prot · FU09147 · 1971-12-31 00:00:00 — Nog ärdet väl underUgt att nu plötsUgt har nästan definitivt förlorataktuahtet såsom en möjlighet att lösa problemet med ' aweckhng. Det gäUer, herr talman, inte bara buUerstörningarna påBromma. Det gäUer också en aUmän osäkerhet bland befolkningen för vad som kanhända om t. ex. ett plan skuUe förolyckas genom störtning. Det är jutätbebyggelse här. Skulle vi möjligen kunna få veta något om hur det är medkatastrofberedskapen på ? Gång på gång är frågor om den saken aktuellaute i det område det här gäller. Man har svårt att svara, eftersom man inte ärtUlräckhgt informerad. Det vore värdefuUt om kommunikationsministern kunde geett lugnande besked på den punkten. Det gäUer naturUgtvis slutUgen också nedsmutsningen medavgaser, vilket var inne på. Den som har hört offren för bullerstörningarna på Brommaberätta om sina påfrestningar under i en del faU t. o. m. flera decennier kaninte göra något annat än att söka främja en så snabb utveckUng till bättreförhållanden som möjhgt och såsom slutet av en sådan utveckhng en önskvärdaweckhng av . Det är därför jag har stäUt mina frågor. Får jag ytterligare tUlägga en sak. Hur är det egentUgenmed allmänflygets eventueUa hänvisning till mUitära fält som ochTuUinge? Saken har berörts här men utan att vi fått något besked. Det här är jui allra högsta grad en stathg angelägenhet. Allmänflyget dominerar flygverksamhetenpå av flygrörelserna på består av allmänflyg, somför övrigt trafikerar fältet tiU relativt låga avgifter. De lätta planenbetalar, trots dominansen, en avsevärt mindre del av de totala avgifterna änvad trafikflyget gör. Det skulle därför vara av intresse att ta upp också hela.den frågan. Avgiftsbeläggningen får vi väl dock behandla . Detvore emellertid en klar ur miljösynpunkt, om de lätta flygplanensbasering kunde flyttas från till något annat flygfält. Jag skulle vilja veta, hur det är med remissenav den just aktueUa ansökan om trafik på med F-28. Det vore välskäl att remittera detta ärende även tUl hälsovårdsnämnderna i Stockholmskommuns randkommuner, t. ex. . Senast i förrgår fick jag enpåringning från en person i som klagade högljutt överbullerstörningarna från . Dessa kommuner bör alltså också få enmöjUghet att ge uttryck för sin mening och beskriva sina erfarenheter. Om det nya jetplanet är tolerabelt eUer inte är en viktigfråga som måste noga prövas, men det är dock en sekundär fråga jämfört medåtgärderna för att på Utet verkUgen lösa Om avveckling av flygtrafiken på , m. m. Om avveckling av flygtrafiken på , m.m. flygplatsproblem.Det är nu inte längre godtagbart löst, och ett alternativ tiU måstedärför komma till planering och förverkhgan-de. Närmast till handsUgger ett utbyggt , med täta, snabba och bekväma förbindelser medStockholm. Ett totalt nej till detta alternativ har inte ens kommunikationsministernuttalat. Detta är också en regeringens sak, eftersom Brommaflygfält drivs av staten och eftersom en lokalflygplats för är enriksangelägenhet. HerrNILSSON i (s); önskar i sin interpeUation fåtill stånd en avveckUng av flygtrafiken på . Jag brukar inte yttra mig i interpellationsdebatter, ochjag ber om ursäkt för att jag gör det i kväU, men jag finner denna fråga varaför oss så viktig, att jag önskar framföra några synpunkter och på dethvligaste protestera mot det förslag som framförts här. Det har nämnts att landshövdingarna i vissa län skullevara mer eUer mindre ' köpta' av Linjeflyg för att uttrycka ett visst önskemål.Jag vill på det bestämdaste frita i varje faU vår landshövding, och jag troratt jag kan göra detsamma beträffande de övriga landshövdingarna. Jag vet attlänsstyrelsen haft denna fråga uppe i planeringsrådet och att det finns enbestämd opinion mot att skaU försvinna som trafikflygplats. Jag kan förstå att innebär vissa problemmiljömässigt, och sett från synpunkt kan man begripa att Brommaflygplats skapar vissa problem. Men är det Linjeflyg eller trafikflyget som harskapat de problemen? Det är väl