prot · FU0927 · 1971-12-31 00:00:00 — Varjeriksdagsman fär alla dessa böcker - det har jag sett lill sä att riksdagensledamöier har möjligheter att följa den omfattande skriftutgivning som skernär det gäller grundläggande frågor i försvarspolitiken. Jag utgår dä frän allriksdagens ledamöter i sin kontakt med medborgarna och väljarna skall kunna haförutsättningar all plädera för den säkerhelspolilik som vi här i riksdagenbrukar vara lämligen eniga om. Vi har ingen slor, allmän försvarsdebatl mellan partiernadärför att vi i stort sett har varit eniga om försvaret i mänga är. Och när viär eniga går vi inte ut och slåss. Därför finns del inle någonupplysningsverksamhet via ständigt pågående diskussioner mellan partiledare,partirepresentanler och riksdagsmän, ulan den diskussion som pågår - och somjag har försökt all della i - är den som i försia hand förs med represenianierför akademikergrupper eller läl oss säga med den unga generalionen. Dendiskussionen är ganska livlig, och vi mäsle della i den. Jag önskar helleringenting högre än all sä många som möjligl dellar i den debatten, som vi inlekommer ifrån. HerrBOHMAN (m): Efter della slalsrådels klarläggande förslår jag bällre demyckel provokativa och som jag lyckle egendomliga formuleringarna. Jag anserdel ocksä vara värdefullt alt vi får en debatl av detta slag. Likaså delar jagstatsrådets uppfattning rörande innebörden av, syflet med och bakgrunden tillden försvarsupplysning som vi mäsle bedriva. Men jag delar inle de slulsalserslalsrådel själv har dragil i sin praktiska politik när del gällerverksamhetens bedrivande. Det är rikligt att vad de unga som vi nu lalar om framföralll diskuierar inte är hur våra vapensystem skall byggas upp eller hurorganisationen skall se ut, utan vad de diskuierar är, som statsrådet sade:Behöver etl försvar ? Vad skall det tjäna lill med elt försvar?Kan vi över huvud laget fä användning av ell försvar, innan vi har slagils Ang. förbättrad information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret Och de som driver sin tes hårdast är ofla de som äranhängare av en långtgående, extremt härd alliansfri politik. Del är denbrislande konsekvensen och den bristande insikten om della samband som är säförvänande. Det är också del som måsle påverka hela uppläggningen av värförsvarsupplysningsverksamhel. Och det är det som jag menar all vi inle hargjori. Med "vi" menar jag dä i försia hand slalsmaklerna, men jag ärmedveten om att även de politiska opposilionsparlierna där har elt ansvar. Vissl är del bra alt man fattar regionala och centralabeslul och all vi pä olika häll trycker fint illustrationsmaterial och ger ulden ena boken efler den andra. Slalsrådel apostroferade själv dessa böcker isitt svar. Och visst är det bra att det materialet delas ul lill riksdagsmän,frivUligorganisalioner och andra. Men den försvarsupplysningen förs inle uleffektivt pä gräsrotsnivå för all här använda ett av dagens slagord.Egentligen är del ytterst i hemmen och i skolan som informationsverksamhetenniåste ta sin början. Det är där förståelsen måsle skapas. Hemmen kan vimöjligen påverka indirekl, men i skolan kan samhällel bedriva en direktpåverkan. Tycker försvarsminislern verkligen alt myndigheterna hargjort vad som behövs för all den verksamhelen skall bli lillräckligl effekliv iskolan? Skolutbildningen har i del avseendet varit otillfredsställande ochofullständig. I de nya läroplanerna för ingår nu fyra eller femtimmar per läsår för information om bl. a. sädana frågor som narkotika ochtotalförsvar. Det är för övrigl en ganska intressant sammansläUning. Iskolöverstyrelsen häller man på alt ularbela elt studieunderlaghärför, men det är inte färdigl . Del kommer försl eller maj.Följaktligen kan man inle tillämpa del förrän försl någon gäng i hösl ochbara i ! Nägra läroplaner för gymnasiet som omfattarförsvarsupplysning finns mig velerligt ännu inte. Det är en mycket allvarligbrist. Vi har alla varil överens om alt del behövs vidgad samhällsinformation.Försvaret är ell led i värl samhälle. Informationen måste därför ge uirymmeäven häräl. Kunskaperna måste föras ut, även om enskilda lärare kanske inte ärsä roade av det. En annan synpunkt som jag tycker all man inte skall gåförbi i en sådan här debatt som ju ocksä statsrådet hälsar medtillfredsställelse -är att begreppet försvarsvilja eller molslåndsvilja är ellelement i vär värnkrafl, för att använda etl av försvarsministerns egnafavoritultryck. Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret Trovärdighetenhos svensk utrikespolitik har ju alltid understrukits frän regeringens sida,inle minst av statsministern. Vi är som bekant i vårt land ulsalta för enmyckel ingäende uppmärksamhel, eller skall vi säga bevakning, frän omvärldenssida. Bevakningsverksamheten gentemot värt land är inte bara inriktad på defasta elementen i värl försvar och i vår säkerhetspolitik; man inregistrerardär också försvarsviljan och försöker bedöma graden av försvarsvilja, eftersomden i sin lur kan bli avgörande för hur man bedömer möjligheterna att betvingaSverige genom hol eller genom utpressning. Vi kan väl i varje fall allainstämma i förhoppningen alt vi inle skall behöva uppleva "den verklighetsom är den bästa försvarsupplysningen", för all nu cileraförsvarsministern själv. Det är för sent då! Del är ocksä mot den bakgrunden att motslåndsviljan är eltviktigt element i vår beredskap somjag slälll min fråga lill försvarsminislern.Jag tyckte inte att jag fick ell lillfredställande svar pä den. Jag är meranöjd , efler försvarsministerns komplettering, men jag tycker fortfarandeinte all de uttalanden som försvarsminislern gjort har lagil sig ullryck ipraktisk-poliliska ätgärder. och jag slår i varje fall nägolnärmare varandra nu än när vi började diskussionen. Om vi fortsattediskussionen skulle vi kanske till slut inte vara sä förfärligt oeniga. Jag vill fästa uppmärksamhet på attmottagligheten för försvarsupplysning självfallet inle är densamma i allalägen. Inför etl krigshot är det mycket lätt att få allmänhelen att suga uppalll vad vi säger angående försvaret, och då kan del också vara myckel lämpligtatt tala om hur försvaret är organiserat och vad som krävs. Mottagligheten ärdäremot inle särskilt stor av läng fred då det inle finns någothot mot - allmänhelen uppfattar det i varje fall inte sä och intepolitikerna heller. När vi dä hamnat i en sådan situation som dagens, dä man ivida kretsar hyser tvivel om försvaret, är det viktigaste att vi lar uppdiskussionerna. Del är politikerna som måste föra dessa diskussioner. Vi kaninte begära all de som är anställda inom försvaret i försia hand skall göradet. Jag tror inte heller all det är så lämpligt alt använda t. ex officerarnasom försvarsupplysare och debattörer inför den stora allmänhelen. Det är vipolitiker som bär ansvaret för landels säkerhetspolitik och försvar, och del ärvi som måste uppmärksamma att förutsätlningarna förförsvarsupplysningsverksamhelen är väsentligt andra än de var för lät osssäga tio är sedan. Jag har i den situationen velal dra ned tUltron lUI attdetta problem kan genom att man ökar, ökar och ytterligare ökar denförsvarsupplysning som bedrivs med hjälp av skrifter, filmer, utställningarosv. Jag är rädd att del inte hjälper. Del är diskussionen som är detavgörande. Och den diskussionen måste framför allt ske med den svenskaungdomen, som börjat hysa andra meningar om försvaret. Jag lycker att detta ärdet väsentligaste. Jag hade självfallet kunnat gå in på alla detaljerbeträffande de förberedelser som görs för t, ex, den lilla tid man i skolanskall ägna ål försvaret, inte alls för all påverka eleverna all tro på den svenska säkerhetspolitiken,om jag har uppfattat det räll, ulan för all ge informaiion om försvaret menocksä tillfälle till diskussion om försvaret. Den moderna skolundervisningenverkar ju sä. Jag skall i denna kammare inle gå in pä frägan om massmedia,television och radio, som nalurliglvis här spelar en stor, ja, i en kritisksituation avgörande roll, eflersom de när ul lill varje människa i landel ochmed sitt budskap när direkl in i hemmen. Jag skall inte gå in pä dessa frågor.Regeringen har inle räll all lägga sig i programverksamheten, knappastriksdagen heller. har jag ulanför detta hus personligen offentligtkritiserat ensidigheten i massmedias