prot · FU0952 · 1971-12-31 00:00:00 — Detla studiebesök avsatte olvivelakligl spår vidulskottsbehandlingen. Resultatet i utskottet - som då var, som jag nämnde,statsutskottets femle avdelning - blev att utskottet föreslog en höjning av detav departementschefen begärda anslagel med i runt tal . I pengarinnebar detla att själva anslagel räknades upp med förtreårsperioden. Dessulom höjde man anslagel lill exporlkonsulenten från enberäknad halvtidstjänst tUl en heltidstjänst, vilket innebar en uppräkning avanslagel av med . Totalt föreslog aUtsäutskottet i fuU enighel en höjning av anslagel utöver departementschefens förslag med . Jag hade vid det lillfället en känsla av att man varallmänl belåten med resultatet. Del gällde dä även . All man , innan försia försöksärel är avslutat och innanman har sett nägra resultat av försöksverksamheten, kommer med en begäran omall fördubbla anslaget, kan väl knappast anses vara sakligt riktigt. Vi fär välavvakta försöksperiodens utgång och sedan pä basis av vunna erfarenheter prövafrågan på nytt. Jag vill hävda att oavsell vilkel stäUningstagande vi göri dag är vi klarl positivt inställda till denna branschs framlid ochförutsättningar. Med del anförda, herr talman, och med understrykande avden positiva skrivning som utskollet har i frågan ber jag all fä meddela altjag kommer att stödja utskottets hemställan vid voleringen. Exportfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin Hen HOVHAMMAR (m): Det ar intressant att konstatera all de sominte vill siödja reservationen trots allt är posiliva lill frägan. Jag barabeklagar alt de inte sträcker sig längre än till alt uttala sådana synpunkler. Till vännen skulle jag vilja säga att han noggör del litel lätt för sig när han lägger skulden för del nuvarande lägel påalt vi inte fick fram en utredning tUlräckligt forl. Del kan måhända bero påatt det har gätt många dagar sedan själv var aktiv inomglashanleringen. Men problemen ligger inte till på del sätlel; de är belydliglsvårare. Jag har pekat på dem: den hårdnande konkurrensen utifrån, värt högakostnadsläge och mycket annat som gör att vi har en svår situation , meninle svårare än alt vi gemensamt skall kunna klara ut den. säger all inle löser allaproblem för denna industri. Jag håller med om detta. Det löser inle allaproblem, men det skulle verksamt bidra till att vi måhända kunde öka värglasexport och därmed göra det möjUgt att bereda en hel del människor, som har hotet om arbetslöshet svävande över sig, etl bra jobb. Del är vad dethela handlar om, och jag tror att även della relativt lilla belopp kan göraeffekt. I delta anförande instämde (). i Glömminge (c): Jag instämmer med hen i så måttoall jag inte heller anser att ell näringspolitiskt stöd till glasinduslrin ärell socialt slöd. Överläggningenvar härmed slulad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottels hemställan,dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGlömminge begärl votering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som viU att kammaren bifaUer näringsutskotlels hemställan i betänkandetnr 3 punkten 9 moin. 1 och 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades Ivekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomrösiningsapparal verkslälldes. Denna omröslning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, nedlade herr lalmannen i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel,varefter på herr talmannens anmodan i Ulfsbyn (c) ur urnan upptogden ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit utskotlels hemställan. Ulskollels hemsiällan bifölls. Kammaren biföll vad ulskoltet i dessa punkler hemstäUt. Maj;l hade (punkten C 7, s. 36 f.) föreslagitriksdagen att lill Konsumentvaraforskning och konsumentupplysning /72 anvisa elt reservationsanslag av . 