prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somalternativ tiU värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst avföredragningarna har vi konslalerat all våra 27 ulbildade årsklasser behövs iden gällande försvarsorganisationen. Vi har ocksä konstaterat all den biståndspersonal sommollagarländerna efterfrågar bör ha god skolunderbyggnad och längyrkeserfarenhet, och sädan erfarenhei är sällsynt bland dem som ännu inleuppnått den ålder då man normall har fullgjort sin grundläggande värnpliklsljänslgö-ring. Jag anser all vi inom utskottet har kommii lill en rikligslutsats när vi enat oss om alt erfarenheterna av den nya och ännu intepåbörjade ulbildningen och dess effekter i olika avseenden bör avvaktas innanriksdagen ändrar förra ärels slällningslagande. Jag yrkardärför bifall lUl utskotlels hemställan. Hen () korl genmäle: Utskottets värderade ordförande anförde enrad skäl till att utskottet hade gätl pä den linje det gjort. Jag tycker nogall resonemanget var litel märkligt. När man säger alt de andra länderna harandra förutsättningar - de tUlhör NATO - sä borde man väl, tyckerjag, dra denslutsatsen all vi med utgångspunkt i vär berömda neutralitet skulle behövas pädet här området. Och del andra argumentet, all man i dessa länder har en bättretillgäng pä värnpliktiga än vi har, stämmer inle rikligt med vad man litellängre fram i betänkandet säger om all del inle är etl sä särskilt stort antalsom kan komma i fråga. Pä någol sätt gär de där argumenten inte ihop. (vpk) korl genmäle: Till i Gäddvik vill jag sägaatt vi talar om två hell och hållet olika saker. Redan under föregående ärsdebatl framhöll jag all det förslag, som dä antog med anledning avproposiiionen 162, inte alls hade med värnpliklsfrägan alt göra, eftersom delframgick all utbildningens mål är all skapa en reserv för rekrytering avpersonal för bilateralt och multihilerall ulvecklingsarbete och förkatastrofhjälp. När man granskade propositionen ur värnpliktssynpunkl såg manalltså att värnpliklsfrägan inte berördes. Ingenslans togs frågan upp om etlvärnpliktsalternativ. Inga alternativ lill värnpUklsljänslgöring ulövervapenfrilagens fanns med i den proposilion som vi log. Vad vi begär nu är ellreellt värnpliklsallernaliv lill vad vi redan har. säger sedan att iandra länder lar man inle ut hela årsklasser värnplikliga, och de har ocksäandra förutsättningar. har tyvärr inle ÖB 71 kommit i tryck, men den ärvisst på väg lill ledamöier. Enligl uppgifler i pressen finns delemellerlid ett allernaliv i ÖB 71 som just handlar om något liknande ocksä iSverige. Så del kanske ocksä kan bli aktuellt för vär del. Hen PETERSSONi Gäddvik (m) kort genmäle: Jag tror all meningsskiljaklighelen mellanherr Wikslröm och mig mycket beror pä hur vi ser på de krav somalliansfriheten ställer på oss jusl när del gäller de bördor som vi mäste läggapå våra värnplikliga med lanke på landels försvar. Genom all vj är alliansfriaoch har ellslort land, som vi vUl häUa fredat, måste vi ha en slor personell styrka allsälla in. Del är det som har varil grunden för det ställningslagande som vi hargjort i försvarsutskollet. talar om kommande lider, men dem vel viingenting om . Forlfarande är del så all med den försvarsordning som gälleranser vi alt vi behöver alla vapenföra män till totalförsvaret. (vpk) kort genmäle: Jag vill bara konstatera att iGäddvik noggrant underlät all svara pä de frågor jag slällde i början av millförsia anförande. Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst HerrGUSTAVSSON i Eskilsluna (s): Jag vill odelat ge räll i en sak,och del är när hon säger alt man talar om tvä olika saker. Del är precis gör. Som redan nämnls har den här frägan behandlals hellnyligen. Dä stod u-hjälpsfunklionen slarkl i förgrunden. Jag lyckle fakiiskiatt de som ivrade för denna pä ett väl ensidigt säll "tänkte borl"försvarsfunktionen. Därmed är inte sagt att det var etl dåligt syfle, att detinle var ett angeläget ändamål man talade för när man betonadeu-hjälpsfunklionen, men man tänkte alllsä borl försvarsfunktionen. Del är nogdel som bidragit lill all den sislnämnda har skjulils i förgrunden den härgången. Vi har i vårl land bestämt oss för alt föra enneutraliletspolilik i syfle att bevara freden. Detla förulsätter aUiansfrihetoch förmåga att försvara landel av egen krafl. För alt göra klart alt vi intehotar nägon har vi byggt upp ell klart defensivt försvar. Som ytan är slor ochgränserna länga kräver det värnplikt av den lyp vi har. Vi män är juvärnpliktiga i över ell kvartssekel. Dä värnpliktig undantas frängrundutbildning berövas värt awärjningsförsvar inte ett utan 27 möjligatjänsteår. Vpk:s förslag har jag väl inle så klarl för mig i alladess delaljer, men dess uppbyggnad, dess milisinriklning är sädan att nog ärdel ocksä elt försvar som kräver mycket folk. Del paradoxala är all om vi inte hade den klart defensivaförsvarsuppläggning som vi har utan en mera offensiv krigsmakt, byggd förvedergällningsverkan, hade vi hafl större möjligheler att generöst avståvärnpliktiga tUl annan verksamhel. har vi del dess bällre inle ordnat pä detsättet och behöver följaktligen alla värnplikliga. åberopade 71 och nämnde alt i en av destrukturer som förekommer i det grundmaterial överbefälhavaren har lämnal lillde poliliska instanserna, finns del elt alternativ som bygger pä all inle allavärnplikliga skall ulbildas. Men jag är fulll överlygad om att , närhon har hafl tillfälle all se närmare pä della, lar klarl avsländ frän delalternativet. Det är nämligen just ett sådant alternativ som bygger pä slarkarevapenverkan, medan den uppläggning vi nu har starkt betonar etl segt defensivtförsvar, som så klarl är upplagl för all inle hota nägon. nämnde en passus i utskottets betänkande somlalade om all andra länder har del ordnat pä annat sätt när del gäller alltUlgodose krigsmaklens personalbehov och även hade andra möjligheter atttill-mötesgä önskemålet om u-landsUänsl. Jag förstår alt uttrycket"kulturell Tjänstgöring i intemationellt biståndsarbete somalternativ tiU värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst ochspråklig gemenskap" har tolkats sä all man tror all utskottet har ansettall del skulle vara nägon ideologisk gemenskap mellan och tidigarekolonialmakter. Del är ingalunda sä vi i utskottet har sett det. Utskottetmenar del enkla och lättfattliga, att när människorna i u-landel i storutsträckning talar samma språk som den tidigare kolonialmaklen, närskolsystemet är uppbyggt pä samma säll, så är det ju lättare alt frän den lidigarekolonialmaklen gå ul och tjänstgöra i t. ex. lärargärning i u-landel än det ärför oss som inte har denna överensstäm melse. U-hjälpsfunktionen är betydelsefull, men då desspersonalbehov kan lillgodoses pä annal säll, lalar alla skäl för all man bör undvikaall låta del tära pä värnpliklsförsvarel. Jag ber i Ukhet med utskottets ordförande all fä yrkabifall utskotlels hemställan. i (s): När vi behandlade del här ärendetvar skrivningen och den debatt som fördes, framför alll frän ulskollelstalesman, av den arten alt man kunde anla att del fanns en öppning mol vad vinu kallar för alternativljänsl. Under de omsländighelerna lyckle jag för , som förra årel var motionär, att del inle fanns stor anledning allmotionera i är. Man kunde ju göra saken en otjänst genom all den öppning som vidå hade fåll möjligen skulle igen av den nya . Och egenlligen är dessa farhågor besannade. Skrivningen äri är, som jag tolkar den och som jag ser saken efter att ha hörtförsvarsulskollels lalesmän från denna talarstol, härdare än förra ärel. Jagvill inle säga och jag hoppas det är riktigt - att den öppning som vi dätyckte oss ha fält, blivit tillläppl, men det har som sagl blivit en hårdareskrivning. Jag röstade förra ärel för ulskollels förslag med denmoiiveringen all vi skulle kunna pröva kataslrofljänslen, och vi skulle kunnase om vi kunde komma fram pä den här vägen mot en alternativljänsl. 