genomfördes. har reservanterna frånde borgerUga partierna samlal sig i en gemensam reservalion, som visserligeninte följer upp alla molionsledes framförda önskemål, men där man som vi redanhar hörl kräver att förelag med mindre än 500 anstäUda skaU ha rätt attackumulera äterlånerätlen och återlåna upp UU av deavgifter som företagel inlevererat för sina anstäUda. Det innebär i förhåUandetUl vad som gäUer att äterlånerätlen utsträcks ochökas från 75 proceni av inlevererade avgifter. Systemet om det genomfördes enligt reservanlernasönskemål skulle komma all innebära att personaUnlensiva företag skulle fälättare att skaffa lån, och mera kapilalinlensiva sådana skulle drabbas avmotsvarande svårigheter. Det kan nog inle i aUa lägen betraktas som denklokaste fördelningen av tUlgängliga resurser. bör vi komma ihåg attom återlänerätten pä det sätt som reservanterna förordar skuUe kunnaackumuleras upp UU fem är, skulle della medföra all avsevärt mindre beloppskuUe stå den övriga marknadens förfogande. Den nyetablering av företag somär nödvändig i värt samhälle skulle i ett sådant här läge få större svårigheteratt skaffa erforderligt kapital. Frägan uppstår också om det kapital som på detta sättskulle finnas disponibelt praktiskt laget när som helst under en femårsperiodkunde göras räntabelt i samma utsträckning som . 1968 ärs kapUalmarknadsutredning, som har tUl uppgifl altgöra en översyn av kapitalmarknadens struktur och funktionssätt, har bl. a.ocksä all förutsättningslöst pröva huruvida äterläneinstitutel skallbibehållas. Om utredningen kommer fram tUl att återlånen bör bibehållas harulredningen, enligt vad man sagt i direktiven, att pröva vUka vUlkor som i säfall skall gälla vid denna ullåningsform. Jag vågar inte ha någon uppfattningom vad ulredningen kan komma fram lUl, men den fräga motionärerna ochreservanlerna nu och i ell sammanhang önskar fä löst efler sina önskemål är aven storleksordning som gör att vi mäsle avvakla utredningen innan vi tarslällning. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tUlutskottets hemställan. Ändrade regler för återlån från allmänna pensionsfonden HenANDERSSON i (fp); Jag tror inte att del skulle innebära nägrastörre svårigheter om man vidgade äterlånerätlen. Här gäUer det, som tidigareanförls i debaiten, de mindre och medelstora företagen med upp tUl 500anställda. Skulle man awakta uiredningens resullat, skulle detinnebära att man fär vänla på att hela utrednings- och remissförfarandetblir klart. Som jag lidigare sade är del angelägel att man fär en ändring Ullstånd. Jag tror inte heller att räntabUiteten på något sättskulle bU sämre för AP-fonden om dessa pengar kunde slussas ul företagsamhet.Del var ju trots allt meningen, när återlänerätten infördes, alt den skulle fäen hygglig räntabiUtet, företagsamheten. Ändrade regler för återlån från allmänna pensionsfonden och del får den bäst när den kommer ul i Hen i (c): i sade attpersonalintensiva företag skulle komma att favoriseras med vårt förslag och attdet inte i aUa lägen skuUe vara klokt. Jag betonade ungefär samma sak, men jaglade också all säsom återlänereglerna är utformade innebär de enstorleksfavorisering därför att de små inte kan utnyttja återlånen, enslorleksfavorisering utan att man fördenskull har några garantier förrationalitel i just dessa slörre företag. På sanima sätt som i vill jag påpekaatt förändringen i äterlånerätlen är, säsom reservationen är skriven, ettmindre problem när man undantar företag med mer än 500 anstäUda från den härförändringen belräffande ackumulering och 75-procentigt uttag. Sedan utgår jag från att hen i ochjag är överens om att vi skaU behåUa livskraftiga småföretag här i landet ocksåi forlsältningen. Det här är ett sätt bland många andra att försöka tUlgodosederas legitima behov av förbättrade kreditmöjligheter. Hen HOVHAMMAR (m); i refererar tiUkapilalmarknadsutredningen. Del var egentUgen hans enda argument, såvitt jaguppfattade det. Men frägan är om vi har råd att offra så många småföretag innandenna utredning kommer till stånd. Vi ser ju hur företag av just dessakategorier mäsle läggas ned, mänga gånger i brist pä kapital. Jag ber att fä ställa frågan: Har vi råd tiU detta och närkommer den mycket omtalade utredningen? Kan i svarapä den frågan? HerrBENGTSSON i (s); i menar att det inteskulle komma att innebära nägra svårigheter för kapitalmarknaden som sådan, omman lUlmölesgick motionärerna och reservanterna. Fråga, , dem somär engagerade ute i kommunerna eUer dem som sysslar med bostadsbyggande och somhar rätt stora svårigheler alt skaffa det kapital som är nödvändigi förinvesteringarna! Det skuUe ulan någon som helsl tvekan komma att innebäraytterligare svårigheter både för kommunerna och för bostadsbyggandet att skaffafram erforderUgt kapiial. Jag vUl fråga reservanterna: Vet ni, som uttalar er såtvärsäkert, vilka konsekvenserna kommer att bli för kapitalmarknaden som sådan,om man skulle tillmötesgå era önskemål? Hur kommer vår lånemarknad som sädanall påverkas? Kommer vi att kunna få den utveckling av vårt näringsliv som viönskar? Jag är inte aUdeles säker på att man, om man lUlmölesgickreservanterna, skulle fä den styrning som man viU ha. Vad sedan gäller frägan om småföretagsamhelen, så viU jagsäga att vi har aUa inlresse av att såväl småföretagen som de medelstoraföretagen och aUaandra förelag fungerar väl. Men jag tror inte alt delta är någonspeciallösning. Vi har all avvakta ulredningen och därigenom fä reda pä vUkakonsekvenserna blir för vårl samhälle och för värl näringsliv i stort. Förstdärefter fär vi ta stäUning. Hen i (fp):