1 detlasammanhang hade behandlats delsmoUonen 1971:80 av m. fl., vari, såvitt nu var i fråga, hemslälllsall i skrivelse lill Kungl. Maj;t skulle anhålla all kungl. Maj:lefter erforderlig ulredning framlade förslag 1. om lagstadgadvaru- och tjänsledeklarationsplikt i vissa fall, 2. om utvidgningav hemkonsulentverksamheten enligl i motionen anförda synpunkler, 3. om inrättandeav lokala konsumenlkommiltéer med förankring och allsidigsammansättning, UU lag angåendesamhällelig auktorisation av vissa garantiförpliktel-ser enligl i molionenangivna rikllinjer, 5. om beslämmelser för prisangivelser enligt i moUonen angivna riklUnjer, 6. om förstärktaresurser lill allmänna reklamaiionsnämnden samt om åtgärder att siärka nämndensslällning, 7. om inrältandeav regionala reklamalionsnämnder, 8. omförenklade förfaranderegler vid okompUcerade tvistemål, Maj:l skulle uppdra åt berörda myndigheier altla initiativ tUl en inlernalionell dokumentationscentral för vamfakta, all i motionen anförda synpunkler beaktades vid inrättandeav ett konsumentverk saml om utgivandet av en konsumentkatalog med i motionenangiven ulformning, dels motionen 1971:512 av m. fl., varihemslällls alt hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om utredning ochförslag syftande inrältande av regionala avdelningar av ,liksom denna beslående av ordförande med domarkompetens och med förelrädareför såväl leverantörs- som konsumentintressena, dels motionen 1971:1085 av m. fl., varihemställts att i skrivelse UU Kungl. Maj;t skulle begära en plan fören successiv utbyggnad av konsumenlkommittéerna, varvid kommunernasdelaktighet i kommittéerna och deras verksamhet beaktades, samt att en prövningskedde av kommittéernas behov av ökade resurser för del utåtriktade,konsumenlupplysande arbelet, dels motionen 1971:1094 av m. fl., varihemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:l skulle anhäUa att statenskonsumentråd förstärktes med fyra representanter för konsumenlerna, attstatens konsumenträd ålades alt framlägga förslag om sin framtida verksamhetoch uppgifl, samt att de lokala konsumenlkommittéerna utsågs poUtiskt. Konsumentvam-forskning och kon-sumen tupplysning 1. alt lill Konsumentvaruforskning ochkonsumentupplys ning för /72 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå motionerna 1971:80 och 1971:1094, båda såvitt avsåg lokalakonsumentkommittéer, samt molionen 1971:1085, 3. alt riksdagenskulle avslå motionen 1971:80, sävitl den avsåg inrättande av regionalareklamationsnämnder, saml molionen 1971:512, 4. att riksdagenskulle avslä motionen 1971:1094, sävitt den avsåg statens konsumenträd, 5. alt i övrigt, sävitt härvar i fråga, skulle avslä moUonen 1971:80 angående konsumentpolitiken. 3. såvitt gällde lokala konsumentkommittéer av herrarRegnéll (m), (), () och (), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall lUl motionerna 1971:80 och1971:1094, båda såvitt de avsäg lokala konsumenlkommiltéer, samt i anledning avmotionen 1971:1085 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanternaanfört om inrättande av lokala konsumenlkommiltéer, 4. såvitt gällde regionala reklamationsnämnder av herrarRegnéU (m), (), () och i (fp), som anseit att utskottetunder 3 bort hemställa, all med bifall till motionen 1971:80 i ifrågavarandedel och molionen 1971:512 som sin mening gav Kungl. Maj;t UU känna vadreservanlerna anförl om och om regionalareklamalionsnämnder, 5. såvitt i övrigt gäUde motionen 1971:80 angåendekonsumentpolitiken av herrar () och i (fp), som anseitalt utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall i övrigt UU motionen 1971 :80,sävitt här var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj.t till känna vadreservanterna i anslulning till motionen anfört angående konsumentpoUtiken. HerrMÖLLER i (fp); Den parlimotion som vi i lagtfram i