1 är måstejag p. g. a. utskotlels skrivning göra tvärtom, herr lalman, och jag ber att fäyrka bifall lill del under överläggningen av framslälldayrkandei. Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskollelshemsiällan, dels del av under överläggningen framställdayrkandei, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan ibetänkandet nr 4 röstar ja, den del ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil det av under överläggningen framslälldayrkandei. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gavföljande resultat: Organisationsstöd m. m. Nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverksproposilionen. gjordaframstäUningar rörande utgifterna för /72 inom handelsdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller ekonomiskt försvar Nr 6 i anledning av Kungl.Maj;ts proposition med förslag liU lag om ändring i förordningen (1957:343) omoljelagring m. m. Nr 2 ianledning av Kungl. Maj;ts proposition med anhållan om yttrandeangående vissa av Internationella arbetsorganisationens aUmänna konferens år1970 vid dess femtiofjärde sammanträde fattade beslul Nr 3 'ianledning av motion om vård av ungdomsvårdsskolelever i eget hem Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt, § 11 Anslag till stöd till idrotten Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 3 i anledning avKungl. Maj:ls i sialsverkspropositionen gjorda framslällningar om anslag /72 tUl stöd till idrotten jämle moiioner. Punkten 1 Organisationsstöd m. m. Maj:t hade i proposiiionen 1971:1, bilaga 11 (punkt1 7, s. 126-127 i utdrag av slatsrädsprotokoUet över jordbruksärenden för den 4januari 1971) föreslagii all UU Slöd UU idrotten: Organisationsstödm. m. för /72 anvisa ett reservationsanslag av 45 400 000kronor. I dellasammanhang hade behandlats dels molionen 1971:20 av m.fl. varihemställts att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts förslag avseendestöd till idrotten beslulade att amatörboxningen inte skulle vara berättigadtill nägol sådant stöd, delsmotionen 1971:21 av m. dels motionen 1971:369 av m.fl. vari hemställtsatt beslutade ge regeringen i uppdrag alt tUlskapa elt fristående ochobundet organ som mottog, granskade och hade att yttra sig över de 6 protokoU 1971. Organisationsstöd m. m. dels motionen 1971:823 av m.fl. vari hemställtsalt i skrivelse lUl Kungl. Maj;t begärde att en femårsplan för delslalliga slödel idrotten gjordes upp och förelades saml altKungl. Maj:t tog initiativ till en landsomfattande kampanj för ökadmotionsaktivitet i enlighet med vad i molionen anförls. 1. att tUl stödtill idrotten; Organisationsslöd m. m. för /72 anvisade ett reservalionsanslag av , 2. all skulle avslå motionen1971 ;21, 3. all skulle avslå motionen1971:20, 4. att skuUe avslå motionen1971:369, 5. all skulle avslä molionen1971:823 i vad den avsäg en femärsplan för det statliga stödet UU idrotten, 6. all skulle avslä motionen1971:823 i vad den avsäg en kampanj för ökad motions aktivitet. 1. av herrar iGöteborg (s), NUsson i Agnas (m) och (), som ansett att utskottet under 3 borl hemstäUa, att med bifall UU yrkandei i motionen 1971:20beslulade att medel ur förevarande anslag inte fick utgå lill slöd föramalörboxningen, 2. av i Agnas(m), () och (vpk), som anseit all utskollet under 4 borl hemslälla, alt i anledning av motionen 1971:369 hos Kungl.Maj:l hemslällde all en ändring vidtogs i fråga om idroltsorganisalionernasanslagsäskanden i den riklning reservanterna anförl, 3. av herrar iLane-Herrestad (c), Källslad (fp), (), i Ulfsbyn (c) och i (), som anseit all ulskoltet under 5 borl hemslälla, all med bifall UUmolionen 1971:823 såvitt nu var i fråga i skrivelse till Kungl. Maj:l hemslälldeatt en femärsplan för del statliga stödel UU idrotten gjordes upp och föreladesriksdagen. Till kulturutskottets belänkande nr 3 harfogals en reservation, i vilken yrkas all statUgt slöd inle skall utgå tillboxningen. Bakom det yrkandet ligger en