prot · FU0930 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag tiUhör dem som har ställt sig bakom denreservation som är fogad vid skalleulskottets belänkande, och jag skulle i ochför sig ha kunnat nöja mig med att instämma med de förelrädare förreservanlerna som yttrat sig, nämligen herrar och i Borås.Jag vill emellertid också själv anlägga nägra synpunkler på denna fråga. Den räll liU uppskov med beskattningen som motionärernaoch reservanterna påyrkat har, såsom redan påpekats, sin grund i delförhållandet all byte av arbetsplats och bostadsort ofta sker i entvångssituation. Etl byte av fastighet vid en sädan förflyttning medför somregel ingen vinst, eflersom ersättningsfastigheten ofta betingar etl högrepris. Att beskatta den och enligt vär mening fiktiva vinst, som eventuelltuppstår i ell sådant faU, kan inle vara rikligt eftersom den ändå kanske går älför att belala ersättningsfastigheten pä den nya orten. Del är i sådana faU etluppskov med realisationsvinstskatten kan vara av betydelse, och den framstår dåockså som rimlig. Del finns, herr talman, också andra skäl för alt enuppskovsbesläm-melse av den föreslagna innebörden skall finnas. Med denrörlighet som finns på arbeismarknaden det gäUer inte minstavfolkningsbygderna uppe i men även andra områden - skulle deskattemässiga konsekvenserna av elt byte mellan Ukvärdiga fastigheter i sambandmed flyttning tUl en ny arbetsort elimineras, om det funnes möjlighet till ettuppskov med uttagandet av reaUsationsvinstskallen. Del har ocksä pekats pä den mycket aktuellafrågan om ullokalisering av statliga verk från Slockholm, Jag skulle tro attäven denna utveckling ytterligare kommer att aktuaUsera spörsmålet om rätt tUluppskov med realisationsvinstbeskattning. Jag ber, herr lalman, med del anförda all få yrka bifaUtill den reservalion .som är fogad vid skatteutskottets betänkande nr 4. Idetta anförande instämde herrar och (båda c). HerrLARSSON i (fp): började sill anförande medall säga all del hade gäll prestige i denna fråga, och jag kan nog hälla medhonom om della. Det har tydligen gäll prestige i frägan, eftersom delsocialdemokraliska parliel inle vUl vara med om att avskaffa en orättvisbeskattning, nämligen på vinster som aldrig har gjorts. sade vidare att vinster självfallet skaUbeskattas. Ja vissl, både motionärerna och reservanterna är helt inställda påall vinster skall beskallas, men del är inte del vi nu talar om, utan vad vivänder oss mol är det förhållandet att icke existerande vinster beskattas. Förnärvarande uttas skatt på försäljning av en fastighet, även om denna barainnehafts av en person som i samband med försäljningenflyttar tUl en annan ort och där köper en liknande fastighet. Man beskattar alltsåden bokföringsmässiga vinst som vederbörande sedan investerari en liknande fastighet på den nya bostadsorten. Det har i ett sådant fall inte uppstått någon verkligvinst, och det är del frågan nu gäller. Man skall inle försöka mörklägga dennafråga genom att söka påstå alt det gäller ett försök att hjälpa folk alt kommaundan skatt pä verkliga vinster, 1 det fallel är reservanterna, molionärernaoch utskottets talesman fullt ense. Vad vi hävdar är att försäljning avfastighet inle skall beskattas när ingen vinst har uppstått. Det hjälper inte,, att åberopa alt del gäller ett fåtal faU, Om det så finns baraetl enda fall av orättvisa, bör orättvisan ändå las bort. Jag vidhåller vad som sagts förut, all del har gättprestige i den här frägan! Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av i m,fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan i begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösiräkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Nej - 152 Punkten 2 Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs skatteulskottetsbetänkande nr S i anledning av motion angående frivUlig särbeskaltning, 1 detta betänkande behandladesmolionen nr 630 av med hemställan, all beslulade sädanändring i förordningen om särskUd skatteberäkning i vissa fall för makar attansökan om sådan skalleberäkning skulle kunna göras , Utskottet hemställde att skulle avslä motionennr 630. Reservalion hade avgivils av herrarMagnusson i och båda (m), vilka ansett all utskottet borthemställa, att med bifall tUl motionen nr 630 skuUe anta ireservationen infört förslag till förordning om ändring i förordningen(1965:153) om särskild skatteberäkning i vissa fall för makar. Till detta utskottsbetänkande är fogad enreservation av herrar i och mig. Utskoltsmajorileten haravstyrkl en moiion nr 630 av som hemstäUt om att det borde blimöjUgt för äkta makar att under en förlängd lid göra ansökan om särbeskaltning.För närvarande är begränsad tiU den under taxeringsåret, medanhemställan går ul på alt tidpunkten borde framflyttas lill årelefler taxeringsåret. Särbeskattningen innebär all äkta makar genom en särskildansökan kan undgå effekten av att deras skall blir högre än om de laxeras somogifta. Jag har delat motionärens uppfattning att mängaskattskyldiga av okunnighet eller av missförstånd underlåter all inkomma medansökan eller lämnar in den . Tyvärr har utskottsmajoriteten inte kommittill samma uppfattning, Utskottsmajoriteten anser att del borde vara klart fördem som avlämnar självdeklaration, all de skall göra del enligl ännugällande äldre skaltelagar, medan det nya systemei träder i krafl försl näslaär. Därför finns del enligl ulskollsmajorileten knappasl skäl all befara alldel skall bli ett ökat antal missförsländ i detta hänseende. Men, herr talman, när man läst igenomskatlebrotlspropositionen, propositionen 1971, som snart skallbehandla, fär man tyvärr en ganska bestämd uppfallning om alt del för de fleslamänniskor tycks råda en myckel slor tveksamhet och okunnighet just i taxeringsfrägor.Del har inle bara hög juridisk sakkunskap utan även departementschefenbekräftat i denna proposilion. När det dä gäller den friviUigasärbeskattningen, som ligger litet vid sidan om det vanliga vid beskattningen,kan det befaras all Iveksamhelen och okunnigheten är proportionsvis högre än iövriga skattefall. Slutsatsen borde dä bli alt risken för missförstånd ökas istället för minskas. Motionären anser inte att önskemålet om en förlängning avansökningstiden skulle stå i strid med principen om snabbhet och effektiviteti taxerings- och uppbördsprocessen. Om reservationens hemställan bifalles,skuUe det endast innebära all alla de, som av olika skäl underlåtit att göraansökan om särbeskaltning inom nu gällande laga tid, finge en chans att, sedande granskal sina slutskaltesedlar och kommit underfund med att defåll onormalt hög skalt, då kunna lämna in ansökan om särbeskattning och färättelse. Jag lycker att detta är en mycket rimlig begäran. Dessutom anser jagall just del förhållandet att de nu gällande reglerna skall tillämpas för sistagängen talar för att borde kunna bifalla yrkandet, eftersom delinte fär någon som helst prejudicerande verkan. I stället harutskottsmajoriteten använt detta skäl som elt ytterligare motiv för etlavstyrkande. Med stöd av vad jag har anfört yrkar jagbifall till reservationen. HerrSCHÖTT (m): Dä jag är ensam motionär dristarjag mig att trots stränga debatlrestriktioner med några ord kommenlera del nuaktuella har ulföriigt redogjort för vadsaken gäUer, varför jag kan falla mig relativt kort. Utskollet erinrar om all liknande motionsyrkandenförekommit men då avvisais av . I sin redogörelse för frågansbehandUng i nämner utskottet all bevUlningsutskottet framhöllalt del enligt utskottets mening var förvänande all sä mänga skattskyldiga vid1967 ärs taxering underlåtit all i räll lid ansöka om särbeskattning.Påföljande är, 1969, erinrar bevUlningsutskottet om detta sill tidigareuttalande och menar all den service som även för