utbyggnaden av som har skapatdetta, såvitt jag kan förstå. har hyrt ut flygplatsen nästanända fram , och det är staden som så att säga bär ansvaret föratt problemen har uppkommit. StäUer man krav på att staten skall bygga ut Arlandaoch lägga ned . Om hknande situationer inträffar ute i landetkan ju respektive orter ställa de kraven hur hårt de vill och slåss så länge deorkar för dem, men då kommer man inte att bry sig om problemen, utan säger baraåt de orterna; Var så goda och klara upp de problemen själva! Vad gör för att klara denna sak? Jo, manbara ropar på att staten skaU bygga ut . Man har inte ens en alternativplats att erbjuda, såvitt jag kan förstå av kommunikationsministerns anförande.Man säger bara att skall byggas ut och att det är staten som skaU göradetta. Problemet är inte så enkelt som man viU göra det, därföratt som nämnts är en servicestation som berör hela landet. Den argumenteringman tagit upp har varit i svagaste och mest förhastade laget. När man börjartala om hörselskydd för elefanter, tror jag man kommit en bra bit vid sidan omde verkliga förhåUandena. Inrikesflyget har självfallet stor betydelse för landetsoUka regioner. Jag skaU peka på förhållandena för min hemstad ochsydöstra . Där har vi en restid från till ,samt från och in tiU . Skall jag åka tåg tardet 6 å , och det innebär följakthgen en utomordenthgt stor tidsvinstatt kunna använda flyget. Det betyder oerhört mycket från regionalpohtisksynpunkt att kunna göra det. viU nonchalera terminaltiden tUlArlanda och säger att den är . Såvitt jag vet visar tidtabeUen 65minuter åtminstone tog det när jag åkte ut härförleden. innebär således en betydande tidsvinst, det är ingettvivel om den saken, och för övrigt är som här förut sagts använt isådan omfattning att det är omöjhgt att använda det även förinrikesflyget. Då måste man göra en jämförelse. Man beräknar att Linjeflyg förår 1971 skall kunna betjäna nära en miljon passagerare. Vad betyder det mot kanske stör ett tusental människor ute i ? Detta väger i så faU lätt.Det har här nämnts att det inte är Linjeflygs trafik som är problemet utankanske mer det aUmänna flyg som finns på . En stor del av detta allmännaflyg har en bullernivå som i vissa faU kanske Ugger högre än de planåstadkommer som Linjeflyg använder. Dessutom är det aUmänna flygets omfångbetydUgt större, bl. I interpellationen anges att jetflyget skuUe buUra mer.Här har anförts att detta är ett felaktigt resonemang. Genom att ändra dejetmotorer man har haft har man lyckats få fram en mera tystgåendemotor, och en sådan finns på den F-28 som här har nämnts. Bullermattanär visserligen något bredare på mitten men i gengäld betydUgt mindre. Desiffror som här nämnts tidigare kan jag bara verifiera. Det är nödvändigt att vi får tiU stånd en modernisering avinrikesflyget. Vi kan inte behålla de gamla kolvmotorer som vi tidigare haftutan man måste inse nödvändigheten av en sådan förnyelse. Då skaU mannaturhgtvis sträva efter att försöka få fram motorer, som är mera tystgående.Kanske går det att sänka nivån lägre än den som uppnåtts med F-28. HerrLindkvist angav störningsnivån för tUl . Varför angriper man i bara inrikesflyget påBromma? Det föreföU mig som om hade goda kontakter medhälsovårdsnämnden i , och jag vet att man där har gjort ingåendeundersökningar av bihsmen. Varför angriper man inte det buller den förorsakar?Jag vet att ljudnivån på , och , dvs.några av genomfartslederna i , ligger betydhgt högre än det tal somherr nämnde tidigare. Jag tror att man får se den här frågan ur en mer allmänsynvinkel. Ett väl utvecklat inrikes- och folkflyg är ett aUmänt krav från helalandet, och utgör en viktig länk för oss ute i den s. k.landsorten tUl huvudstaden. Ett ensidigt beaktande av olägenheterna i är att seaUtför snävt på det här problemet. För min del vill jag säga ifrån att Brommaflygplats är en riksangelägenhet som inte får bedömas enbart från Stockholmssynpunkt. Vill vara rikets huvudstad med den omfattande service somnu finns