prot · FU0984 · 1971-12-31 00:00:00 — Den skiUnad på som vårt förslag iförsta hand innebär är ändå inte så liten med de marginaleffekter som finns.Jag kan peka på att ett årUgt belopp på vid normalalivslängder betyder anskaffningskostnaden för 200 a 250 stycken stridsvagn S eller 12-15 moderna ubåtar eller 25 flygplan av typen . Det ärinte så Utet och betydelselöst i försvarseffekt. Beträffande de 85,6 miljonerna är det, som jag sade förut,inte godtagbart av ekonomiska eller planeringstekniska skäl att dra in dem. Mendet värsta är ändå inte detta, utan det är att underförbrukningen påavlöningsanslagen hänger samman med de jätteproblem som försvaret har attbrottas med de stora vakanserna i befälskadrarna. Inte ett ord sade herrGustavsson om detta. Har regeringspartiet inte funderat över vad det medför iminskad försvarseffekt? Försvarskostnadsramarna är ju utmätta efter önskemåletom en viss försvarseffekt. Man har alltså utgått från att det skall varamöjligt att nå den, och får man inte kompensation för minskad personaltUlgångkan man rimligen inte heller uppnå försvarseffekten. HerrOSKARSON (m) kort genmäle: påstår i att demedel som hemvärnet har fått tiU övningar är fuUt tiUräckliga för att genomförautbUdningen och utbetala de som hemvärnsmännen är berättigade tillefter sin obligatoriska utbildning. Han hänvisar därvid tUl attrikshemvärnschefen skulle ha sagt detta. Jag vet naturligtvis ingenting om vUkasamtal som har haft med rikshemvärnschefen. Vad jag hänvisadetiU i mitt anförande var en, vågar jag påstå, dagsfärsk rapport från hemvärnetdär en verklig ökning av utbildningsaktiviteten och rekryteringen avhemvärnsmän redovisas. FörhåUandet är faktiskt det att medelsbristen på mångaområden är mycket påtaglig. Det har också vitsordats att det är nödvändigt medförstärkningar, om man skall kunna genomföra utbildningen med den rekryteringoch den intensifiering som man har satt i gång i enlighet med förra åretsriksdagsbeslut. Och, , de yrkanden som vi harframfört motionsledes och i reservationerna överensstämmer praktiskt taget heltoch hållet med vad som förutsattes av VK 66, och den kommitténsutredningsresultat är ju inte helt oskyldig till. Jag förstårinte hur man kan ändra uppfattning så där snabbt. SlutUgen säger att ingen vågar tropå en sådan tillströmning av hemvärnsmän att det skulle bU brist på medel. Menförhållandet är faktiskt att tillströmningen är sådan att det är brist påmedel. Jag blev slutligen något förvånad när sadeatt om det UtrikespoUtiska läget skuUe bU sådant att det behövs mera medel, ärhan säker på att sådana medel skall stäUas tiU förfogande. Det tvivlar inte jag på heller,men jag tycker att det är en egendomUg politik att vänta tills det brinner iknutarna. Det är inte en sådan försvarspolitik vi skall föra. () kort genmäle: i liknade mig viden läkare som ständigt talar om en sjukdom för att vinna gehör för dethjälpmedel han vUl sätta In mot sjukdomen. har jag inte haft tillfälle attalltför delta i försvarsdebatten i kammaren, men jag hoppas attdet ursäktas om jag ändå finner anledning att bemöta det påståendet något. Jag tror att det är angeläget att man upprepar hur verklighetenser ut även från andra utgångspunkter än de som är vanliga i en försvarsdebatt.Som jag ser det måste en läkares uppgift vara att också finna orsaken tUlsjukdomen. Orsaken måste man söka och analysera för att finna botemedel motsjukdomen. Orsaken till den sjukdom vi talar om är självfalletden våldssituation som världen befinner sig i och obalansen i säkerhetspolitiken,mellan å ena sidan fredssträvandena och å andra sidan de traditionellaförsvarsansträngningar och upprustningar som vi satsar så mycket på. Jag harpåpekat i motionen och i tidigare inlägg att en väsentligt större del avpengarna borde gå tiU freds- och konfliktforskning och tiU säkerhetspolitiskforskning, för att just finna