moiion av Jag kan personligen inte tUl alla delar ansluta mig tUlherr argumentering i frågan, och jag är inle heller hell överlygad omvederhäfUghelen i alla de uppgifler lämnat om amalörboxningen.Del avgörande är emellertid att utskollsmajoriteten ä ena sidan släller sig på1969 års riksdags ståndpunkt, som innebar alt man endasl med Ivekan avstod fränatt direkt förbjuda amatörboxningen, och ä andra sidan menar allamalörboxningen är en sä angelägen och värdefull verksamhet alt den förtjänarstatligt ekonomiskl slöd. Jag finner denna ståndpunkt besynnerlig och yrkardärför bifall till reservaiionen 1. Hen i KU (fp): När behandladeanslagen UU idrotten gjorde man del mot bakgrunden av idrotlsulredningensförslag och mälsättning, dvs. en fördubbling av idrottsanslagen på fem år.Riksdagen uttalade sig dessutom mycket posilivi för den plan, del varvschema,som måste gälla för alt man skulle nä upp till detla mål, och anslagel blevockså i slort sett enligl idrotlsulredningens förslag första året. Självklart skapade denna positiva hållning frän riksdagenssida berättigade förväntningar inom idrottsrörelsen om att anslaget tUlidrotten skulle räknas upp enligt idrotlsulredningens förslag. Tyvärr har dessaförväntningar nu svikits. Tempol har alltså sjunkit redan på andra varvel, ochvarvtiden blir därefter. Inom idrollorganisationerna har man förberett sig för allpå bäsla sätt kunna utnyttja de väntade anslagen. Lät mig citera vadRiksidrotlsför-bundets ordförande skrev i Svensk Idrott nr 1som kom ul i är. "Vi har--- under innevarande budgetär planmässigtdragil i gäng en apparat som förutsäller en fördubbling av statsanslagen pä 5är om bäsla effekt och balans ska uppnäs. I dessa spalter har kungjorts hur nyatjänster inrättats och fyllts med bra folk. Denna organisation är ingetsjälvändamål. Uppgiflen blir all fä största möjliga effekt ule påfältet. Det är naturligtvis detla som är meningen med vår upprustning. Deutökade personella resurserna cenlralt och ute i distrikten syflar uteslutandeUU all direkl och indirekl ge bältre betingelser för alla de mänga hundra lusensom med brinnande anda jobbar för idrotten ule pä fältet. Det är där idrottenlever och utövas." skrevs alllsä innan regeringen hade lagl fram sillförslag. Del behövs ingen livligare fantasi för att förstå all den ovänlat lågaökningen släller idroltsorganisationerna inför svära problem. Men vad saken nu gäller är alt reparera skadan genom all föralt tala idroltsspräk la igen del förlorade under de återstående varven. Varför är man dä sä angelägen om en flerärsplan föridrottsslödet? Varför ställer sig en enig idrotlsutredning och idrotlsrörelsesä slarkl bakom detta krav? Självfallet därför all man insett all man genomlångsikiig planering fär ul mer av satsade medel. En lugn och målmedvetenökning av utbyggnadstakten ger etl bättre och säkrareresullal. Del är ju ocksä en väsentlig fördel för samhället om så sker. Genomen successivi ökad samhällssatsning inom ramen för en flerårsplan när manslörsla möjliga effekt av varje satsad krona. Del är god ekonomi. Motsatsenblir lätt följden om tUlfäUigheter och improvisationer fär avgöra storleken avsamhällets insatser, Detla är någonting som tidigt insett,inte minst därför att man tvingats planera sina knappa resurser medlanke pä t. ex. och andra internationella tävUngar som juåterkommer med upp fyra ärs intervall. Lika väl som en ojämn löpningförsämrar en resultat även om vUjan är aldrig sä het, lika välförsämrar en ryckig och oplanerad resurstiUdelning idrottsrörelsens möjlighelerall nä sina mäl - ambitionerna mä vara aldrig så slarka. Organisationsstöd m. m. Organ isationss töd m. m. Jag vill hävda all etl bifall tUl reservationnr 3 vid punklen I i kullurulskotlels belänkande nr 3 innebär ellliUmötesgående av vär slörsla folkrörelse som kommer alt bli samhäUel slornytta . Man behöver verkligen inle hemfalla äl nägonidrottsromanlik för all konstalera att organisationer harlyckals där andra