här uppe och med kontakter ut tUl landsorten, får man finna sig i deproblem som störningarna från utgör. Jag anser också att omutbyggnaden av vägnätet i och kring kan vara en riksangelägenhet somkostar staten stora Om avveckling av flygtrafiken på , m. m. Om avveckling av flygtraflken pä , m. m. summorUksom utbyggnaden av tunnelbanor som kostar staten 20 miljonerkronor , då bör man i tänka sig för htet innan man kräver attBromma flygplats skaU bort och därmed försämra förbindelserna för landet iövrigt. Inte bara jag, herr talman, utan jag tror i stort settmänniskorna i hela sydöstra anser att skaU vara kvarför det inrikes trafikflyget. Man skaU kunna medge nya flygplanstyper,exempelvis F-28, som har föreslagits och som bullrar mindre än de plansom används. Frågan om man skall ta bort allmänflyget från fårvara en Stockholmsangelägenhet att försöka klara ut. Ett borttagande kan kanskevara motiverat från den synpunkten att det inrikes trafikflyget kommer att ökaytterhgare framöver. HertGUSTAVSSON i (s): Det här är en mycket intressant fråga.Framför allt skaU den inte bara ses från synpunkt utan det är ocksåangeläget att se den från de 700 000 resenärers synpunkt som flyger påBromma. Jag har begärt ordet av den anledningen att jag var en avdem som i fem landshövdingars prominenta säUskap uppvaktade statsrådet någon vecka sedan i detta ärende. Inrikesflyget har fått en allt störrebetydelse för den ekonomiska och industriella utveckUngen i vårt land. När detgäller lokahseringen av industrier får tUlgången till en god flygförbindelsemed huvudstaden en avgörande betydelse i många sammanhang. Det är närmast tidsfaktornsom har fått ökad betydelse både i fråga om personbefordran och frakter. Tid ärsom bekant pengar. Tack vare flyget går det snabbt att få personhg kontaktmed näringshv och förvaltningar. kan det vara av mycket storfördel för en industri eller ett företag ute i landsorten att snabbt få kontaktmed huvudstaden. Det kan t. ex. gälla att snabbt fä tag pä en reservdel tiU enmaskin som har havererat så att man kan vidta nödvändiga reparationer ochdärmed få maskinen att fungera sä fort som möjhgt. Jag har själv arbetat isådant sammanhang. Det är bara att konstatera att flyget har fått en alltstörre betydelse för vårt samhäUe och dess näringshv. Det förhåUandet att vårtland är långsträckt gör att vi på ett särskUt sätt blir beroende av ett välutvecklat inrikesflyg. Inrikesflyget har också varit, och är, i starkutveckUng, och det bär självt sina kostnader. Förutsättningen för en fortsattutveckUng i rätt riktning är givetvis att inrikesflyget också ges möjUgheteratt tUlgodogöra sig det snabba tekniska framåtskridandet, som kan möjhggö-rafler flygförbindelser och också medverka till facilare priser. Det är därför enriksangelägenhet. Den hittUls goda utveckhngen av flygförbindelsema meUanohka delar av landet och har kanske möjliggjorts av att man haftfördelen att ha en så centralt belägen flygplats som flygfält är. Manhar sluppit långa och tidsödande marktransporter. Man har kunnat slutföra ettuppdrag och vara hemma i hemorten på en och . Den tidsvinsten har mycketstor betydelse. Men den tekniska utveckhngen står inte stiUa, Av denanledningen har Linjeflyg tagit initiativ för att trafikmässigt följa med denutveckhngen. Därför kom förbudet att landa med jetflyg på som htet smolki mjölken. har emeUertid Linjeflyg sökt med ljus och lykta efter ett plansom kunde vara lämpUgt och som våUade mindre olägenheter än DC-9:orna gjorde,och man har lyckats finna ett plan som anses lämphgt. Linjeflygs luftflotta består tih största delen avMetropoUtanplan, vUkas genomsnittsålder nu är , och man är givetvis frånföretagets sida angelägen om att börja utbyta dem och förnya sin luftflotta.Det är tydhgt och klart att man nödgas göra det. Man kan inte hålla på ochflyga med de gamla planen hur länge som helst även om de är funktionsdughga. Beträffande det plan som man nu spårat upp, och som manhar möjligheter att under få låna och