prot · FU0984 · 1971-12-31 00:00:00 — I min ungdom läste jag både leninism ochmarxism tUl och med kristendom har jag läst men jag fann mgenting därav iherr anförande. i skall vi inte resonera om, ty hanhar tydUgen aldrig läst dessa saker. Och när skulle tala om sina-ismer förestäUde jag mig att han borde ha dåligt samvete för vad som hände på1800-talet under UberaUsmens tidevarv i vårt land. Det var ju då man förstördeså stora naturvärden i hela . Om jag skulle söka efter en -ism, skulle jag närmast gåtill en diskussion mellan och påven . Dediskuterade olika värden som man skulle ge åt människorna, och : "Det har blivit sagt om en berömd dom av högsta domstolen här iFörenta staterna, som fälldes i en bortrymd slavs sak före borgarkrigetsutbrott, att 'den gav lag åt nordstaterna och negrerna åt '. Påsamma sätt ger ni i eder rundskrivelse evangeliet åt arbetarna och jorden åtgodsägarna. Kan man då förundra sig över, att det gives människor, som hånandesäga; 'Prästerna äro villiga nog att ge de fattiga lika andel i det osynUga,men de sörja troget för, att de rika behåUa allt det synliga för sig aUena'." Det är ju det som har predikat om i sinaanföranden. Han har talat om , han har talat om samerna, han har talatom naturen m. m., men han lever själv i efter vad jag kan förstå ochskall vara socialläkare här och har naturligtvis sina bekymmer här. Jag ställermig frågan: Vad vUl herrarna ge tUl annat än ord och fraser? Sådanabehöver inte mer än det hittUls fått. behöver industrieUverksamhet och att man tillvaratar de naturrikedomar som vi har i ,främst malmen och kraftresurserna. Vidare har sagt, och det låter mycketkänsligt, att vi har 10 000 samer av vilka kanske 9 000 lever i stor fattigdomoch i elände. Och det är möjligen mellan 500 och högst I 000 samer som kan sägasig att de har en rimlig inkomst. Man menar på att vi här i Syd- ochMellansverige för våra egoistiska intressens skull skall bevara möjligheternaför oss att göra turistresor dit upp, om vi nu har råd till det. Ochmänniskorna där uppe skaU agera ungefärligen som i miniatyr. Men om människorna i skall kunna känna att de ärihågkomna, så är det inte bara fråga om 10 000 samer i , utan om vi tarNorrland som helhet finns där ungefär 880 000 människor. har drygt 36 000 fått flytta ifrån . Och varför har de fåttflytta? Tror ni att de gett sig i väg för att det är trevligt att komma tiU enannan plats? Nej, det har varit för att vi i inte kunnat på ettriktigt sätt utnyttja de resurser som finns där, utan bara har mobiliserat demför vissa grupper i olika sammanhang. Jag viUsäga att det mte finns någon grupp i Nonland som har varit så Om något fel begåtts i detta sammanhang är det väl att Vattenfallhar gett sig in i diskussion om att lämna så många miljoner till samerna. I denhistoriska litteratur från som jag har läst har jagicke funnit att samerna kunnat göra några större anspråk på att behandlasannorlunda än befolkningen i övrigt. Vi skaU komma ihåg att den äldsta befolkningen i var . Om herrarna läser protokoll, utskottsutlåtanden m. m. frånriksdagen under förra århundradet, skall ni finna att samernas ställning nu harhaussats upp för att man skall glömma de andra människorna som skaU leva iNorrland. Vi har exempelvis , som vi brukar tala om somnågonting speciellt. uppgick antalet samer tUl ungefär 40 procentav befolkningen i det området; nu utgör de I procent. Om vi hade haft de gamla kommunisterna från kvarhär och inte fått in dessa exklusiva herrar som formulerar orden för ordensegen skuU utan känsla för att de skall ha någon verklighet bakom sig, hade inte åsidosatt de intressen som de människor somrepresenterar måste företräda. Jag skulle självfallet ha lust att säga några vänUga ordtUl , eftersom jag hade nöjet att under hans första tid i riksdagensitta vid hans sida. Det sades att han inte var någon poet.Det är nog riktigt. Jag vet inte heller om han är poUtiker. Men i varje falltror han att han är taktiker och försöker därför handla på ett visst sätt. Detär sorgligt