ingivande av1968 och 1969 ärs självdeklarationer lämnats av taxeringsmyndigheter m. fl,borde vara ägnad all ge ytterligare upplysningar om innebörden av gällandebestämmelser. Ja, herr lalman, vissl kan bäde utskottet och andra varaförvånade över att en del skattskyldiga ej inger sina ansökningar , ochvissl kan man tycka att gällande regler borde vara kända genom den upplysningsverksamhetsom förekommit. Som ett faktum kvarstår dock att åtskilliga skattskyldiga avokunnighet, missförsländ eller annan anledning underläler att komma in medansökan eller lämnar in den för sent de gångna årens erfarenhei visar dettaklarl. är, som jag framhållit i motionen, risken förmissförstånd slörre än tidigare eflersom, som nämnde, enligt1970 ärs skattereform nya regler innebärande individueU beskatining införts.Tyvärr måste man befara - skatteutskottets motsatta uppfattning framstår förmig som ett rent önsketänkande att en del skattskyldiga ej uppfattat attdenna ändring gäller först fr. o, m, och alt ansökan omsärbeskattning alltjämt erfordras . De skattskyldigasbenägenhet all sammanblanda begreppen beskattningsår och taxeringsår är enrealitet som man inle kan bortse frän. Dä man enligl min uppfattning så långt det är möjligl börskydda de skattskyldiga från alt på grund av okunnighet eUer missförsländ bliekonomiskl lidande har jag alllsä föreslagit att ansökan om frivilligsärbeskattning mä kunna göras , Som alla förstår hardenna lidpunkt valts med tanke pä att de skattskyldiga erhåller debetsedel åslutlig skall enligl 1971 ärs taxering och dä om inle förrupptäcker om de har glömt inge ansökan om särbeskaltning. Vad tidigare bevillningsutskottet och skatleutskottetullalar om att en förlängning av liden för ansökan om särbeskattning skulle slåi strid med principen om snabbhet och effektivitet i taxerings- ochuppbörds-processen kan låla bra, men mot detta måste vägas rättvisesynpunkteroch omtanken om de skattskyldiga. Man har för övrigl inle anledning alt befaranågra större administrativa olägenheter av en utsträckning av ansökningstiden.Avsikten är ju inte att de skattskyldiga skall uppmanas att dröja med sinaansökningar till ulan endasl att även ansökan som inkommitsenast denna dag skall kunna godtas. Dess bällre inkommer givetvis de flestaansökningar i är, Flerlalel har för övrigt inlämnatssamtidigt med deklarationerna . Med det anförda ber jag att få yrka bifaUtill den vid skatteutskottets betänkande fogade reservationen. Del motionsyrkande som behandlas i skatteutskottetsbetänkande nr 5 har framförts och avslagits vid såväl 1968 som . Del kan emellertid inte återkomma, eftersom fr, o, m, nästa årstaxering särbeskattningsprincipen är hell genomförd och särbeskall-ningenalltså ej längre frivillig. Som talesmannen för de båda reservanterna och motionärenfrän moderata samlingspartiet redogjort för yrkas i motionen att ansökan omfriviUig särbeskaltning mä kunna göras ,framhåller i sitt avslagsyrkande, liksom beviUningsut-skotlel isina tidigare uttalanden gjort, att en förlängning av liden för ansökan omsärbeskattning skulle slå i strid mot principen om snabbhet och effektivitet itaxerings- och uppbördsprocessen. delar alltså bevUlningsulskollelsuppfattning, vUket ocksä kamrarna lidigare har gjort. Del är väl sä all när en viss tidsgräns för ansökan ärfastställd - del mä gälla ansökan om frivillig särbeskaltning eller annat, t.ex, en social förmän - föreligger en risk för alt någon för sent uppläcker allhan försummal att tillvarata sin rätt. Under sädana förhåUanden kan alllidnågon komma underfund med della pä fel sida om lidsgränsen. Även i fräga omtidsgränsen för rätten all inlämna ansökan om frivUlig särbeskaltning, som vinu diskuierar, kan alltid någon upptäcka försummelsen efler den 31 januari1972 lika väl som efter . kriiik vid behandlingen av denna fräga molmyndigheternas sätt att ge skattebetalarna upplysning