orsakerna till att vi befinner oss i det läge somvi gör i världen . Att därefter finna vägarna att bota sjukdomen tyckerjag är nästa steg, och i försöket att bota sjukdomen har aUtså även andra äntraditionellt miUtära metoder förts fram. Det är några av de metoderna som vi imotionen 699 har pekat på och menat att man bör undersöka om de är framkomliga.Man bör alltså forska rätt väsentligt om de icke-miUtära kampformerna ochskaffa sig ordentlig kunskap om dem innan man kan dra några slutsatser om dem. Tyvärr har jag ännu inte hunnit läsa 'undersökning; den är inte publicerad. Jag kan alltså självfallet inte diskuteradess innehåll och inte heller dess slutsatser, eftersom det förutsätter att manvet varpå slutsatserna grundas. Jag tror att det material som kommer attpubliceras innehåller väldigt mycket av intresse, och det hälsar jag ochsäkerligen också mina medmotionärer med stor tillfredsställelse. Jag villändock understryka vad jag slutade mitt förra anförande med, nämligen attoavsett om ' undersökning kommer att bli intressant eller ej ochoavsett vad han kommer att dra för slutsatser, kan det inte betyda att detsista ordet är sagt om civilmotstånd eller andra icke-militära kampformer. Detär alltså angeläget att vi medvetet satsar på dessa olika forskningsuppgifter.Som jag tidigare sade kommer vi att satsa rätt många miljoner på FOA:s arbete. Beträffande de knappa 400 000 somfredskonfliktforskningsgruppen i har framställt önskemål om, utgår jagfrån att den kommer att få dessa medel för att bedriva den forskning som ochdet är vi tydUgen ense om är nödvändig. Ramberäkningar m. m. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Jag skall inte fortsättaden här läkardebatten med jag är rädd för att kammarens ledamötersnart skulle säga att Ramberäkningar m. m. vi noginte duger tUl annat än på sin höjd homeopater. Det låg ingen som helst negativvärdering i min korta replik förut tiU och absolut ingen kritik ifråga om att hennes inlägg i princip är rätt välrepeterat. Jag finner baraIhärdigheten beundransvärd och framför alltså ingen kritik. TUl vill jag säga att det naturligtvis intear så att vad jag säger om rikshemvärnschefens yttrande är grundat på någotprivatsamtal. Det är inte personen jag tänker på, det är institutionen, och jagstöder mig på det material som utskottet har inhämtat. Enligt detta är detfaktiskt så att utbildningspremierna skulle kunna rymma det största bekymret.Jag är naturligtvis mycket glad om det är som säger och detbetvivlar jag inte att anslutningen till hemvärnet kraftigt har ökat. Vi harju också i utskottsskrivningen anvisat vägen att man genom befintligareservationsmedel skall klara de påfrestningar som en sådan glädjandeutveckling skulle kunna få för hemvärnets ekonomi. gjorde mig faktiskt en tjänst genom attpåminna om en sak som jag glömde i mitt anförande. Det är ju helt riktigt attom man skaU tala om en urholkning anförde beloppet 300 miljoner,men enligt de uppgifter jag har tUl mitt förfogande skulle urholkningen påmaterielsidan röra sig om 100 miljoner så beror den på kostnader som VK 66har medfört, alltså kostnader för den mänskliga faktorn i försvaret och förvärnpUktssociala reformer. Det tycker jag ligger i linje med den strävan som juherr Virgin efterlyste, en strävan tUl ökad omsorg om just den mänskUga faktorninom försvaret. Det var inte så att jag kritiserade för attmoderaterna har närmat sig övriga poUtiska meningsriktningar i försvarsfrågan.Litet anmärkningsvärt men glädjande anmärkningsvärt kanske jag finner detmot bakgrund av de solnedgångsbetraktelser över försvaret och försvarsviljansom jag har hört från tidigare. Men jag gläds naturligtvis förvarje syndare som sig omvänder och bättrar. Herrtredje vice talmannen (): Jag blev tyvärr avbruten av stopplampan nyssoch fick inte utveckla riktigt vad jag tänkte säga, och jag skaU nu fortsättamed det