att poUtik görs liktydigt med taktik. När jag, som ändå har haft så stort intresse för naturvårdoch fritidsfrågor, reagerar som jag gör är anledningen den att jag troratt man ute i bygderna skapar en ohållbar situation. Bygdebefolkningen, som vialdrig kan gå förbi, måste ha arbete och inkomster men också behålla kontaktenmed den svenska naturen. Jag satt här och kände mig litet ledsen. Ungefär 200resenärer kommer och hälsar på uppe i det område vi diskuterar. Det ärtroligen människor som har mycket goda inkomster och gott om tid. När herrHelén var uppe i såg han området, om jag inte är fel underrättad, frånen helikopter. Om man reser på det sättet ser man naturligtvis allt ovanifrån. Kraftutbyggnaden i måste vi försöka fullfölja.Det måste ses tiU att de kraftresurser som vi har där kommer tUl användning iindustriell verksamhet. Här talar om att vi skaU ha vägar ochjärnvägar. Vad skall vi med dem tiU om vi skall avfolka oUka områden?Förutsättningen för att vi skall kunna utnyttja de kommunikationer som vi haroch dem som vi önskar få är att vi kan få industriell verksamhet till . Det är tråkigt att en sak som hela kammaren borde kunnavara överens om skall väcka en diskussion av den karaktär som vi nu har. m. högern sviker industriell verksamhet och inte har förståelse för den,verkar det allvarligt. Att handlar på det sättet kan väl ingenmänniska göra någonting åt det partiet kan ju ändra sig ganska snabbt.Centerpartiet i har hållit tyst med undantag för en representant somändå hade mod och kraft att säga ifrån hur det ligger tUl. För honom hyser jagden största högaktning. På grund av omständigheter som jag inte behöver redogöraför här har jag levt ganska mycket bland befolkningen där uppe. Man har då kommit och velat få hjälp. Det kan herrarna räkna ut. Över huvud taget i hela inland har man sagt ifrån: Vi måste ha arbete, vi måste ha litet trygghet! ' Det sorgliga är ju att nu vill visst herrarna och damernavara med om att låsa igen för sådan vanlig utveckling som vi självaönskar. Att bolagen där uppe med lås och bom stänger igen gamlavägar för folk är ungefär som en symbol för kommunisternas sätt att sluta upp ien borgerlig front för att skapa svårigheter och oöverkomliga hinder förindustriell verksamhet och för ett levande och naturligt inslag bådei samhället och, framför allt, i den natur som finnns i . Jag har en känsla av att man pratar om så små saker,nästan som om jag skulle stå på torget i och säga: Här ser vi slättenutanför, åt BjörkUnge och andra håU. Men hör , är det någon av er som hartänkt på att det är som skall kaUas renbetesland? Har nitänkt på vattenområdena som finns där uppe? SkaU vi , när vi skickar i vägandra människor från - ungefär 36 000 - ge dem som bor i dethär området också en hjälp på per 2030 familjer? Dethela är orimligt. Jag är tUlräckligt intresserad av naturvårds-och fritidsfrågor för att förstå att om vi inte beaktar både industri- ocharbetslivet över huvud taget och naturvårdsfrågorna i ett sammanhang och inserbegränsningen åt båda sidor, då, herr talman, har inte det som skedde 1967 förtoss närmare den lösning, som jag kanske drömde om. Jag kommer självfallet attrösta för reservationerna. Det finns två skäl till att jag har begärtordet, och det är de båda huvudinvändningarna emot en utbyggnad av Ritsem: attden skuUe vara mycket olämplig ur naturvårdssynpunkt och att den förrennäringen skuUe betyda dödsstöten. , då jag på regeringens vägnar hade attlägga fram förslag tiU intrång i , hade jagsjälvfallet kommit fram till att en utbyggnad av Ritsem var urnaturvårdssynpunkt fullt acceptabel såsom utformningen hade blivit efter deöverläggningar som hade ägt rum meUan och vederbörandemyndigheter. Jag hade också helt naturligt kommit fram tUl att det urrennäringssynpunkt var fullt acceptabelt att göra den här regleringen. Den debatt som har förts här från oppositionens sidaskall jag karaktärisera som oerhörda överdrifter, och det viU inte säga litetnär det kommer från en person så modest som