i della sammanhang hartystnat. Med den lättillgängliga information som tUlstäUls skattebetalarna tUlsammansmed skattekort och skattetabell för borde ingen vare sig av okunnigheteller av missförstånd underlåta att ansöka om frivillig särbeskattning senastden . Möjligen skulle upplysningen om att ansökan skall göras havunnit pä att texten varit kursiverad eller understruken, såsom på den bild sompä TV-skärmen här visas för kammarens ledamöier. På tal om upplysning skulle en effekliv sådan på eltenkell sätt kunna ges, om den paus som ibland uppstår mellan två TV-programanvändes tUl saklig information. Det skulle säkerligen ha större effekt änannan form av upplysning. En ändring tiU det bättre på delta område bör kommalill stånd - även om jag är medveten om att en riksdagsman inle kan påverkaTV:s programpoUlik. Jag säger detta med lanke på en Uten scen, som spelades uppi TV i samband med TV-nytt eller AktueUt jag minns intevUketdera med påminnelse om sista . Den visadeen förtvivlad deklarant som kastade deklarationen i papperskorgen medkommentaren att del är onödigt att deklarera eftersom kronofogdarna strejkar. Enligt mitt sätt att se kan sådana s. k. skämt i vårtdyrbara massmedium leda tUl att skatlebetalarna, som inte räknar medskämtsam-heler i samband med TV-nyheler, utom möjligen den I aprU, i god trobegär lagbrott genom att underlåta all avge självdeklaration. Deansvariga inom TV bör tänka över sitt ansvar. Sist, herrlalman, vill jag påpeka elt par fel som har insmugit sig i skalleutskottets betänkande nr 5, Pä s, 3 i Iredjestyckei står "BeU 1970:70", Del skaU vara "BeU 1970:40",Längst ned på samma sida skall årtalet vara 1972 i stället , vUkelframgår av sammanhangei. Med della vUl jag yrka bifall liU utskottetsbelänkande. Jag tycker att bortsåg från delfaktum att åtskiUiga skallskyldiga försummar att lämna in ansökan . Dettafaklum har vi kunnat konstatera under en följd av år. Det är nalurliglvisotillfredsställande att dessa skattskyldiga pä grund av formella bestämmelserblir berövade sin rätt tUl skattelättnad. Att det hänvisas till att man påandra områden inte kan få rättelse tyckerjag är en klen tröst. Här kan man påett enkelt sätt rätta till del hela. Saken blir ju inte bättre av det förhållandet att den somär verkligt kunnig kan finna kryphål genom att med en för sentingiven ansökan hemställa om en Uten rättelse i sin deklaration. Han har kanskeglömt en hundralapp av sina inkomster, Hans taxering blir höjd avprövningsnämnden, och han räddar då möjligheten att inkomma med ansökan omsärbeskaltning. Det är enligt min mening otiUfredsstäUande alt den som ärverkligt kunnig kan utnyttja sädana kryphål. Jag vill skydda den som inte harsärskUd sakkunskap på detta område, och jag finner det direkl motbjudande inte vUl ge vederbörande detta skydd. Detta är bakgrunden tUl min motion. Den har tiUkommitefter samråd med mina koUeger bland fögdericheferna. Vi har mycket nära kontaktmed de skattskyldiga, och vi vet hur missnöjda de är med nuvarande förhäUande.Liksom jag beklagar de att inte det aUmänna i detta faU velat visa litet slörretillmötesgående och stärka sin goodwill hos de skattskyldiga. En sådanförstärkning är det vågar jag påslå ganska välbehövlig. Meningarna kan vara delade om hur höga skatter vi skaU hai detta land. Men jag tycker all vi borde kunna vara eniga om att vi skall halagbestämmelser som av aUmänheten inte uppfattas såsom obilliga. Jag ber att än en gång få yrka bifall till reservationen. FruHOLMQVIST (s): Den tidsgräns som har motioneratom skulle innebära att man retroaktivt skulle möjliggöra en ordning som gerrestituiion pä skatter. En skattebetalare som gjorde ansökan om frivUligsärbeskattning efter det att slutskattesedeln har distribuerats skulle aUlså dåfå en skatterestitution. Det skulle gälla en grupp som har haft lagligamöjligheter att välja en lindrigare beskattning