först. Jag vUle ha sagt att försvarskostnadsramarna naturligtvisär avmätta efter ett önskemål om en viss försvarseffekt. Man har också utgåttifrån att man skaU kunna balansera effekten mellan insatser på personalsidanoch insatser på materielsidan. När nu personalsidan rymmer så stora vakanseroch är så bekymmersam som faktiskt är förhållandet, skuUe man alltså normalt hafått kompensera detta med att få lägga mera pengar på materielsidan. Det harregeringen inte medgivit, den har indragit besparingarna på personalsidan. Jag tror visserligen inte att full kompensation förbristerna i personal hade kunnat ske, även om pengarna hade överförts tiUmaterielsidan, men det hade åtminstone blivit bättre. Och vad jag viU fråga ärom man inte alls intresserar sig för problematiken om att upprätthåUa denförsvarseffekt som man hade bestämt sig för. När jag talade om urholkningen menade jag naturligtvis iförsta hand den urholkning som har skett jämfört med den tidigare fördaförsvarspoUtiken, Den siffra på meUan 200 och sommyndigheterna har angivit jag viU inte garantera siffrans exakta storlek avser endast hur mycket verkligheten har blivit sämre än det i och för sigutomordentligt dåliga försvarsbeslut. Det är aUtså den siffra somvisar underskottet bara i detta beslut. Det är klart att kostaderna för försvaret måste stiga. Detgäller all verksamhet - statlig eller privat som viU bibehåUa ungefär sammaeffekt, att kostnaderna stiger i ett modernt samhäUe. Skillnaden är bara denatt försvarets kostnader i allmänhet ökat långsammare än vad kostnaderna Iövrigt har gjort, även om man tar med inte bara statUga kostnader utankostnader över huvud taget. Det är ganska märkUgt att konstatera attanslagsnivån för försvaret för det budgetår som vi nu behandlar är lägre änanslagsnivån 1966/67 i fast penningvärde och att den varitväsentligt mycket lägre. Ramberäkningar m. m. Hen ENSKOG (fp): Som framgår av utskottets betänkande är tUldetta fogade några reservationer, samtliga gjorda av de moderata ledamöterna iutskottet. Det kan kanske se egendomligt ut att aUa övriga kunnat enas omförsvarshuvudtiteln, som ju omfattar ett belopp på - ja, tarvi med yrkandena på tUläggsstat blir det t. o. m. efterlyste i sitt anförande anledningen tUlatt vi i inte yrkat på högre anslag tiU försvaret. Jag kan heltkort svara att huvudanledningen till att vi inte har velat göra någramarginella ändringar i försvarshuvudtiteln något annat skulle det inte kunnabli tal om i nuvarande statsfinansiella läge är att försvarsutredningen sedannågon tid arbetar med planeringen av det framtida försvaret. Vi har därför avståttfrån att framföra några ändringsförslag. Inom utskottet har vi dock varit med om vissa justeringarbeträffande hemvärnets anslag. Det kommer att medföra, som iEskilstuna sade, bl. a. ökad anskaffning av regnkappor, varigenom alla hemvärnsmänkan utrustas med sådana i stäUet för enligtdepartementschefens förslag. Utskottet förutsätter också att det förbättradeutbUdningssystemet skall införas enligt statsmakternas beslut. Om detta skuUekräva ytterligare medelstilldelning, som inte är att hänföra till prisstegring,förutsätter utskottet att Kungl. Maj:t i första hand medger reservationsmedelsförbrukningunder anslaget. Med hänvisning tiU vad jag här helt kort haranfört yrkar jag bifaU tiU försvarsutskottets hemstäUan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 1 av herrar i Gäddvik och Virgin, och Markförvärv för övningsfält m. m. förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herr tredjevice talmannen begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifallerförsvarsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 9 punkten 1 mom. 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr tredje vice talmannen begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 275Nej - 36 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 689, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 9 punkten 1 mom. 