prot · FU0962 · 1971-12-31 00:00:00 — Det fall som jag irodde all ville diskuleramen som del senare visade sig all ville dra upp är ell fall sommol den här bakgrunden konimer all få en slor principiell belydelse. Somunderlag och del visar all radionämnden vill hävda sin auktoritet - harnämnden begärt utskrifter av programmet inklusive på- och avannonse-ring,utskrifter av samtliga puffar som lalade om vilka förekommil iradio och TV saml ylUanden frän på vissa närmare angivnapunkler. Man synes alltså eflerslräva en helhetsbedömning av frågan medbeaktande av det sammanhang i vilket programmet förekommil, del salt pä vilkeldel presenlerals, evenluella ändringar i programmei jämförl med när del sändesförra gängen, osv. en sädan ingående undersökning anser sig alllsäradionämnden tydligen inte kunna ullala sig i frägan. Jag för min del vill nalurliglvis inle göra nägraullalanden innan radionämnden hafl tUlfälle att behandla ärendet. Det går, somherr påpekade, självfallet all efter radionämndens beslul komma igenoch föra en principdeball ulifrän den här ulgångspunklen. Men kan jag förmin del inle göra nägra ylleriigare ullalanden i den konkrela sakfrågan. Dä fick jag alllsä till sisl svar, och jag är lacksam fördel. Jag fick en klar deklaration från statsrådet all han vill verka för allradionämndens auklorilet upprätthålles, om jag fattade honom rätt. Jag hade inte väntal mig något annat, som jag sade , men del ärskönt all se del i protokollei och pä tryck i alla fall. Jag hoppas del gör sinnylla inom förelagel och all del därmed kan förhindra en lendens som jag harlyckl mig förmärka pä nägra häll inom företaget: All bli fälld i radionämnden,det är en fjäder i halten. Jag hoppas också all det gör nyllanär del gäller att slävja en tendens som lar sig uitryck i all under allehandaundanflykter, under allehanda svepskäl och under allehanda tolkningsförsök mereller mindre direkl söka sabotera radionämndsutslag. HenROMANUS (fp): Del är givelvis lovvärl när etl stalsräd harambitionen att ge snabba svar, men om ambilionen inle är slörre än all manavslår från alt svara i sak, är det ju inte så väldigt imponerande. Dä hade delfaktiskt den här gängen varit bättre om hade hörsammat herrWirmarks önskan all få vänla, och i slällei kunnai ge ell svar med nägolinnehåll. All stiger upp här i talarstolen är visserligentrevligt, men det är ännu bällre om han har någol all säga. Sedan mäste jag erkänna att jag hade svärl all följa medherr indignalion över min illuslralion med Aflonbladel. Jag varvisserligen för drygt är sedan anställd pä , men jag finner migändå oförhindrad att ge ell lovord nägon gång, och det var ju deljag gjorde här. Jag sade all del var bra all Aflonbladel inle har förfallitlill samma marknadsföringsmeloder som har gjori i detta fall.Instämmer inte i detla? Det är väl skönt alt man inle pä det säll,som jag lycker all gjori i delta fall, kokellerar med all manäter upprepar nägol som blivit fällt av opinionsnämnden. Det är nalurliglvis - jag instämmer i vad pä den punklen - lacknämligt om vi nu kan ulgä frän allulbildningsminislern verkligen på allvar överväger vad man kan göraför att stärka radionämndens stäUning, som olvivelakligl blivii allvariiglskadad av all har sänl ell fälll program. Det hade varil ännuBällre om hade kunnai säga rejält rakl ut , att fälldaprogram inle skall sändas igen. Ang. beviljandet av tiUstånd tiU utbyggnad av skogsindustrini Överläggningen var härmed slutad. §17 Ang, beviljandet av tillstånd till utbyggnad av skogsindustrui i södraSverige Herr civilministern erhöll ordel för att besvaraherr () framstäUda interpellation, nr 91, och anförde: har frågat mig om jag anser detfrän närings-, social- och lokaliseringspolitiska synpunkter vara befogal attavvakta resulialet av den av mig igängsatla utredningen av förutsältningarnaför lokalisering av skogsindustrier inom vissa sydsvenska vallenomräden innannågra definiliva lillsländ för ut-eller tiUbyggnad av skogsindustrin i södraSverige