och inte har använt dessamöjligheter. FrivUlig särbeskattning ger större skattelättnader ju högre inkomsternaär för två makar. Motionären har sagt: "Helt visst kommer detta att ihög grad bidraga till missförståndens antal; många skattskyldiga kan inte hållaisär begreppen beskattningsår och taxeringsår och kommer följaktligen att i årförsumma att inkomma med ansökan om frivUlig särbeskattning i behörig tid ellerkommer över huvud taget att ej inlämna nägon ansökan." I den informaiion som har följl med skattsedlarna står deltydligt på första sidan att den deklaration som lämnas i början av är 1971avser inkomster och inte påverkas av de nya beslämmelserna utom pä enpunkl - del skattefria beloppet för förmögenhetsbeskattningen höjs från 100 000kronor tiU I . Det beklagliga är all samhällets upplysning ofta inte sådirekl som vore önskvärt sätts i händerna på dem som är berättigade tiUsamhällets service. Jag länker på dem som gär miste om sociala förmåner ochsom" har mycket större behov av stöd än de som missat möjligheten att göraansökan om frivillig särbeskattning. Jag vidhåller mitt yrkande. Jag mäste än en gäng reagera mol denna inställning, attdärför att del finns brister på andra områden skall vi inte här kunna undanröjaen brist som är lätt alt undanröja. Sedan tycker jag inte att man skaU ulmåla dem som del idetta fall gäUer såsom varande i mindre behov av omlanke från samhällets sida.De begär inga extra förmåner - de begär att fä bli behandlade enligl delagbestämmelser som vi har beslutat införa. I de lagbestämmelser som fattatbeslut om stadgas all ansökningstiden utgår den . Jag menar, att genomatt skattebetalaren har fått dessa upplysningar i sin hand har all tillbörlighänsyn lagils liU vederbörande. Det är därför jag vUl göra sammanställningenmed dem som söker sociala förmåner och som ännu inle har fått den informaiionfrån samhällel som är önskvärd. Vi hoppas att den informationen skall kommatill stånd. Vi kan alla notera att här haren mycket hård fiskaUsk inställning. Det är mig en glädje att kunna konstateraatt den instäUningen inte delas av fögderichefer. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar i ochSöderström, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottetshemställan i betänkandet nr 5 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar i och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösiräkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullal; § 10 Skattefria utbildnings-och omstäUningsfonder förföretag Föredrogs skatteutskottetsbelänkande nr 6 i anledning av moiion om skattefria utbildnings- ochomställningsfonder för förelag, 1 detta betänkande behandladesmotionen nr 583 av m. fl. med hemställan, alt Kungl, Maj:t snarastförelade förslag om räll för förelagen att avsätta medel lUl utbildnings-och omställningsfonder i syfte att öka de anställdas ekonomiska Irygghei ihändelse av företagsnedläggelser, omlokalisering av verksamhet eUer andraomställningar. Utskottet hemställde att skulle avslå molionennr 583, Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m), i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), iUmeå (fp), Sundkvisi (c), () och (), vUka attutskottet bort hemställa, att med anledning av motionen nr 583 i skrivelsetUl Kungl, Maj t begärde alt Kungl, Maj .t, efter erforderlig ulredning,skulle förelägga förslag tUl regler om rätt för företagen attskattefritt avsätta medel till särskUda utbUdnings- och omstäUningsfonder, Skattefria utbildnings- och omställningsfonder förföretag HerrMAGNUSSON i (m): I molionen 583, som behandlas iskatteulskottets förevarande belänkande nr 6, föresläs en snabbutredning ochförslag lill regler om rätt för förelag alt avsätta medel lill särskUdautbildnings- och omställningsfonder, tUlämpar vi etl syslem som innebär rält förföretagen till avsättning tUl konjunkluruljämningsfonder. Del syslemet