folkrörelser ofta misslyckats. De har nämligen lyckats fångaupp de stora ungdomskuUarna. Av de över 2 miljoner medlemmar som Riksidrotlsförbundetrapporterar är inte mindre än 1,2 miljoner meUan 12 och 25 är. Att man lyckals ge sä många unga en meningsfylldfritidssysselsättning är naturiiglvis yllersl värdefullt för samhällel. Att mangenom all slimulera breddidrollen bidrar till att minska de mUjardbeloppsamhäUel varje är förlorar genom välfärdens folksjukdomar och som enligtläkarexpertis i grunden tUl slor del beror på bristande motion är givetvisocksä positivt. När arbetstiden minskar och fritiden ökar, erbjuderidrotten en aktiv fritidsmiljö. Den fyller för mänga ett behov av spänning,lek, avkoppling och omväxling. Det gäller också i viss mån de mänga miljoneråskådare som varje är söker sig tUl idrottsevenemangen. Behöver nägon enillustration lUI del sistnämnda rekommenderar jag elt besök i riksdagensTV-rum, som inte ens under de mesl intressanta poliliska debatter som sänds iTV är sä sprängfyllt som när spelar en match i i . 1 sin bäsla form ger idrotten utlopp för en leklusl ochlivsglädje som ingel mätinstrument kan registrera men som är utomordentligtvärdefuU både för individen och för samhället. Ytterligare mänga posilivafaklorer skulle kunna räknas upp. Del är mot bakgrunden av dessa fakla beklagligt attkulturutskottets majoritet i det här fallel socialdemokrater och moderater inte velal Ullstyrka de krav pä en femårsplan för idrottsslödet som förts frami motion nr 823 av m. fl. TUl socialdemokraterna i utskottet vUl jag barasäga: Ni har ju så ofla fått rådet att lyssna pä rörelsen. Varför inte vändaell öra mot den i särklass största folkrörelsen i värt land - idrottsrörelsen?Den är väl värd att lyssna till. Jag ber all få yrka bifall lUl reservationen3 vid punklen 1 i kulturutskottets betänkande nr 3, som har iLane-Herreslad som första namn. I detta anförande instämde herrar Tobé, Carlslröm ochHenmark (samtliga fp). (vpk); Till kulturutskoltets betänkande nr 3 harfogals en reservation, nr 2, som baserar sig pä vär motion nr 369. Vi vill meddenna motion åstadkomma en ändring av del förhållande som innebär attRiksidrotlsförbundet fär fungera som statsmyndighet i sä måtto att dessstyrelse skaU ha hand om förvaltningsuppgifter som hänför sig till organisationsstödellill idrotten och märk väl även för sädana organisalioner som inle äranslulna , säsom t. ex. Korporationsidrotlsförbundetoch andra. När denna ändring i administrativt avseende gjordes förraärel fanns det flera motioner av samma natur som den vi har väckt i är. Underdebatien i andra kammaren framfördes också mänga starka argumeni avett flertal olika lalare med oUka parlifärg mot elt sådanl förfaringssätt sompropositionen föreslagit och som beslutades av . Vi är forlfarande av den meningen, som l.ex, så fint uttryckte det i debatien, att del finns vissa inadvertenseri denna organisationsform. Den är renl principiellt felaktig,skall inte tUldelas en sådan funktion, antingen man nu harfält två representanter i sin styrelse frän Kungl, Maj;t eller ingen alls. Del rådde bland remissinstanserna lUl idrolisutredningeninte heller någon som helsl enighet om della förfaringssätt. Läser manremissyttrandena, finner man många invändningar av olika slag. Jag har här endel av dessa remissyttranden. Jag skall inle vid denna sena timme trötta er medall läsa ur dem. Men det är myckel iniressani som stär där. Del gäUer t, ex.vad LO, SSU, Korpen m, fl. Jag kan tyvärr inte underlåta all ocksä i är peka på vadstatens ungdomsråd har ullalal, nämligen att etl förfaringssäll Uknande del somriksdagen godkände i fräga orn organisationsstödel lill idrottenmedför sädana principieUa nackdelar som knappasl nägon annan folkrörelseskulle kunna länkas accepiera. Vidare, säger ungdomsrådet, är det yttersttveksamt om staten skall ulse och placera ledamöter i enskUda organisationersstyrelser. Det är enligl ungdomsrådet märkligt all dessa