provflyga påBromma - om nu tillstånd därtUl ges -, har man fått uppgifter om att det harbetydUgt lägre decibeltal än ;an hade, och även lägre decibeltal än denuvarande Metropohtanplanen har. Jag kan därför inte förstå att det skulle våUabekymmer för dem som bor i området om man får ett plan som har ett lägredecibeltal och följaktligen stör mindre. I stäUet tycker jag att man skuUevara tacksam för att Linjeflyg gör ansträngningar att minska bullret. Jag visarpä TV-skärmen en bild jag tror att också visade en, men jag troratt min bUd är Utet större och fyUigare - där man kan se att just bullermattannär det gäller det nya planet är betydUgt kortare än för de nuvarandeplanen. Detta beror på att man kan stiga tUl högre höjd snabbare, och därförbUr givetvis landnings- och startbanorna kortare än för de nuvarande planen.Som kommunikationsministern sade bhr också ett betydhgt mindre antalmänniskor berörda av det buUer som detta plan åstadkommer än av buUret frånMetropoUtanplanet. EnUgt gjorda beräkningar skuUe det här planet endast beröraca 500 personer mot ca 1 100 personer när det gäller MetropoUtanplanet; det ärsåledes en avsevärd förbättring. Jag har fått dessa siffror och givetvis kanjag inte själv gå i god för dem, men det finns aU anledning att förmoda att de Uggerså nära sanningen som det är möjligt. Med anledning av kraven från StockholmshåU att Brommaflygfält skaU läggas ner frågar man sig vilket annat alternativ som kanerbjudas i StäUet. Det borde väl ändå Ugga i intresse att haett centralt beläget flygfält. Det är ju inte enbart en fördel för dem som borute i landet utan det måste väl även betraktas som en fördel för stockholmarnasjälva att ha ett centralt beläget flygfält. Också stockholmarna utnyttjar välibland denna möjlighet. Jag har vidare fuU förståelse för att det uppstår problemför dem som bor omkring flygplatsen. Men så länge man inte har något annatalternativ att erbjuda får man väl dras med det. Det är väl bara att tacksamtnotera att man inom Linjeflyg vUl lägga ner arbete och kostnader på att försökaförbättra förhåUandena, eftersom man väl nu ändå nödgas ha kvar detta flygfältinnan man får något annat alternativ. som det tar innan man fårnågot annat alternativ kan Linjeflyg inte fortsätta att använda sin luftflottautan man måste där se om sitt hus och hksom andra företag förnya sitt bestånd.Därför tycker Om avveckling av flygtrafiken på , m. m. 5* protokoll 1971. Om avveckling av flygtrafiken på , m. m. jag attdet är rätt och rimUgt att man går med på det krav som har framstäUts frånLinjeflyg, dvs. att företaget under får lov attprovflyga det nya plan som nämnts. Vidare undrar jag om det inte är så att bebyggelsen kringflygfältet har tillkommit sedan detta anlades. 1 så faU är det ju ett problemsom myndigheterna i skulle ha beaktat vid planeringen av bebyggelsen.Jag viU emeUertid inte själv gå i god för uppgiften, som jag har fått frånannat håll. Ni är väl också här i angelägna om att de 700000 resenärer som det i dagens läge rör sig om snabbt och bekvämt kan kommatill , och ni utnyttjar väl också själva flyget . i säger nu att det skuUe finnas ettannat alternativ, nämUgen . Den frågan får emellertid ses på någon sikt.Men vad skaU ske innan det alternativet är realiserat? Man kan inte flyga medde gamla planen, som används, hur länge som helst. Man kan inte vänta på attdet skaU bU klart med , eftersom det kan dröja , och innan dessmåste det ske en modernisering och förnyelse av Linjeflygs luftflotta. Det ärett angeläget krav också från de 700 000 resenärer som Linjeflyg befordrar. Jag vill till slut hemställa till kommunikationsministernatt han när han går att avgöra denna fråga också skall beakta synpunkter frånalla dessa 700 000 resenärer i vårt land. HerrWIKLUND i (fp) kort genmäle; Jag vill bara säga tUl iÄngelholm att bebyggelsen kring flygfält fanns redan vid dettasanläggning. Det är inte alls så att den skuUe ha kommit tiU efter det attflygverksamheten påbörjades där. Det finns visserhgen