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 689. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Markförvärvför övningsfält m, m. 1propositionen 1971:110 (punkt ni:5, s. 35-57) hade Kungl. föreslagitriksdagen att dels medge att Remmene skjutfält och skjutfält fickutvidgas i enlighet med vad som angetts i statsrådsprotokoUet, dels tillMarkförvärv för övningsfält m. m. för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av . I dennapunkt hade behandlats motionen 1971:1237 av m. fl, vari hemställtsatt riksdags-skulle avslå förslaget om markförvärv för utökning av Remmeneskjutfä samt beslutade att förlägga övningsområdet för i propositionen angivn;förband till Edsmärn, motionen1971:1273 av i och , motionen 1971:1274 av och , varihemstäUts att skulle avslå av Kungl, ställt förslag att utvidgaRemmene skjutfält. 1. med avslag åmotionerna 1971:1237 och 1971:1274 medgav att Remmene skjutfält fick utvidgas ienlighet med Kungl. 2. medgav attRinkaby skjutfält fick utvidgas i enlighet med Kungl. 3. skuUe avslåmotionen 1971:1273, 4. tillMarkförvärv för övningsfält m.m. för /72 anvisade ettinvesteringsanslag av . i (fp): I proposition nr 110, under punktenMarkförvärv för övningsfält m. m., har man pekat på att i första hand 115 1Borås men även I 16 i och I 17 i UddevaUa saknar skjutfält avgodtagbar omfattning och att den stridsmässiga utbildningen med skarp ammunitionvarken under gmndutbUdning eller vid krigsförbandsövningar fyUt militära kravpå dessa övningsmoment. De två alternativ som ansetts möjliga för att åstadkommalämpUga övningsfält är dels en utvidgning av nuvarande Remmene skjutfält vidHerrljunga, dels en förläggning av skjutfältet till Edsmären från nuvarande fält. Representanter för aUa riksdagspartier har yrkat på attriksdagen måtte avslå förslaget om förvärv av mark för utökning avRemmenefältet, och i en flerpartimotion av ledamöter från de fyra störstapartierna har pekats på den lösning som från såväl civil som militär synpunktskulle vara lämpligast, dvs. Vi menar att den mycketstarkt uttalade meningen från kommuner, naturvårdare och de människor somberörs av utbyggnaden i har så vägande skäl för sig att denpresenterade alternativlösningen borde ha kommit i fråga. Den synpunkt som anförts av representanter för kommuneroch markägare är att det av planerna tydligt framgår att en framtida utvidgningav skjutfältet planeras. Då kan det inte anses framsynt att starta ett projekt,som efter utbyggnaden kommer att ha utrymmesbekymmer medhänsyn tUl närheten av tätbebyggelse. En normal utveckling i liksomi närliggande samhällen hindras. Sociala olägenheter uppstår inte endast fördem som bor i områdets Markförvärv för övnings-"'tt m. m. Markförvärv för övningsfält m. m. Vi menar i likhet med de lokala företrädarna att ettbifall till Kungl. Maj ts förslag kommer att följas av ytterligare krav påmarkförvärv för en fortsatt utbyggnad av Remmenefältet. Departementschefensäger visserUgen att miUtären får godta de inskränkningar i fältetsanvändbarhet, som föranleds av den förordade begränsningen av utvidgningen. avfärdar de farhågorna med att referera tUl departementschefen, som"inte räknar med att något beslut under ÖverskådUg tid skaU fattas omytterUgare utvidgning av fältet genom tvångsförvärv". Med detta låter sigutskottet nöja och ger sitt förord för den föreslagna utbyggnaden. När detgäller fältets framtida omfattning ger utskottet inget besked. Förslagetinnebär utöver den preciserade ökningen med en fortsatt utbyggnad medelst frivUliga markförvärv. Maj:t ges uppdraget attbesluta om tUlsättandet av en särskild delegation för att genomföra s.k.frivUliga markförvärv med tiU sitt förfogande, en summa somöverstiger den kostnad som beräknats för nödvändiga flyttningar inom den redanägda