bevUjas. InlerpeUanlen anlyder möjligheten alt koncessionsnämndenför miljöskydd behandlar vissa ansökningar om skogsindustrien expansion isödra innan det nämnda utredningsarbetet slutförts. Koncessionsnämndensbefogenheler är reglerade i lag. Jag kan givelvis inte ge nägra riktlinjer förhur koncessionsnämnden skall pröva lill nämnden inlämnade ansökningar. Den sakkunnige som utrederförulsällningarna för lokalisering av skogsindustrier bl. a. i södra tillkallades för alt göra en översiktlig och aUsidig bedömning av delokaliseringsproblem som en skogsindustrien expansion inrymmer. Avsikien är attutredningsarbetet skall bli lUl gagn för både förelagen inom branschen ochmyndigheier som har alt bedöma hithörande frågor. Frän regeringens synpunkt ärdel angelägel alt försöka fä fram ell så bra underlag som möjligt för deärenden som i sisla hand kan komma alt föras lUl regeringens prövning. Den sakkunnige, som enligt direktiven skall arbeiaskyndsami, skall bl. a. belysa lokaliseringsfrågorna från råvamsynpunkl. Redanur den aspeklen torde lokaliseringsfrågorna vara belydligl mera svårbedömda änvad anlyder i sin interpellation. Ulredningen skall ocksä belysalokaliseringsmöjligheterna med hänsyn UU Ullgången pä process-vatten ochrecipienter saml andra förhållanden av belydelse för samhällsplaneringen. hänvisar lUl att en annan offenlligutredning -västsvenska skogsinduslriulredningen - ansäg all 2 * protokoU 1971. Ang. beviljandet av tillstånd tiU utbyggnad av skogsindustrini expansionenborde ske på vissa basorter i huvudsak i kusllägen. anser attdenna bedömning fortfarande bör gäUa, InlerpeUanlen bortser emellertid från denutveckling av reningslekniken som ägl rum under de gångna två åren och sominnebär att man redan nu seriöst kan diskutera även inlandslägen. Enligt minmening är den pågående översynen av lokaliseringsfrågorna angelägen motbakgrund av denna utveckling. Inlandslokalisering kan nämligen både frånaUmänna miljösynpunkter och av regionalpolitiska skäl vara att föredra framförlokalisering vid våra kuster. HerrDAHLGREN (c); Jag tackarstatsrådet för svaret pä interpeUationen. Av svaret drar jag den slutsatsen att rävarutUlgångarnasstorlek är av väsentlig betydelse för skogsindustrins utbyggnad ochlokalisering samt all regeringen som sista instans inte kommer att avgöra nägraärenden förrän den av statsrådet tUlsatta utredningen blir klar med sitt arbeieoch regeringen kan göra en sandad bedömning. Det är ett viktigt klarläggandesom statsrådet gör; del bör skapa garantier för att tUlståndsärendena blirallsidigt belysta, innan slutgUtigt tUlstånd bevUjas, Statsrådet säger att koncessionsnämndens befogenheter ärreglerade i lag. Det är jag naturligtvis medveten om, men eftersomjordbruksminister i ett interpeUationssvar den 17 december 1970framhöll "att utredningen kommer att underlätta koncessionsnämndensställningstagande" ansåg jag att frågan var befogad. Koncessionsnämndenborde ju rimligen awakta utredningens förslag, innan den gör ett stäUningstagande, Statsrådet säger vidare i sitt svar att jag bortsett frånden utveckling av reningstekniken som ägt ram under de gångna två åren och sominnebär att man redan nu seriöst kan diskutera även inlandslägen. Ja, jag skaUgärna erkänna att jag inte är sä tekniskt bevandrad när del gäUercellulosaindustrins framsteg beträffande reningsteknik, men jag tUlåter migtrots detla ifrågasätta om inte statsrådet drar nägol långtgående slutsatser avdenna utveckling. som en eventuellt förbättrad reningsteknik skapatshar nämligen kraven på anläggningarnas siorlek och vår ambitionsnivå beträffandevattendragens renhet ökat. Min uppfattning är att dessa faktorer tar borteffekten av den förbättrade processteknik inom cellulosaindustrin somstatsrådet har hänvisat tUl. Jag bygger då min uppfattning på de krav somansvariga myndigheter stäUer pä rening av ceUulosaindustrins utsläpp. Jag vet inle om för att ta ett exempel brukkommer att klara myndigheternas krav. Gör man detta blir