områden som tillkommitsenare, men vid t. ex. fanns det redan tidigare en storbebyggelse. uppgift får man följaktligen i varje faU nyanserahögst betydhgt. Anledningen tiU att jag begärde ordet, herr talman, varemeUertid att jag ville betona att det finns ett alternativ, ochdet medgav också i - egentligen tiU min förvåning nämUgen , Det är bara det att man inte med tiUräckUg kraft tycks gå inför en planering för denna möjUghet. I varje fall har vi inte fått några beskedom att det pågår någon planering för att verkhgen tillse att något praktiskt kangöras av detta alternativ. Det talas visserhgen om att detta medArlanda-alternativet skulle ta och att utrikesflyget på numerainnebär en mycket stark belastning. Något närmare besked om de praktiskamöjhgheterna att förlägga inrikesflyget till har vi emeUertid som sagtinte fått. Vid tidigare diskussioner har det däremot stått klart att denmöjhgheten skulle finnas. Det är bara fråga om tiden här. För övrigt tycker jag att debatten mera borde röra sig omBromma flygfält och kanske inte så mycket om jetplanet . Det äralltså frågan om flygplatsen som i varje faU jag anser vara det centrala i denhär diskussionen. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle; Det var inte jag som kom med alternativetArlanda. Jag åberopade att i hade framfört detalternativet, och jag sade att det måste ske någonting innan det projektet kanrealiseras. Man kan inte stå stilla i utveckUngen så . Vad sedan gäUer bebyggelsen så sade jag att jag inte kanstå för en uppgift som jag fått i andra hand. Men hur har stadkunnat skriva kontrakt , när bebyggelsen har funnits där?Det är märkUgt att så kunnat ske. Om avveckling av flygtrafiken pä , m. m. i (fp) kort genmäle: Avtalet om Brommamellan staten och dåvarande träffades 1947, och förhållandenavar ju helt annorlunda . HerrGUSTAFSSON i Stenkyrka (c); Jag representerar ett område av landet somkan sägas vara mera beroende av flyget än någon annan del. har ju denförbindelsen att hta tUl i avsaknad av landsvägar och järnvägar. Blandgotlänningarna finns därför helt naturhgt ett stort intresse för flygetsutveckhng. I debatten har det framförts så många argument/ör Brommaflygplats att fler är obehövhga. Det är i och för sig ganska självklart att detmåste finnas tUlgång tiU en välbelägen flygplats i huvudstaden, så att inteflygresenärerna förlorar den tid de tjänat på flyget, när de sedan kommer nerpå marken. Synpunkter på miljöproblemen har anförts av i , och det är klart att man får ha förståelse fördem. Sådana problem finns emellertid inte bara här i . Även Visbybornaframför klagomål över flygbuUer, men man får ju finna.sig i vissa olägenheter,om man skall dra fördelarna av den moderna tid som vi lever i. Här har meddelats i flera anföranden att det nyajetflygplanet , som Linjeflyg nu avser att sätta in på vissainrikesUnjer, bullrar mindre än de flygplan av märket som användsför närvarande. Jag är ingen expert. Jag vill bara för min del uttala denförhoppningen att experterna i det här fallet har rätt. Jag vill också tUl kommunikationsministern uttalagotlänningarnas förhoppning att Linjeflyg kommer att erhålla det begärdatillståndet att pröva den nya plantypen i inrikestrafiken och att planettillåts trafikera . Det är av stor betydelse för oss på och förandra landsortsbor, Enhgt vad som meddelats här står svårhgen något alternativtiU att finna, i varje fall , Återigen är tiden långt framskriden, och jaglovar absolut att fatta mig mycket kort. Jag tycker att man får höra en hel del i , mendet mesta fick vi nog av , då han argumenterade förnedläggande av Om avveckling av flygtrafiken på , m. m. Jag kan inte alls inse vad minkfarmerna i och kan hamed bullerproblemet på att göra, mycket annat att förglömma i hansframställning. Det var för att tala med finansministerns vokabulär han sitterjust nu framför mig kryddat med mycket adiafora. Det har också sagts en hel del som på rent tekniska grunderär ett starkt försvar för att man skall följa med i