kronparken i Edsmären. Utskottet menar att även efter en utbyggnad i enlighet medförslaget får tätorten anses ligga på betryggande avstånd frånövningsområdet. Men den begränsning av tvångsförvärven som sker anger ingenyttersta gräns för det utvidgade området, eftersom utskottet föreslårriksdagen att ge Kungl. Maj:t grönt ljus för departementschefens Intentioneri propositionen, där han säger: "jag anser i Ukhet med fastighetsnämndenatt staten bör förvärva mark även utanför det nu aktuella utvidgningsområdetnär sådan mark frivUligt bjuds ut tiU salu. Härigenom kan övningsförhållandena ytterligare förbättras Denna "förbättring" påsikt är vad vi motionärer befarar och vad människorna i de berörda områdenafruktar. 1 detta läge då ett tUlräckligt tilltaget övningsområde inte ärgodtagbart från civil samhällssynpunkt och då ett för de kringboendeacceptabelt område skuUe bli aUtför Utet för de mUitära anspråken finns detbara möjligheten att välja den väg som anvisas i motionen 1237, där viförordrar det alternativ som skuUe tillgodose mUitära krav och tahänsyn till de civUa samhällssynpunkterna, hänsyn som inte går att förbise idetta sammanhang. Jag ber med detta att få yrka bifaU tiU motionen 1237. I detta anförande instämde herrar i Ulfsbyn (c),(), och (), fröken (), fröken i (s)samt (). (vpk): Jag vUl ta upp en motion som handlar om sammasak som i talade om, nämligen Remmene skjutfält. Vihar också väckt en motion i detta ärende, nr 1274. Det förefaller mig konstigtatt inte läst den. 1 den motionen yrkas avslag på proposUionen 110vad det gäller just utvidgningen av detta skjutfält. Också vipåvisar i vår motion att aUtför starka skäl talar emot att man går med pådenna utvidgning. Olycksriskerna är stora. Granater har slagit ned endast från Asklanda kvarn och endast från stambanan.Var och en kan förestäUa sig att skjutning med grövre pjäser med störreräckvidd på detta skjutfält skulle kunna få skrämmande konsekvenser. Det är riktigt att den nu föreslagna utbyggnaden är mindreän den som arméchefen begärt. Detta torde kunna förklaras av den starka lokalaopinionen mot det ursprungliga förslaget. Uppvaktningar har gjorts ochprotestuttalanden har antagits. Ortsbefolkningen fruktar, med rätta, att om dennu aktuella utbyggnaden bifalles föreligger risk för att förnyadeframstäUningar kommer att göras och att en ytterligare utbyggnad kan bli ettfaktum. Jag vUl erinra om att redan nu tvingas cirka 25 personer flytta frånsina gårdar. säger, när det avstyrker vår motionliksom den motion talat för, att departementschefen emellertidinte räknar med refererar uttalandet riktigt - att något beslutunder överskådlig tid skall fattas om ytterligare utvidgning av fältet genomtvångsförvärv. Däremot skaU de militära myndigheterna som det har påpekats,köpa upp så mycket de kan av gårdar som säljs frivUligt. Men, herr talman, detstår också något annat i propositionen som utskottet inte velat återge ibetänkandet, nämligen att om staten köper allt man kan vid frivilligaförsäljningar, så skulle övningsförhållandena ytterligare förbättras.Vidare säger departementschefen, att det naturligtvis är en klar fördel förmarkägarna att veta att staten är beredd att köpa om de vUl sälja frivilligt. Ja, herr talman, det torde väl bli rätt svårt att få någonannan köpare tiU en gård som ligger i omedelbar närhet tiU ett skjutfältbeträffande vUket det finns risk att det skall utvidgas. Jag vUl med detta yrka bifall till vår motion i desshelhet den har nummer 1274 och dessutom tiU punkten 1 i den motion som herrJonsson i har varit med om att väcka och som har nummer 1237, eftersomdenna punkt sammanfaller med vårt yrkande om avslag på förslaget om markförvärvför ytterligare utökning av Remmene skjutfält. Markförvärv för övningsfält m. m. FruNILSSON i (c): I försvarsutskottets betänkande nr 9, som vinu behandlar, tas i punkten 18 upp utvidgning