det av allt att dömamed mycket knapp marginal, och det finns då anledning att fråga sig: Hur gårdet när exempelvis bruk vUl bygga ut? Av tidningsuppgifter att döma ärdetta inte en hypotetisk fråga. Kan man med nuvarande lagstiftning beaktaframtida av ekonomiska skäl nödvändiggjorda utbyggnader? Den frågan gäUernaturligtvis inte bara brak utan den är i högsta grad genereU, Vi bordeenligt min mening inte medverka tUl att anläggningar som saknarexpansionsutrymme får uppföras. Min uppfattning är alltså attinlandslokalisermg inte är något attraktivt alternativ i dagens läge. 1 svarel berör statsrådet ocksä regionalpolitiska motivför en inlandslokalisering. Jag skulle gärna vUja utvidga den aspekten genomen molfråga: VUka regionalpolitiska konsekvenser kommer en överalbyggnad avskogsindustrin i att få för landet i dess helhet, specieUt förNorrland? Jag lackarän en gång statsrådet för svaret. Hen (); Jag kunde inte låta bli att begära att fädellaga i denna debalt mot bakgrunden av den diskussion som har förevarit härom skogsindustrins placering. har hänvisat tUl att vissa basorteri huvudsak i kustlägena skall vara de lämpliga, och så har statsrådet svarat påhans fräga. Del är en aspekt lUl som är utomordentligt viktig och somhör ihop med denna fräga, nämligen skogsindustrins placering mol bakgrunden avråvamlUlgångarna, Om den nya tekniken ger möjlighet till rening på olika sätt,kommer givetvis den induslri som sysslar med skogsprodukter alt ha störstachansen alt klara sig om den ligger i anslulning lill del område därskogsprodukterna finns. Den som har studerat den reningsteknik, som utvecklatsinte minst i genom verksamhet, vet att där man i går tog ul vattneten gång tar man ut del 4-6 gånger, och kan man räkna med attanvända samma 1020 gånger. Del ärjust mot den bakgranden somskogsindustrin hyser förhoppningen all kunna bygga ul den redan varandeindustrin i inlandet och tUl på köpet förbättra reningssituationen i devattendrag som finns där. beviljandet av tillstånd tiU utbyggnad av skogsindustrini Jag skaU självfallet inte ta upp något enskilt ärende tUldiskussion och behandling, eflersom det inle stämmer överens med den ordningsom vi har att tUlämpa för våra debatter här i . Men i klarhetensintresse kanske det ändå finns skäl att slå fasl, att koncessionsnämnden haratt pröva framslällningar av det här slaget enligt bestämmelserna imiljöskyddslagen. skaU sörja för fullständig utredning avärenden som kommer under dess prövning. Jag ulgår frän att nämnden tillgodogörsig det material ur pågående uiredningar som kan vara av värde för dessbedömning. Den i interpellalionen åberopade utredningen bör, som ett exempel,givetvis kunna bidra med sådant material. Vi har emellertid det vill jag gärna säga ingenlagstiftning som möjliggör etableringskontroll i fräga om skogsindustri på deskäl som har åberopat i sin interpellation, vare sig genom koncessionsnämndeneUer genoin någon annan myndighet. Jag delar dock uppfattningatt starka skäl lalar för alt samhället borde ha elt ökal inflylande överutnyttjandet av våra naturtillgångar i de här sammanhangen för att hindranegativa konsekvenser av den art som han pekar på i interpeUationen, Den utredning som pågår om förulsättningarna förlokalisering av skogsindustrier inom vissa sydsvenska vattenområden och delförberedel- Nr 62 searbete för en fysiskriksplanering som vi lovat att redovisa resultatet av Torsdaeen den kommer all ge oss underlag för alt diskulera åigärder som IS aorU1971 ° samhällsinflylandel i bl, a. desammanhang som har -------------------- -- berört i sin interpellation. vid ingripanden i err (): djurbesättningarför J. taian! Jag vill lacka slalsrådel för della ylleriigareklariäggan- Överläggningen var härmed slulad. § 18 Ang. ersättningen vid ingripanden i djurbesättningarför att hindra epidemier Herr jordbruksminislern BENGTSSONerhöll ordel för all besvara () framslälldainlerpellaiion, nr 70, och anförde: har frågat mig om jag är villigmedverka lill all det