samhällsutveckUngen, attalla de delar av landet som är beroende av goda, täta och bekväma förbindelsermed huvudstaden och vice versa skall bU tillgodosedda. Jag hoppas verkligen attden grundton av positiv inställning som kommunikationsministern gav uttryckför i sitt interpeUationssvar skall få till resultat att vi i aUa fall, när vinu har som flygplats under åtminstone ett tiotal år framåt och inte harnågot annat alternativ, får verkstäUa prov med detta hoUändskapassagerarjetplan som det är fråga om. Först dä kan vi verkUgen sakUgt bedömafrågan, och jag hoppas att proven skall utfaUa tiU fuU belåtenhet. Jag skall lämna frågan om de tekniska försöken medjetplanet och gå över till en sak som flera talare dragit upp och som jagfinner djupt oroande, nämligen instäUningen tUl allmänflyget. De resonemang somhar förts har gått ut på att detta individueUa flyg skaU förflyttas från Brommadärför att a. det stör trafikavveckhngen det bUr för besvärligt förBromma med det UvUgt frekventerade allmänflyget -, b. det har en bullernivå som i och för sig är mycket merstörande än den tunga trafikens, c. antalet av allmänflygets rörelser på bara ringa del betecknas som nyttotrafik, det skulle alltså vara till ren nöjestrafik, d. aUmänflyget är gynnat på många sätt, bl. a. genom attdess landningsavgifter är för låga. Allt detta är fel, herr statsråd. Allmänflyget har isjälva verket i allt större utsträckning kommit att bh, om jag får skämta,luftens hackkyck-Ung. AUmänflyget är hkväl på något sätt motsvarigheten tiUbUismen . Vi vet inte hur den tekniska utveckhngen kommer att gå pådet området, men mycket talar för att vi får ett folkflyg, tidigareju mindre man lägger hinder i vägen för den sortens flygplanrörelser. tvingar man undan allmänflyget med dess pUoter, somhar en lägre utbildning än yrkespiloterna, från de säkra luftleder som finns,från de ur navigeringssynpunkt säkra höjder som yrkesflyget opererar på. Jagtycker att jag, även om timmen är sen, har rätt att slå ett slag för attallmänflyget bUr bättre och sakhgare behandlat än vad som synes bh faUet.Jag tycker att det på något sätt bör vara en viktig del av beslutsunderlagetför framtida användning. Det är lätt att överdriva betydelsen av mängdenflygplansrörelser som aUmänflyget gör. Det sker ofta. sedanstängde , som är den största nordiska flyghamnen, sina banor förallmänflygning under vissa tider under hänvisning tiU atttrafikutveckUngen blev omöjUg att klara. Sanningen är i själva verket attKastrups flygplats. om denskuUe inrangeras i storleksordning bland flygplatserna i förentastater, skulle Ugga ungefär på etthundrasextionde plats. Så kan man aUtså, herrstatsrådet , överdriva om man inte vill ha obehaget. Jag tycker inte att vi utan vidare skaU kasta bortaUmänflyget, när vi nu talar om Linjeflyg på . har av mitt anförandeuppfattat, att jag nämnt något om minkfarmerna i och . Men hanhar inte lyssnat på mitt resonemang, när jag pratade om människorna ute iVästerort, om deras rättmätiga behov av boendemiljö, utav områdesmUjö, utavarbetsplatsmiljö. Kan det möjligen bero på att inte har någotintresse för de frågorna i det här sammanhanget? Eller skaU de som bor iStockholm för nöjet att bo i ha sämre miljö än vad människorna har iHelsingborg? Är inte kraven, rättigheterna i samhället , oavsett var manhar sin bostad eUer sin arbetsplats? När inledde sitt anförande gav han mig enkänsla av att han hade upphöjt sig till ett slags biträdandekommunikationsminister. Han uppfattade också den ordinariekommunikationsministerns svar som positivt för att få behålla . Och,säger hert SeUgren, man får inte bara ta hänsyn tUl den lokala opinionen utanockså till flygpassagerarna. TUl det vill jag säga som jag sade i ett avsnitt av mittinlägg att vi kan ta hänsyn tUl de miljömässiga kraven, om vi kommer överens omatt flytta flyget från , förslagsvis till . Men herrarna vill inteåka från till . Det är för långt. Vi jagar minuterna här.Affärsmän och riksdagsmän är betydande personer i samhäUet.