konsumentfrågorna spänner över etl brett stycke verklighet. Del är eltstorl paraply lill konsumenternas skydd som vi där spänner upp. Trehörnstenar vUar våra förslag pä: För det första en bättre upplysning. Det betyder ettkonsumentverk i stället för den nuvarande uppsplittringen pä många organ, därkonsumenterna inte vet vart de skaU vända sig. Del betyder också enkonsumentkalalog till aUa hushåll alltså en broschyr om var man kan få faktasom konsument, var man kan få råd, hur man läser t. ex. en VDN-deklaration osv. Den andra hörnstenen är ett bältre juridiskt skydd. Del behövsenklare förfaranden vid okompUcerade tvistemål, sä att konsumenter kan fä sinrätt ulan att riskera orimliga rättegångskostnader. Det behövs bl. a. också enlagstadgad varu- och tjänstedeklarationsplikt för vissa viktiga områden. För det tredje behövs det en bättre organisation. Lokalakonsument-kommittéer och regionala reklamationsnämnder är här viktiga punkter.En annan är utvidgad hemkonsulentverksamhet, äter en annan är en förstärkningav den ställning. Här bör ocksänämnas. Elt sådanl verk - som skulle omfatta slatens institut förkonsumentfrågor, statens konsumenträd och varu-deklaralionsnämnden - skulle blien centralpunkt för konsumentarbetel i landet. Del skulle ulöver förbättradupplysning betyda en bättre organisation som med större kraft kunde verka lillkonsumenternas fördel och som själv kunde ta initiativ till lagstiftning ochandra åtgärder. Dessa är hörnslenar i en riktigare konsumenlpolilik;bättre upplysning, bättre juridiskt skydd för konsumenten, bättre konsumentorganisation.Det är beklagligt att utskotlsmajorilelen säger nej. Del är beklagligt därför att förslagen sakligt är välmotiverade. Men del är särskUl beklagligi eflersom vi ocksä vel alt det är i desvagaste grupperna i samhället som man har svårast alt fungera effektivt somkonsument. Glesbygdsbefolkningen har etl mindre och mer svärlill-gängligtvarusortiment än den övriga befolkningen. De gamla har särskilda servicebehovoch krav på specieUa produkler, de handikappade likaså. Invandrarna som ännuinte behärskar svenska är en annan eftersatt grupp, som i konsumenlhänseendebefinner sig i ett motlul. Den upplysning och del stöd som getts har i praktiken meslkommii storstadsbefolkningen och redan konsumenlmedvelna personer till del. Delär delvis nalurligl all del blir så - tUI en början, men när man märker delmäste speciella insatser göras för all häva den ensidigheten. I linje med värpolitiska tradition att siödja eflersalla grupper av olika slag är vi frånsociaUiberall håll angelägna att driva på för att förverkliga enkonsumenlpolilik som bältre än nu när ut landets alla grupper. Utskollsmajorilelen säger lill aUt della att frågornabehandlas eller kan beräknas bli behandlade av konsumentutredningen. Vi är intenöjda med det förhällandet. Utredningens egen tidsplan, och därtill en rimligremisslid, gör att efler utredningens näsla belänkande kan propositionföreligga först till vårriksdagen 1972. Det belyder att man färvänta medikraftträdande till 1 juU 1972 eller eventuellt ännu längre pä vissa punkter. Vad vj vUl är att man genom en deklaration från riksdagengör en viljeyttring på väsentliga områden av konsumentpolitiken och begärförslag från Kungl. Att dessa förslag ibland kan behöva framläggas ietapper är klarl; en finpulsning kan ske . Men vi vill göra de ändringaroch förorda de riktUnjer som är uppenbart lämpliga och tUl konsumenternasgagn. Är delta inle alt föregripa en ulredning, kan det sägas -som det också sades av socialdemokrater i utskottet. Jo, i viss män är del sä.Och del ville de inle vara med om. Men är det inte det socialdemokratin då ochdå gör själv, när det passar den? En reklamutredning silier. Ändå kastar regeringenfram ett förslag om annonsskatt, diskriminerande mellan de olika