represenianier färexlraordinära befogenheter i förhåUande till de förtroendevalda, som har enbeiydande medlemsopinion bakom sig. Dessa synpunkler delades i slort också avABF. vUl emellerlid kulturutskottets majoritet inle göranägon ändring, därför all del har gått bra just med anslagsfrågorna för t.ex. Korpen och, säger man, därför alt denna organisationsform sä harbeslutals. Men delta, herr lalman, är inga argumeni. Har man gjortnägol felakligt, sä skall man alltså enligl utskotlsmajorilelens mening inlerälla till della sä snarl som möjligl. Enligl vär och reservanternas mening borde riksdagenomgående rälla lill del felakliga beslul som fattades , och därför, herrtalman, ber jag all få yrka bifall lill reservaiionen 2, som har fogats tillkullurutskollels betänkande nr 3. Organisationsslöd m. m. HerrMATTSSON i Lane-Herreslad (c); 1 statsverksproposilionen föreslås attanslaget Stöd UU idrotten: Organisationsstöd m. m. skall ökas från 40,4 mUjonerkronor för innevarande budgetär till för näsla budgetär,alltså en ökning med . Utskottet tUlstyrker detla förslag. 1 anslutning till denna punkl har elt antal moiionerväckts, vari föresläs att något stöd tUl amatörboxningen inle skall lämnas, att Organisationsstöd m. m. amalörboxningenskall förbjudas och all regeringen skall fä i uppdrag att tUlskapa ett friståendeoch obundet organ som mollager, granskar och har alt yttra sig över de olikaidroltsorganisalionernas anslagsäskanden. Belräffande del sistnämnda, alltså ell fristående obundetorgan som skall dela pä pengarna, skall enligt utskotlels mening inle Riksidrotisstyrelsenupplräda såsom någon speciell förelrädare för Riksidrottsför-bundel utan skallfullgöra sina uppgifler hell objekiivi. Det är inle fråga om altRiksidrotisstyrelsen skall agera som en part vid fördelningen och gynna vissaidrottsorganisalioner pä andras bekostnad. Det är rikligt som säger all Kungl. Maj:l skallrepresenteras av tvä ombud när medlen fördelas. Dessa ombud skall vara lUlhjälp inle minsl för de organisationer som stär ulanför Riksidrotlsförbundet.När beslulel om dessa ombud fattades skrev utskottet alt del villeförorda alt ulanför stående organisationer tillförsäkrasrätten att inför Kungl. Maj:ts ombud genom särskUd föredragning presentera sinaanslagsframsläUanden innan de behandlas i Riksidrotisstyrelsen. Ombuden har jugenom etl sådanl förfaringssäll möjligheler att fä en grundlig informaiion omdessa organisationers synpunkler pä frågor som rör organisationsstödel. Reservanlerna anser det nu principiellt felaktigl attRiksidrottsförbundet fär fungera som statsmyndighet när dess styrelse har handom förvaltningsuppgifter som hänför sig lUl organisationsstödet till idrotten.De framhåller att denna ordning beslöts av förra ärels riksdag trots att denavstyrkts av tunga remissinstanser. SamtUga tre reservanler var med närriksdagen behandlade della ärende , och jag förmodar all de minns hurdel då talades om att man i utskottet enats om en kompromiss och alt det varden kompromissen som godtog. I utskottet hade man beaktat synpunktersom framförts av säväl remissinstanser som motionärer. Man hade sökl tUlmälesgåorganisalioner som , Skid- och friluftsfrämjandetm. som framförl önskemål om alt fä med nägra som de betraktade som sina speciellaförelrädare eller ombud. När beslulel fattades beaktade man alllsä vad som anförlsi remissyllranden och motioner, och då var del väl ändå ett tillmötesgående.Del är inte alls säkerl att vi skulle fä samma svar om frägan gick ul pä remissnu, Beslulel fattades ocksä så sent som , och vi har inle någon längerfarenhet alt bygga på. Vad sedan gäUer boxningen så har utskottet avstyrktförslaget om all amalörboxning skall förbjudas i värl land. Utskottet anser altde säkerhetsföreskrifter som rekommenderade 1969 snarasl möjliglskall genomföras, om så inte redan skett. Dessulom vill utskottet att delsländigl arbetas på att minska riskerna för de skador som kan uppslå pä grundav boxning.