syftarfrämsl till alt förelagen under högkonjunklurer skall ha möjligheter alt göraavsättningar som sedan i lägkonjunklurtider kan användas för investeringar imaskiner och inventarier. Ett syslem, som medger utjämningar av delta slag, harvisat sig vara lUl slor nytta. Vi lever i av häftigastrukturförändringar både när del gäUer produktionsmetoderna i näringslivetoch behovet av alt fä fram de produkter som är nödvändiga för atttUlfredsställa konsumenternas önskningar. Enligt min mening är del av stor viktatt vi nu intresserar oss mera för möjligheterna att siärka näringslivet, såatt vi kan klara de problem som där uppslår. I sisla hand är della också ettintresse för de anställda och för samhället i dess helhet. Vad som föresläs i molionen skulle kunna bli av myckelslor betydelse, när del gäller all på del sätt som jag här skisserat försökaskapa förutsättningar för att näringslivel skaU kunna motstå olikapåfrestningar. Vi har väl ändå i delta samhäUe med tiden lärt oss all Skattefria utbildnings- och omställningsfonder förföretag vi har denstörsta motståndskraften mol besvärligheter om vi har ett starkt näringsliv.Det har ju omvittnats från många håll. Motionärerna menar att del för de anställda mäste vara eltlivsvillkor alt näringslivet har kraften att klara av de påfrestningar som enhårdnande konkurrens skapar; vi lever ju i dä tekniken utvecklas snabbtmed häftiga strukturella förändringar som följd. Det är av slor betydelse förmänga människor all slippa vara med om den tragedi som omflyttningar och ombyteav arbetsplats kan innebära. Det är därför av stort intresse att man inomnäringsUvet kan vidta sådana ätgärder att människorna får möjlighet att stannakvar inom del förelag som de kanske har lärt sig trivas i. Syftet med denna aktion är alltså att skapa störretrygghet och slörre säkerhet i anställningsförhållandena genom att stärkaföretagens motståndskraft. Jag vUl poängtera all det icke är fräga om altundandra samhäUet några medel. Kommer de inte tUl användning för det ändamäl,vartUl de är avsatta, är del givelvis meningen att de i vanlig ordning skall bUföremål för beskattning. Jag tror att det är av stort intresse att man genom ensnabbutredning såsom den föreslagna fär fram ell förslag som skapar möjligheterför näringslivel att göra avsättningar lill vad vi kallar utbildnings- ochomstäUningsfonder, Jag ber därför, herr lalman, att få yrka bifall tUl denreservation som är fogad till utskottets betänkande. Idetta anförande inslämde (). HerrSUNDKVIST (c): Jag vill i korthet redogöra för anledningentUl alt representanter i skatleutskottet anslutit sig till denreservation som är fogad vid förevarande belänkande, Pä grund av den strukturrationalisering som pågår inom detsvenska näringslivet och teknikens kraftiga frammarsch, som gör all produktioneninom en bransch pä mycket korl tid kan bli helt annorlunda, mäste vi haeffektiva verktyg för omskolning och vidareutbildning av arbetskraft av olikaslag. Folk som kanske har en myckel god yrkesutbildning kan pä korl tid blifristäUda, därför all deras yrke befinner sig på avskrivning genom teknikensframsteg. Del är inte minst för de anställdas trygghet vikligl altdet finns stor beredskap när del gäUer omskolning och vidareutbildning. Detförslag som molionsledes förts fram och som vi följer upp i reservationen geren ökad beredskap för omskolning och vidareutbildning. I molionen nr 583föresläs nämligen alt förelagen skaU få möjligheler till skattefri fondavsättningför just omskolning och vidareutbildning. Del skulle inte alls vara någonlingnytt som därigenom infördes. Vi har redan tidigare investeringsfonderna tillvilka förelagen kan avsätta del av sin vinst. Det vUl säga företagen harmöjligheler all liU investeringsfonderna avsätta precis sä mycket som de kanavvara. Den föreslagna avsättningen innebär alltså inte någon nyskatteförmån för näringslivel.