behandling av dessa frågor. nägra ärefteråt mäste jag säga att jag inle skulle vara lika skarp i kriliken. Enliglmin personliga mening har därvidlag skett en viss förbällring, eflersom maniakttar en bättre balans. Sedan kan de som är motståndare lill försvaret dä ochdä Uskna lill över program som förekommer i radio och TV. Den som är myckelpositiv till vär säkerhetspolitik kan ocksä fä Uskna lill när program av annatslag förekommer, exempelvis . Men all utnyttja massmedia enbart föratt påverka alla medborgare att sluta upp bakom den säkerhelspolilik som vibeslutar om här i tror jag inle vi kan länka oss med de principer vihar för nyhetsförmedling och för användning av massmedia. Ang. förbättrad information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret HerrrBOHMAN (m) kort genmäle; Jag kanske inte skall fortsätta deballenlängre. Jag tror alt innersi inne är slalsrådel och jag rätteniga, även om jag inle tycker att statsrådet ger ullryck åt vad jag hoppatsatt han skulle göra. Jag har inle pästått dessutom trorjag inle heller altdel förhäller sig sä all vi kan klara detta problem genom all som statsrådetsäger öka och öka utgivningen av skrifter, visning av filmer och sådant. Det ärinle där problemet ligger. Det är vi hell överens om. Problemet ligger i all vimäste ge den uppväxande generalionen ordentlig informaiion om de sammanhang delhär är fräga om, sambandet mellan försvarspolitik och utrikespolitik, ominnebörden av vår svenska säkerhetspolitik i vidsträckt bemärkelse. Del är där samhällel inte har gjort vad man bordegöra; del brister fortfarande i skolundervisningen. Del är vår uppgift - jagsäger del öppet all informera och påverka den uppväxande generalionen om vaddet här belyder för våra möjligheler att leva i fred, att bevara vårldemokratiska styrelseskick. Lika väl som vi nu jag gör den här egendomligasammankopplingen pä nytt har börjat undervisa våra elever om risken förnarkotikamissbruk, lika väl skall vi börja undervisa våra elever om de sambanddel här är fråga. Del har vi inte gjort, men del mäste vi göra. Därmedunderlättar vi den fria debatt som efterlyser, därför att en fridebatl byggd på kunskaper blir en friare och bättre debatt än den som är byggdpå förutfattade meningar, känslor och okunnighet. Syftet för oss och för mig är att skapa bättre betingelserjusl för del fria meningsutbytet. Även om vi klarar upp de här sammanhangenkommer det ändå all finnas motsättningar om hur försvarspolitiken skall Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret utövas.Del är den lyp av debatt som statsrådet och jag brukar bedriva och som bedrivsute bland de militärer som jag, Uksom statsrådet, anser inle i försia handskall ägna sig ål den här verksamhelen. Grunden skall läggas i hemmen, iskolorna, genom en ordentlig kunskapsförmedling. Den uppgiften åvilar herrstatsrådet och hans kolleger i regeringen i försia hand. Jag finner mig föranlåten att gä in i dennadebatl, eftersom jag känner mig nägol åsyftad såsom en av dem i den ungagenerationen som har avvikande mening eller i varje fall är villiga alldiskutera det traditionellt mUitära försvarets effektiva roll i samhället. Jag har till årets riksdag tillsammans med fleramedmotionärer framlagl en moiion, och jag vill deklarera alt jag inle harbegärt en totalnedrustning av det svenska försvaret. Vi har mycket försiktigt yrkatatt man i direktiven för den långsiktiga planeringen av det militära försvaretockså skall ta in och undersöka även förutsättningarna för icke-mUiläraförsvarsformer. Del kravel baseras på länkar och känslor som jag tror all mångaunga människor delar med mig men som inle hell och hållel hör hemma hosdem som vUl riva ned samhället och inte vill försvara del. Jag tillhör alltsådem som släller sig bakom värt nuvarande försvar men vill la upp en diskussionom en annan ulformning av del framgenl. Jag lycker alt del var oerhört vikligl vad sade, nämligen alt en debatt mäste komma till stånd. Den debatien kan inteske genom alt man på konstlat sätt tvingar på den unga generationen entraditionell uppfallning om försvarel. Del finns anledning all säga della,eflersom slulade sitt anförande