jag är. Man har stått här och gjortgällande att genom utbyggnaden av Ritsem spoUeras den sista vUdmarken och gesdödsstöten åt rennäringen. Jag behöver inte orda mycket om rennäringen efter herrHälls mycket intressanta inlägg. Men låt mig bara för ordningens skuU erinra omatt vi här i landet har 40 samebyar, som de nu skall heta, med 700 hushåll. Dehar tUl sitt förfogande för renbete. Vad vi här diskuterar är , som skulle försvinna. De samebyar som berörs är ju framför allt Sörkaitum ochMeUanbyn. De förlorar en del renbete, men det rör sig om marginella förluster.Det är mycket viktigt att ha klart för sig att det som är avgörande för hurmånga renar man kan ha i en sameby är tillgången tiU vinterbete, ochvinterbetet påverkas icke av denna reglering. Jag vUl också tiU protokoUet läsa in en del siffror om denbetesmark som Sörkaitums sameby förfogar över. är det renbete. Av det känsliga vinterrenbetet förlorar man jagvill ha det noterat. Förlusten av mark för vår- och sommarbete, är , vilketbetyder att det är av dylikt bete som man går förlustig. Men det ärriktigt att detta är värdefull betesmark. Det bör också i detta sammanhang noteras, för att det skaUvara fuUständigt klart, att den föreslagna regleringen icke innebär att manbehöver byta boplats. Ingen same behöver flytta på grund av denna reglering. hävdade att de statistiska uppgifter som herrHäll lämnade var ointressanta. Jag undrar om samerna i dessa samebyar delar denuppfattningen. Det är väl oerhört intressant att konstatera att samerna iSörkaitum nu har knappt 2 000 renar att skaffa sig sin försörjning från. Menarherr att om man underlåter att reglera Ritsem så kommer Sörkaitums sameratt skaffa sig det antal renar som de behöver för att klara sin försörjning?För mig är denna uppgift oerhört viktig och betydelsefull. Den visar också vaddet är fråga om. I Sörkaitums sameby kan man ha minst 8 000 renar. har det sagts att det är kalvningslanden som samerna gårmiste om. Redan när vi diskuterade den här frågan gjorde jag gällandeatt det är riktigt att det är besvärande för samerna att de förlorarkalvningsland. Men vi har låtit statsagronomen vid lantbrukshögskolangöra en undersökning, och han har efter sin undersökning kunnat konstatera kan finna ersättningar för de förlorade kalvningslanden. Då sägs det attsamerna själva inte delar hans uppfattning, och agronomen frånkännesegentligen alla möjligheter att bedöma denna sak. Ja, det är ett enkelt sättatt klara en debatt - att genast underkänna de experter man har. Får jag baratill kammarens protokoll läsa in att samma statsagronom har kunnatutnyttjas och utnyttjats med glädje under de förhandlingar som vi har fört medvårt broderland då det gällt att komma överens om de betesområden vi skaUfå där och vUka områden vi behöver för att klara bete åt våra svenska renar. Dåhar han varit ypperlig och klarat det aUdeles utmärkt, men när det gällersvenska förhållanden skulle samma statsagronom Inte vara acceptabel. Vi utgår från att de undersökningar som statsagronom Steenhar gjort är fullt tUlfredsstäUande, och jag vågar alltså använda dem när jagnu tar den ståndpunkten, att man kan ersätta de kalvningsområden som manförlorar. Det var aUtså rennäringen. Jag behöver inteorda mer om den efter det inlägg som gjorde. Och sedantUl naturvården! vänligheten att erinra mig om att jag hade varit i Europarådetför och där varit med om ett uttalande som egentligen skuUeanvändas emot mig och regeringen. Men lika litet framgång som hademed det citatet har , och jag skall återkomma till det såsmåningom. Den här överenskommelsen freden i Sarek är synnerligenintressant. Jag tycker det är intressant att 1962 stäUde sig bakomden och delade den entusiasm som naturvårdarna hade anledning att visa. Ty vadfick man genom freden i Sarek? Jo, man fick för att manskulle utbygga Ritsem. Det är ett bra byte, som naturvårdarna har aU anledningatt vara glada för. När arbetades fram av VattenfaU, såställde VattenfaU pengar tiU förfogande för en vetenskaplig