av ett annat skjutfält, nämligenRinkaby skjutfält i län. Anledningen till att förslaget har framlagts är att P 6 iKristianstad är i starkt behov av mark för sina övningar. Jag instämmer i attregementet för att kunna genomföra sina övningar måste ha ökat utrymme. När det gäller detta förslag har tre olika alternativvarit föremål för utredning. Man har genom det förslag som har framlagts,som jag ser det, inte kommit fram tUl någon fullgod lösning för P 6, Men regementethamnar i aUa fall i en bättre situation . Vid sådana här utvidgningar av miUtära övningsfältuppträder alltid en konfliktsituation mellan de enskUda som berörs ochsamhällsintresset. Det i propositionen framlagda förslaget berör reellt minst antal Markförvärv för övningsfält m. m. människor.Men man kan ändå konstatera att det antal fastigheter som berörs, däriblandflera jordbruksfastigheter, kommer att få en stark begränsning i sin verksamhetefter den föreslagna utvidgningen. Enheterna kommer alltså inteatt vara så lönsamma som tidigare på grund av det vikande underlaget förverksamheten. I hög grad gäller detta också det grusföretag som har sinverksamhet förlagd inom området. Vidare kommer flera bostadsfastigheter i näraanslutning tiU det framtida övningsfältet sannolikt att bli utsatta för svårastörningar. I det läge som man nu har kommit fram till gäller det, somjag ser det, att ersätta de berörda generöst i ekonomiskt avseende. Det är justmed tanke på detta som min medmotionär och jag i motionen 1273 har hävdat attde ekonomiska beräkningarna enligt propositionen inte stämmer överens med deverkliga förhållandena. Vi hade gärna sett att den delegation som skalltUlsättas för att ta hand om de aktueUa markförvärven inför sitt arbete meddetta hade fått nya ekonomiska beräkningar att utgå ifrån. Utskottet sägeremellertid i sin skrivning att avsikten just är att nya ekonomiska beräkningarskall göras inför förhandlingarna med markägarna och förutsätter att etttiUfredsställande underlag för värdering skall föreligga, när markförvärvenskaU genomföras. Jag konstaterar med tiUfredsstäUelse denna deklaration frånutskottet och vUl med skärpa understryka vikten av att detta förfarande kommertill stånd. Jag har inget annat yrkande än om bifall tUlutskottets hemställan. Idetta anförande instämde (). HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Vi har häi hört talesmän för tre olikamotioner som har tagit upp frågan om skjutfält. Tvä har talat om Remmeneskjutfält, den tredje har talat om skjutfält. Jag tycker att det föreligger en viss överensstämmelsemellan i och i i sättet attargumentera: båda erkänner att de viU ha skjutfält, fastän viU haskjutfältet beläget på ett annat stäUe, medan har uppehållit formerna för värdering av marken. yrkar avslag på förslaget omutökning av Remmenefältet. Jag skulle gärna inför kammaren vilja lämna en redogörelseför hur utskottet har behandlat dessa frågor och motionerna. Jag tar då förstupp frågan om utvidgning av Remmenefältet. Det omfattar , mest skog och mossmark. 1 det här föreliggande förslaget föreslås en utökning av fältetmed ca i anslutning tiU övningsfältet. Ett annat övervägt förslaghar varit att anordna ett nytt skjutfält på ca , tUl största delen beläget inom en kronopark, Edsmären, som ligger en milnordost om . Vi har i utskottet när det gäUer dessa skjutfältsfrågoreftersträvat att erhåUa en allsidig information. Vi har t. ex, haft uppvaktningav kommunalmän och markägare från , vi har fått föredragningar iärendet av försvarsdepartementet och försvarsstaben och vi har haft möjlighet att ta del av försvarets fastighetsnämndshandlingar i ärendet. Vi är medvetna om att även den här föreslagna, iförhållande tiU militära önskemål begränsade utvidgningen av Remmenefältetmedför vissa olägenheter för de berörda kommunerna och för dem som bor inomeller i anslutning tiU utvidgningsområdet.