skapas mera enhetliga ersältningsgrunder och om möjliglsnabbare ersättning lUl producenterna i samband med ingripanden moldjurbesättningar för att hindra spridning av sjukdomar av epidemisk karaktär. Ersättning av slalsmedel vid olika slag av ingripanden isyfle all hindra spridande av smittsam sjukdom utgär enligl tre kungörelser,för det försia epizooUkungörelsen, för det andra kungörelsen om ersättning avslalsmedel i vissa fall vid ingripanden i hälsovårdens intresse saml för detIredje kungörelsen med närmare föreskrifter om bekämpande avsalmonellain-feklion hos djur. Grunderna för ersättningsreglerna i dessakungörelser har godtagits av . I fräga om ersällning för ingrepp idjurbesätlningar pä grund av salmoneUa kan Kungl. Maj:l efter särskUd prövningbestämma om högre ersällning än vad som anges i salmonella-kungörelsen. HerrFågelsbo har i interpellalionen särskill pekal pä risken för bristandeenhetlighet i handläggningen av ärenden om ersättning för ingripanden idjurbesätlningar jämförl med ersättningar till producenter av varor. BakgrundenUll skUlnaderna är bl. a. de olika möjligheterna för den ersättningsberälligadeall själv förebygga uppkomsten av sjukdomsfallet. Jag har vid genomgång aversätlningsbeslämmelserna inte kunnai finna annal än alt de skillnader somföreligger är sakligt motiverade. Som framhållit är det viktigt all ersältningtill följd av ingripanden för all hindra spridning av sjukdomar ulgär sä snabbi som möjligl. 1 proposilion 1971:62 angående inrällande av slalens livsmedels verk m. m. har föreslagils alt den del av veterinärslyrelsen som handlägger ersältningsärenden skall föras över lanibruksslyrelsen. Tiden för handläggningen av ersällningsärenden kan därigenom minskas, dä remiss till lantbruksstyrelsen inte behövs. Vidare kan nämnas att frägan om delegering frän Kungl. Maj:l av vissa ersällningsärenden bereds inom jordbruksdepariemeniel. Del är möjligt all en 44 sådan delegering kan ylleriigarepåskynda handläggningen av ersällnings- HenFÅGELSBO (c): Jag ber all lUI jordbruksminislern fåframföra etl tack för att jag fält min interpellation besvarad. Den fråga jaghar lagil upp i densamma berör dess bällre inle sä mänga i värl land, men desom drabbas kan komma all drabbas myckel häri. Om en epidemisk sjukdom av lyp salmoneUa angriper endjurbesätl-ning, mäsle givelvis samhäUel ingripa. Men samiidigi mäsle också desom berörs hållas skadeslösa genom del allmännas försorg. Min fräga bygger på elt konkret fall. Smittade djurbrändes för all smitlans spridning skulle hindras, och det är ingenUng all sägaom den saken. För de brända djuren skulle givetvis ersällning ulgä. Men så harinle skell vare sig till köparen eller lUl leverantören allvelerinärsly-relsen givit tUlstånd för veterinären att låla bränna djuren. Dendirekla följden för leverantören blev faktiskt katastrofal. Ingen vågade köpadjur frän en besättning där bränning av djur bevisligen skett pä grund avsalmoneUa. Följden blev att hela djurproduktionen måste upphöra. Här har vi endirekt följdverkan som är myckel slor och som drabbar en producent oförskyllt,eflersom ingen salmonellasmilla fanns. Kan man lolka jordbruksministerns svar så, att även i ettfall som det jag har nämnt skälig ersällning skall ulgå? I sisla delen avsvaret talas om förslag lill vissa ändringar - alt del alllsä skall gå snabbareatt behandla ersättningsfall. Det talas också om delegering. Jag mäste säga attjag hälsar del med slor lUlfredsslällelse om man kan fä en snabbare behandUngav sådana här fall, och en hel del av vad statsrådet framförl isvaret betraktar jag som positivt. Men somsagl: jag hade en delfråga herr slalsrådel. Ang. ersätmingen vid ingripanden i djurbesättningar föratt hindra epidemier Del är väldigi svårt all ge svar i ell enskUlfall, som ju hade lämpal sig bällre för en eventuell överklagning , så all vi kunde ha prövat det. svar kan bara bli principielli ochallmänl. Den sisla frågan i inlerpellaiion har vialltså klarat av. Det är ocksä