tidnings- ochUdskriftstyperna. När det gäUer att lägga skall pä pressen, då kan manföregripa en utredning hur snabbi som helsl. Men när det gäller att siödjakonsumenter med effektiv information, bältre juridisk slällning och enslagkraftigare organisation tUl hjälp, dä säger man nej. Man sägeralllsä nej lill våra förslag, som i korthet gäller följande: Statligkonsumentverksamhet, koncentrerad lUl ett konsumentverk. Lagstadgadvuru- och Ijänsledeklaralionsplikt på ur konsumenl-synpunkl väsenlliga områden. En ulvidgadhemkonsulenlverksanihel pä del säll som vi föreslagit. Lokalakonsumenlkommiltéer av nämndkaraktär och med allsidig sammansällning. Auktorisalionav vissu garanliförpliklelser och vissa bestämmelser om prisangivelser. En förslärkloch förbällrad reklamationsnämnd. Införande avregionala reklamationsnämnder. Förenkladeregler för okomplicerade Ivislemål. Initiativ frånsvenski håll till förmän för en internationell dokumentationscentral förvamfakta. Enkonsumentkalalog med informaiion lill alla hushåll i landet. Detta är de viktiga förslag och synpunkter vi för fram. Del principieUa argumentet all en utredning sitterhåller inle, som jag visade. I själva verkel vändersocialdemokralerna Konsumentvam-forskning och kon-sumen tupplysning Konsumentvam-forskning och kon-sumen tupplysning Anses en sak oviktig ja, då hindrar en utredning. Är den viktig- då är en utredning ingel hinder. Del hela visar bara att konsumentpolitikentydligen upplevs som mindre viklig än t. ex. en annonsskaltepälaga. Jag beralt fä yrka bifall tUl reservationerna 3, 4 och 5. I della anförande under vilketherr förste vice talmannen överlog ledningen av kammarens förhandlingar instämde herrar i och (båda fp). FruSUNDBERG (m): Under punklen 14 i näringsutskotlelsbetänkande nr 3 har behandlats motionen 1094, vilken tar upp frågan om delokala konsumenlkommittéerna. TUl beiänkandel finns fogad en reservalion ivilken yrkas bifaU lill denna motions krav pä alt de lokala konsumenlkommittéernaskall utses på samma sätt som andra kommunala nämnder och styrelser. Att delokala konsumentkommittéerna har en funktion att fylla har visats inte minsl genomökningen av del antal ärenden som behandlats av de försöksvis inrättadekommittéer som arbetat ell par år. För den enskUde konsumenten är del betydelsefullt attkunna vända sig till nägon inle alllför avlägsen person eller instans och fähjälp med olika problem. Det kan gäUa avtalsvillkor, reklamationer ellerIveksamhet vid inköp av kapitalvaror. Vi anser det vara viktigt att dessakommittéer fär den auktorisation som en fasl förankring i den kommunalaverksamhelen innebär. Pä det sättet kan ocksä garanii skapas för attrepresentationen i kommittéerna blir allsidig. Det aUt starkare kravet på ett ökat konsumentinflytande ivad gäller den kommunala verksamhelen innebär ocksä ökade uppgifler för dessakommittéer. Inflylandel gäller såväl planfrågor inom kommunen som uppbyggnadenav olika servicefunktioner. Det kan t. ex. gälla buliks-elablering, skol- ochdaghemsbyggen eller ulformningen av fritidsområden. Uppgifler kommer med allsäkerhei inte att saknas. Beklagligt är del dock all konstatera all reservanterna isin motivering i reservaiionen 3 gjort ett förhastat uttalande, de säger omkonsumentkommittéerna: "Såsom lokala kontaktorgan för ell centraltkonsumentverk kan de spela en viktig roll både genom att förmedla lokalaerfarenheter och synpunkter til! och genom att bidra tiU eneffektiv spridning av upplysningsmaterial från ." Vi har inget cenlralt konsumentverk i vårl land, och frånmoderata samlingspartiets sida har vi definitivt inle uttryckt nägon önskan allinrätta ett sådant. Det är därför anmärkningsvärt att reservanterna här utanvidare förutsätter all konsumentkommittéernas uppgifter skall knytas lill någotsom ännu inle finns annal än omnämnl i