undersökning på dehär områdena. själv finansierade sålunda utomordentligt intressantavetenskapliga undersökningar 1968 och 1969 beträffande och faunan här.Beträffande visade då den botaniska undersökningen att Autajaureområdethyser en mycket rik och intressant vegetation. Med nuvarande kännedom om densvenska fjällvärldens vegetation vet vi att liknande typer finns inom andraområden. Det verkade som om man här var mer intresserad avekologi än av geografi, men får jag erinra om att sådan vegetation finns iAbiskotrakten, på nordsidan av Torneträsk samt i . Ochfloran inom anses vara den art- och individrikaste inomnorra delen av vårt fjällområde. Den rör vi ju inte den får forskarna ochvetenskapsmännen ägna sig åt. Beträffande faunan visade rapporten från undersökningarnaav Autajaures djurliv att området inte representerade några för svensk faunaunika drag, men där finns många biotoper av stort intresse. Det var vad mankonstaterade. De undersökningar som har bekostat på dettaUlla begränsade område av vår väldiga nationalparksyta, som i övrigt inte ärundersökt, visar alltså att områdets naturvetenskapliga värden inte på någotsätt är unika. Liknande naturvärden finns inom andra delar av den svenskafjällvärlden, som ingen människa har föreslagit att vi skall ta ifrånforskningen. Och det kan ju förtjäna påpekas att kännedomen om de svenskafjällområdena ur den här synpunkten är otiUräcklig och att storanaturvärden sannolikt skulle framkomma, om liknande undersökningar utfördesinom andra nu okända delar av denna väldiga areal av vårt land. Det har också sagts här att miljö- ochnaturvårdslagen inte har använts tidigare och att det fanns ett uppdämtintresse för miljö- och naturvård, som har tagit sig uttryck i att man intefår göra några som helst ingrepp i naturen. Men vad som inträffat är att vi harskaffat oss en miljövårdsadministration, fotad på ett oerhört starktmiljövårdsintresse, och när vi nu bygger ut kraftverk måste hänsyn tas tUl aUade krav som miljövården rimligtvis kan ställa. Det har i ocksågjorts betydande jämkningar för att minska intrånget. Dessa jämkningar har kommittUl stånd efter förhandlingar och överläggningar mellan ,, domänverket och . kommer också provisoriska byggnadsanordningar att På har man vidare förklarat sig beredd attutföra en grunddamm i Teusajaures utlopp som gör att vattenståndet hållesviddet naturliga sommarmedelvattenståndet. Sedan gjorde gällande att här spolieras densista vildmarken. Han läste också upp vad vi sagt i , därregeringarna uppmanats att registrera områden specieUt lämpade somnationalparker och som reservat för djur och växter samt områden som harvetenskapligt eller historiskt intresse eller som är värdefulla förundervisningen eller på grund av sin naturskönhet. Ja, jag har varit med om attskriva under det i , och det har jag kunnat göra utan några somhelst skamkänslor för att vi planerade denna reglering i Ritsem. Den omfattarnämligen av , som är Ukastor som hela , dvs. Och är inte vår endanationalpark. , mina damer och herrar, med och Sarek med är någonting att tala om i ! Jag höll på att säga tUl herrHelén: Gå hem och läs geografi! men det kommer jag att stryka i protokollet.Stora SjöfaUets nationalpark omfattar osv. Vi har nationalpark i det här landet; det är väl någonting för forskare och vetenskapsmän atthålla till i. Kan man sedan komma och säga att den föreslagna regleringenskulle spoliera alla möjligheter för forskare och vetenskapsmän att komma ikontakt med verklig vUdmark i vårt land? Jag tror det får räcka med det anförda. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle: Av jordbruksministerns inledning märkte jagatt jag måste ta mig litet tid till att undervisa honom i marxism, men Utetsenare upptäckte jag att det är en tydligen ännu mera akut uppgift att gejordbruksministern litet undervisning i jordbruk, speciellt om renbeten.Uppgiften att Sörkaitum skulle ha renbeten och särskilt uppgiftenatt skärs bort genom regleringen i Ritsem är verkligenlitet förbryllande. Det är rätt mycket berg där, herr jordbruksminister, ochdet bete som renarna kan få på bergen ger jag inte så förfärligt mycket för; defår en mycket vacker utsikt, men de får inte mycket bete. När det gäller Steens utredning kan jag helt enkelt läsaupp samernas sammanfattning; jag skall göra som jordbruksministern, jag skallläsa in den tUl protokoUet. Om den utredningen sägs att inget annat resultatvar att vänta "när undersökningen dels bedrives under fel årstid, dels ockhuvudsakUgen genomföres med hjälp av flyg utan besUctning på stället. Den ovangjorda genomgången torde utvisa att efter en reglering av Autajaure återståringa nya kalvningsplatser för Sörkaitums del. De enda i och för sig godtagbara,av anvisade områdena, ingår redan nu i de områden, som är oundgängligennödvändiga. I och med att Suorvasjöar-nas fjärde reglering tages ianspråk finnes icke kvar andra kalvningsområden än de som ligger i anslutningtiU Autajaure." Detta är hämtat ur en skrivelse från Sörkaitums sameby avden . Jag förmodar att alla efter denna långa debatt vet attRitsem innebär att just de betesplatser som finns vid Autajaure kommer att läggasunder vatten. De är värdefulla helt enkelt därför att de är bara Nr 84 från snö mycket tidigt när kalvningarna äger rum,omkring den Onsdaeen den Det är möjligt att hade haftstörre framgång med undervisning i marxism än i jordbrukslära. Men jag trorinte jag behöver någon undervisning i marxism heller, i varje faU inte . Vad jag talade om var det känsliga vinterbetet. Jag hoppasatt inte är vilseledd av någon s. k. expert och gör gällande attdet inte är vinterbetet som är avgörande för det antal renar man kan ha i enby. Jag hävdade att regleringen av Ritsem innebär att avvinterbetet försvinner. Det hjälper inte hur mycket expert ansersig vara på jordbruk på den punkten det blir inte mer ändå. Frågan om kalvningslanden var för mig en mycket besvärandefråga. Sedan hade yttrat sig tUl regeringen och sagt attregleringen inte mötte något hinder, trots det ingrepp som skedde irennäringen, uttalade samerna att undersökningarna om kalvningslanden varitotillfredsställande. Innan regeringen tog ställning lät jag samme expert göraytterligare en undersökning för att få denna fråga ytterligare klarlagd. Och efterde undersökningarna vågar jag hävda att det är möjligt att skaffa ersättningför de kalvningsland som går förlorade. Det vore möjligt förSörkaitums samer att ha flera renar än de har för tiUfället. i (s): Av de fyra huvudfrågor, var för sigbetydande, som är avgörande för ett beslut I det aktuella ärendet jag tänkerpå naturvårdsintresset, konsekvenserna för samebefolkningen och rennäringen,energifrågan och sysselsättningen är det den sistnämnda jag skulle vilja säganågra ord om. Då nu näringsutskottets majoritet, bestående av deborgerliga och vpk, går emot stäUer man sig allvarligt frågan,huruvida sysselsättningsaspekten över huvud taget haft någon betydelse fördessa fyra partier. Är det så att de i anstäUdaanläggningsarbetarnas sysselsättning är en helt försumbar faktor i dessapartiers ögon? Ja, någon annan slutsats går det rimligen inte att dra med tankepå agerandet i detta och även i andra utbyggnadssammanhang. Låt mig, herr talman, mycket kort skissera situationen , sådan jag ser den. har ca I 000 anläggningsarbetare anställda,framför allt i Lule älv. Det största nu pågående projektet är Vietasbygget. Detkommer att skruvas ned sysselsättningsmässigt sett. I tidigareplanering var det till arbetena vid Ritsem och vid som de nu iVietas och i övriga pågående arbeten sysselsatta skulle få nya jobb. skrinlades innebar det att inte mindre än 5 000 årsverkenförsvann för byggnads- och anläggningsarbetarna och ca 1 800 årsverken förandra grupper. Det är ett mycket betydande bortfall. TiU detta vill man nu också lägga Ritsem. Ritsem innebärsysselsättningsmässigt I 400 årsverken för byggnadsarbetare i självakraftverksdelen. DärtUl kommer några hundra årsverken för skogsarbetare,ledningsarbetare och liknande grupper samt dessutom