min uppfattning att man skall vidta åtgärder säatt ulbelalning kan ske snabbi. Men det förhäller sig ju på del sällel alt om man behöveravliva djur enligt epizooUkungörelsen - pä gmnd av mul- och klövsjuka,mjällbrand eller något sådant fär vederbörande full ersältning. När detgäller ersältning i fråga om salmoneUa, så är de reglerna fastställda av ,och all man beträffande salmoneUa inle ulan vidare har samma ersättning somenligt epizooUkungörelsen hör samman med att vederbörande själv på grund avdälig hygien bland sina djur kan vara skuld lill all salmoneUa uppkommil.Därför har man överlåtit åt Kungl. Maj:l all pröva om del skall utgå högreersällning än . Man kan i sädana fall, dä vederbörande inle har nägonskuld till del inlräffade, ge exakl samma ersällning i båda fallen. Om här nu har inlräffal all man fäll bränna upp endjurbesättning och vederbörande inte har fält någon ersällning, sä är jag inlei sländ all ge annal besked än all del ju vore rält lämpligt all den frägankunde prövas. Om vederbörande verkligen av del skälet att man har avlivatdjuren Ang. informationen tiU statspensionärer genombränning inte fält nägon ersättning, då villjag gärna all den frågan prövas,men jag kan här inte ge någol besked. Överläggningen var härmed slulad. Herr statsrådet erhöllordet för att besvara i (fp) framställdainterpeUation, nr 33, lill herr socialminislern, och anförde: i har frågat socialministern följande, 1, Vilka åtgärderhar vidtagil för att förbättrainformationen tUl statspensionärerna om det pensionssystem de omfattas av? 2, Delarslalsrådel den uppfattningen, att informaiionen behöver utökas och görastUlgänglig i enkla formuleringar inle bara för de nya pensionärerna ulan ocksåför de äldre? 3, Vill statsrådeti sä fall medverka all personalpensionsverket får möjlighel att lämna sädaninformaiion bl, a. genom alt verket får ekonomiska resurser för ändamålet? Interpellalionenhar överlämnats lUl mig för besvarande. Statens personalpensionsverks informationsverksamhet harunder de senasie fem åren vidareutvecklats och gjorts mer lältUlgänglig, Nägraord om den verksamhelen men också om den övriga information i pensionsfrågorsom förekommer kan vara pä sin plats. Varje blivande statspensionär fär från pensionsverket etlpensionsbevis med uppgift om pensionsförmånens bruttobelopp, om lönegrad vidden förutsatta avgångstidpunkten och, när pensionen är avkortad, om den del sompensionen utgör av hel pension. I beviset informeras vidare om alt pensionen ären komplelteringspension och om hur den beräknas med hänsyn tillsocialförsäkringsförmåner. När statspensionären blir berältigad lUl allmäntUläggspension och folkpension jämte eventuellt pensionstUlskott fär han frånförsäkringskassan ett skriftligt besked om beloppet av dessa förmåner. Han fårsamiidigi av kassan underrättelse om all komplelteringspensionen ochsocialförsäkringsförmånerna betalas ul av pensionsverket i elt belopp. En gång om ärel fär statspensionären från pensionsverketen specifikation som visar hur stor del av det utbetalade pensionsbeloppel somär allmän tUläggspension och folkpension. Pensionär och även den som forlfarande är i Ijänsl får, om han så önskar, en inom pensionsverket utarbetad skriftlig redogörelseför det statliga pensionssyslemel. Redogörelsen beskriver i förenklad formgäUande regler för hur den statliga pensionen ändrar sig när socialförsäkringsförmånerutgår . Pensionär med räll socialförsäkringsförmåner fär dä ocksäen specifikation som visar hur hans komplelteringspension är beräknad. Den aktiva personalen har bältre möjligheler äntidigare att fä information i pensionsfrågor hos anstäUningsmyndighelen,Pensionsver- ket harnämligen tUlstäUt anstäUningsmyndigheterna en kalalog med anvisningar förhandläggning av pensionsärenden saml anordnat kurser för arbetstagare somhandlägger sädana ärenden. Personalen hos vissa av anstäUningsmyndigheterna ärytterligare lUlgodosedd i informationshänseende. Där tUlämpar man sedan nägonmånad tUlbaka