en lägesrapport utgiven av den sittandekonsumentutredningen. Risk finns i stället att just bildandel av ett statligtkonsumentverk kan komma all undergräva konsumenternas möjligheler att självapåverka utvecklingen. Talet om en aktiv konsumentupplysning har blivit allt svagare,och del mä förlålas mig om jag misslänker all man låtit den läten tystna förall bällre kunna motivera att etl statligt verk skall träda in och fattaavgörande beslut såväl om våra behov som om vilka varor som skall producerasför all tillfredsställa desamma. När jag nu yrkar bifall lill reservaiionen 3vid punklen 14 vill jag beklaga all reservanterna i sin skrivningkommit all spekulera i framlida poliliska siällningslaganden. Jag vill därtill,herr lalman, yrka bifall lill reservationen 4 vid punkten 14 med demotiveringar som framförts i reservaiionen. Hen (): Den tävlan i inlresse för konsumentfrågor somhär visals upp är ganska opåkallad. Jag tror all vi alla är myckel inlresseradeav dessa frågor, och inte minst statsmakterna. Det visar de pågåendeutredningarna. Jag kan peka pä konsumenlulredningen, de sakkunniga rörandelagsliflningen om köp av lös egendom och generalklausulutredningen. Allt deltavisar att dessa frågor är föremål för uppmärksamhel. De flesla av de frågor som las upp i reservalionerna härbehandlas emellerlid jusl av konsumenlulredningen, och det är för utskottet ochsäkerligen även för molionärer och reservanler bekant att denna utredningvänlas komma med förslag . Del mesta av del som yrkas här ärsådant som läckt frän utredningen. Man vet vad den kommer att föreslå och dämotionerar man om dessa populära ting. i säger attsocialdemokralerna handlar som de vill ibland är utredningar bra all ha,ibland är de inle sä bra alt ha. Lål mig säga att jag inle tror attsocialdemokraterna handlar på det sätt som gör, dä han i sinamotioner endasl lar lUl uppslag sädana saker som han lyckals luska ut att enutredning kommer att föreslå . Etl sådant sätt att handla finnerutskottet ganska litet värt, och därför yrkar jag bifall till utskotlels förslag.Mä hitta bällre motionsuppslag än att begära att vi skall låsa ossför sådanl som en ulredning kommer all föreslå i vär. HerrMÖLLER i (fp); MoUonen 80 är ju en parlimotion och inte minegen -den är aUlsä t. o. m. ännu bättre, . Jag fick ingel motargument mol del förhållandet, attfaslän socialdemokralerna ibland myckel snabbi bryter en utrednings arbeiesäsom i fräga om annonsskallen vill de inte göra del i fräga om konsumentpolitiken- del är viktigt alt slå fasl den saken. kommer att framlägga ett betänkande -det blir inte uiredningens sisla - Iroligen . Men en hel del frågor lasinte upp i denna ulredning. Jag har låtit upplysningsljänsl konlrollerahur det ligger till därvidlag. EnUgl del besked som jag har fält lar man inleställning lill vissa punkler. Vi kan se på detta i samband med utskottsmajoritelensutlåtande. Där missköter majoriteten sig. Den skriver: "Vid sin prövningav de slalliga konsumenlorganens uppgifler och organisation behandlarkonsument-utredningen givetvis även reklamaiionsnämnden. därför------ ",och så avstyrker man molionen om regionala reklama tionsnämnder. Men, herr lalman, upplysningstjänsl slär fasl i ell yttrande om konsumenlulredningen: "Beslämmelser för prisangivelser har av ulredningen lämnats åsido med hänvisning UU pris- och karlellnämndens inledda kampanj på området. Inte heller reklamationsfrägorna har prövats närmare av utredningen." Det kan man kalla för en piruett. Utskoltsmajorilelenavstyrker ett förslag gällande reklamationsfrägor därför alt del"givetvis" behandlas av konsumenlulredningen - som emellertid intebehandlar förslagei utan har skjutit del på framliden. nämnde i silt anförande köplagsakkunniga. Dehäller på minsl hela 1971, kan vi läsa i riksdagsberättelsen. Han nämnde