den betydandesysselsättning som blir verklighet om vägen meUan Suorva och Ritsem skallbyggas något som jag anser vara en förutsättning för , UksomRitsem givetvis är en förutsättning för vägbygget. Jag kan försäkra att om dehär arbetstUlfällena faller bort så blir konsekvenserna mycket allvarliga försysselsättningen i både och . Man skall hålla i minnet, då dessa frågor behandlas, attde anläggare som arbetar i övre i genomsnitt har bott och verkati den landsdelen . Medelåldern är mycket hög. I och för sig ärs. k. veckopendlingar mellan arbetsplats och hemort ingenting ovanligt i denmeningen är det fråga om en rörlig arbetarkår. Däremot torde det vara mycketsvårt, ja närmast cyniskt att säga: Ni får flytta söderut! Vad skulle det bliför resultat av detta med flyttning söderut, när det för övrigt är tveksamt omdet verkligen kommer att finnas några arbetstiUfäUen? Man skulle i stället fåen påspädning tUl den kår av husbyggnadsarbetare som finns i övreNorrland. Detta skulle bli resultatet om man inte på något sätt ordnarsysselsättningen för anläggare och liknande. Jag vill då påpeka att husbyggnadskåren äröverdimensionerad. Det gäller både och . Såsom exempelkan nämnas att vi har 6 000 byggnadsarbetare i , vilket enligtde arbetsmarknadsbedömningar som föreligger är ca 2 000 för många.Anläggningsarbetarna i övre liksom berörda kommuner anser sig lovadeersättningssysselsättning då skrinlades. En sådanplanering, som åtminstone skulle klara en del av problemen, har också utförts,och en hörnsten i den planeringen är det nu aktueUa Ritsem. Om nu de borgerliga partierna cch vpk anser sig kunnaspringa ifrån detta, kommer det naturligtvis inte att passera omärkligt, utanman kommer med all säkerhet med skärpa att fråga efter motiven för ett sådanthandlande. I fallet Ritsem är naturvärdena på intet sätt överväldigande.Däremot är sysselsättningsfrågorna tunga och av stor vikt. Betydelsen förkraftförsörjningen av att fortsätta med viss vattenutbyggnad är ju ocksådokumenterad, inte minst i dagens debatt. Man får räkna med stora svängningar ielkonsumtionen över säsonger och över dygn. Därvid är vattenkraften överlägsen.Det gäller också om man ser det rent miljömässigt, eftersom oljekraft och ävenannan värmekraft ingalunda är miljömässigt harmlösa. Vad gäller och kan den i utskottetredovisade inställningen givetvis förstås rent förnuftsmässigt - naturligtvisom man kommer ihåg att det här är fråga om ett statUgt och inte ett privatkraftverksbyggande. Det har nämligen hänt tidigare vidriksdagsbehandlingen av frågor som berör övre att dessa två partiergått emot motiverade projekt av det skälet. Jag behöver bara erinra ombehandlingen av frågor som har gällt Statens skogsindustrier ochNorrbottens järnverk. Vad som däremot är något av en gåta är ochkommunisternas uppträdande i utskottet. Om de fasthåller vid sin inställning,kommer säkerligen dessa partiers företrädare att mer än en gång av folket iNorrbotten och bli ombedda att förklara sig - och detta i mångaolika sammanhang. Utskottet avfärdar sysselsättningsmotivet dels med att detendast är fråga om ett temporärt tUlskott av arbetstillfällen, dels med att detär statsmakterna som har ansvaret för att arbetsmarknadsproblemen i övreNorrland blir lösta på bästa sätt. Det är ganska enkelt att komma ifrån en såviktig fråga med en sådan skrivning! Statsmakterna har redovisat ett förslag som utskottetavfärdar. Det är ett förvånansvärt lättsinne som utskottet därmed visar införde arbetslösas möjligheter till sysselsättning. Det nu aktuella projektetbereder inget livstidsarbete, men påvisa något annat projekt, något reaUstisktuppslag, som ger lika många årsverken! På den punkten tiger utskottet, ochtystnaden är begripUg, den är talande. Men man kan vara förvissad om att allade arbetslösa och i övrigt av denna fråga berörda anläggningsarbetarna ochderas familjer, som följer den här debatten, mycket väl vet vad tystnadenbetyder. Den betyder fortsatt arbetslöshet intill dess ett nytt projekt hararbetats fram.