pä försök elt personaladministrativt dalasystem som ökarinformationen om pensionsförhåUandena, De tjänstemalrikelutdrag, som man ämnartUlställa arbetstagarna , kommer att innehålla vissa från pensionssynpunklbetydelsefulla uppgifler som t, ex, om lidpunkt för erhåUande av pensionsskyddoch om ledigheter av betydelse för tjänsteårsberäkningen. De StatsanstäUdas huvudorganisationer bidrar verksamt tUlatt informera i pensionsfrågor. Informationen sprids främsl genom handböckeroch artiklar i facktidskrifter. Dessutom förekommer kursverksamhet. Av vad jag nu har sagt framgår, hoppas jag, att det läggsned ett förriänslfulll arbete på att informera om vad som gäUer enligt statenspensionsbestämmelser. Trots detta tycks det finnas många pensionärer som vetalltför litet om det statliga pensionssystemet. En del har fält denuppfattningen alt de berövas de höjningar av folkpensionen som tUlkommer övrigafolkpensionärer. Också i vissa andra avseenden har det visat sig svårt allklargöra innebörden av gällande regler för beräkning av den statligakomplettermgspensionen med hänsyn tUl socialförsäkringsförmåner. Enligt min mening är det därför motiverat med en ökadinformation äl pensionärerna. Det primära målet bör vara alt så enkelt ochlättförslåeligt som möjligt belysa hur del statliga pensionssystemetkompletterar den aUmänna försäkringen och hur den slatUga pensionenkonstraerats för det ändamålet. Även i övrigt bör informaUonen gällapensionsfakta av särskilt intresse för dem som redan gäll i pension. Jag är beredd att medverka lUl att man utarbetar en såuppbyggd pensionsfolder och delar ut den UU alla statspensionärer. Jag vUl i detta sammanhang erinra om att ,man förnärvarande undersöker i vad mån de statliga pensionsbestämmelserna kanförenklas. En arbetsgrupp tUlsatt av och de slalsanställdashuvudorganisationer utför den undersökningen. När översynen av bestämmelsernagett mera påtagliga resultat kommer jag att överväga del dä föreliggandebehovet av ökad information. Ang. informationen tiU statspensionärer HenJONSSON i (fp): Jag ber att fä tacka statsrådet fördel utförliga svaret pä min inlerpeUaiion. Med tUlfredsslällelse kan jag ocksånoiera del positiva sätt på vilket statsrådet bedömt frågorna i det svar somlämnats. Som jag nämnt i min interpeUation möter man ofla vidpersonliga samlal och i brev eller man ser del i insändare i tidningarna - enkriiik av del pensionssystem som gäller för statspensionärer och som tUl vissdel kan gälla också för kommunall anslällda. Den fråga som oftast kommertillbaka gäller samordningen mellan tjänstepension och folkpension. Del är intebehövligt att här rekapitulera delta, och det är inle heller lätt. den 15 aprU 1971 Ang. informationen tiU statspensionärer eflersombeslämmelserna för många ter sig invecklade och svårbegripliga. När t, ex, enstatspensionär, som pensionerats , uppnår , sker dennasamordning mellan tjänstepension och folkpension och eventueUt andrapensionsförmåner. Det är då pensionären upptäcker att den samlade pensioneninle som mänga tror avsevärt höjs, utan en reducering av tjänstepensionenkommer alt ske genom samordningsförfarandet. För många är detta svårförståeligt, särskilt för sådanasom inle sall sig in i gällande beslämmelser eller fåll någon information omdem. Läl mig belysa det genom att citera något litet ur en insändare i entidning: "Folkpensionen- vart log den vägen? Det klagas myckel över alt pensionerade stals- ochkommunalanställda och deras efterlevande pä ell orätlmäligt säll har fränkänlssin folkpension. Det finns slarka skäl för alt instämma i della,Konfiskalionen sker pä del saltet all folkpensionen - lill huvudsaklig del dras av frän den tjänstepension som, heler del, den kommunal- eUerstatsanställde tjänat in genom en lägre kalkylerad lön för ijänslen under enavsevärd lidsperiod, ofta 40 tjänsteår. Tjänstepensionen är sålunda en med Uänsl intjänadlöneförmån som uppskjutils för utbetalning i form av pension vid inträdel iriänslpens-ioneringsålder.