ocksägeneralklausululredningen. Även den pågår hela 1971. Vi vet aUa vad del belyder- del kan la myckel innan den blir klar. Del var inte heller så längesedan den senare ulredningen tUlsattes. Nej, jag kan hell enkell konstalera alt inställningen äralt om man vill ha en puff framåt för en sak går man frän socialdemokratiskthäll med på del, om man t. o. m. viU puffa innan en ulredning är färdig kan mangöra del ibland, men ibland som i denna fråga passar del inte alls. Det ären attityd av "vad far gör är alllid rätt". Eller om man nu ikönsroUsdebatlens berältigade klimat skall säga att "vad mor gör är alltidräU"! Del är inle pä del sältel som vi har velal se denna sak.Vi har tagil upp en mängd frågor av vilka en del nu inte alls behandlas avkonsumenlulredningen. Jag har fler informalioner pä den punkten om sådanaefterlyses. Hen (): Jag finner forlfarande väldigt litenanledning att gå in pä delaljspörsmälen, men jag skall ge iGöleborg elt råd. Han tvekade om huruvida det var far eller mor som gjorderäll. Hans argumeni är så pass gamla all jag föreslår alt han lalar om farmor. Överläggningen var härmed slulad. Ulskollels hemställan bifölls. Proposilioner gavs pä bifall tilldels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Göleborg begärl volering uppläsles och godkändes följandevoieringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i beiänkandelnr 3 punkten 14 mom. 2 röstar ja, den del ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Göleborgbegärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilioner gavs på bifaU lUl dels utskottetshemställan, dels reservaiionen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGöleborg begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemstäUan i betänkandetnr 3 punkten 14 mom. 3 röstar ja, den del ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 4 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösiräkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Nej - 85 Avstär - 7 Utskottets hemställan biföUs. Proposilioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservaiionen nr 5 av herrar och i Göleborg, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Göleborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemställan i belänkandetnr 3 punkten 14 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då i Göleborgbegärde rösiräkning verkstäUdes votering med omrösiningsapparal. Bidrag tiU Svenska tmisttrafikförbun-det Dennaomröstning gav följande resullat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade (punkten F I, s. 54-57) föreslagitriksdagen att till Bidrag för budgetåret1971/72 anvisa ell anslag av . I della sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:437 av m.fl,, vari hemstäUtsalt rikdsdagen skulle 1, i skrivelse lUl Kungl.Maj:l begära alt motionen överlämnades till sakkunniga för planering av turistanläggningar och frUuftsanordningar m. m. för att dess synpunkter skulle bU beaktade i kommitténs fortsatta utredningsarbete, samt 2. för /72,utöveri statsverkspropositionen föreslaget bidrag, såsom bidrag till anvisa; a. avsedda för utvärdering av hillills vunna erfarenheier av utlands kampanjerna, b. att inom ramen för förbundets utlandskampanjer användas för försöksverksamhet i och Neder länderna, c. tUl ytterligare förstärkning av ""-kampanjen och d. för täckande av de automatiska kostnadsökningar förbundel mäste vidkännas, delsmoUonen 1971 ;978 av , dels molionen 1971:1072 av m. fl., varihemstäUts att lUI Bidrag UU /72 skulle anvisa ett anslag av , delsmotionen 1971:1078 av i , dels molionen 1971:1099 av herrar Åsling och ,vari hemställts att i skrivelse . Maj:t skulle anhålla omulredning av förutsättningarna att genom skilda åtgärder aktiveraturistnäringens marknadsinsatser i enlighet med vad i motionen anförts. 1. att med bifalltill Kungl.