med all säga all man skallinformera ocksä om del försvar vi har och dess effektivitet. Jag skulle vilja fräga ; När man i skolornainformerar barn och ungdom om det traditionella försvarels effektivitet, är mandä ocksä beredd att informera dem om konsekvenserna av de nya stridsmedel somnumera finns i världen och som kan komma att användas i etl kommande krig? Jagtänker på BC-stridsmedel och kärnvapen, alltså biologiska och kemiskastridsmedel, och deras effekter på den civila befolkningen. har viinle fält den informationen. Som säkerligen en del av kammarens ledamöierkänner lill finns informationsmalerial framställt, bl. a. har en film gjorts avdel engelska TV-bolaget , skildrande resultatet av ett kärnvapenfall molnägra mindre städer i . Den filmen förbjöds snabbi av nägon anledningoch fär inle visas i något lands TV-kanaler. Man mäsle själv la iniliaiiv förall fä se den. Även den filmen bör ingå i upplysningen om effektiviteten av ettmilitärt försvar. Vad jag vill framhålla här är att vär säkerhelspolilik juinte baserar sig enbart på etl Iradilionelll militärt försvar. Den förulsällerelt samspel mellan utrikespolitik, handelspolitik och försvarspolitik. Del är,såvitt jag vet, fastslaget här i . Försvarspolitiken är således baraett av de medel som ingår i säkerhelspoliliken. Strävandena all minska spänningen i världen mäsle man se iell vidare perspektiv. En intemationeU rättsordning kan inte bygga pä nöd och falligdomför de flesla människor i världen. Den kan bara bygga pä rällvisa och välståndför alla. Därför bör ell väsenlligi ökat utvecklingsbistånd från de rikanationerna, dit hör, pä längre sikl vara en grundläggandesäkerhetspolitisk åtgärd. Värl elappmäl av 1974/75 är ell sleg i denriktningen. Vad jag har päpekal i min moiion skulle jag gärna vijja sekomma med i den försvarsdeball som vi alla efterslrävar. För att vinna totalenighet hos medborgarna om värt försvars ulformning måsle vi ha en öppen ochfri debatt. Vad som dä är viktigt är att man tar in alla delar av etl försvaroch dess effektivitet. Enligl min uppfattning råder del obalans mellan olikagrenar av vårl totalförsvar . Vi saisar av tradition - det är kanskedjärvt att säga det frän denna lalarslol - och av brist pä annan erfarenhei påtraditionellt militärt försvar. åberopade ocksä i sill svar attden unga generationen inte har direkt erfarenhet av kriget. Nej, men den harskräck för effekterna av de nya stridsmedlen. Del kanske är detta som har väcktupp den unga generationen att bli tvekande inför etl traditionellt försvar, somkan utvecklas med skrämmande nya stridsmedel över hela vår värld. Man villdiskutera försvaret och dess effektivitet och kanske finna nya former för alllösa konflikter mellan människorna. I vär moiion har vi lagit upp någonting som kanske kanlåta chockerande i konservativa moderaters öron - att man skall analysera olikaformer av icke-militära försvarsmetoder. Man skall göra det långsiktigt ochundersöka på vilkel sätt de kan föras in i det svenska försvarel. Med deltrorjag att man skulle nä det som man känner all man inle rikligl gör -man skulle kunna nå även den yngre generationen, som släller sig tveksam lillell krig och dess konsekvenser och till ett tradionelll försvars effektivitet.Historien visar ändock att Irols upprustningar i mililära försvar har vi inteåstadkommit fred i världen. Del är inte en särskill lycklig värld vi lever i,full av konflikter. Människorna mäsle någonslans börja all finna vägar all lösaupp konflikterna. För all försvarsviljan skall omfattas helt och fullt avmänniskorna och det samhälle vi har tycker jag är värt att försvara - är delvikligt all man också fär till stånd en debatt ute i samhällel, där de ungaIveksamma människorna dellar. Del är kanske litel för ensidigt all säga"de unga", ly lidigare generationer har ju ocksä varil myckel engageradei internationell fredspolitik. Det är inle bara de unga människorna som ärengagerade i denna debatl. Då skulle man också kunna känna slörre Irygghei förden försvarspolilik man lägger fram och som skall ingå i del loialasäkerhetspolitiska arbelel. Jag skulle gärna se att vi finge en annan balans påsäkerhetspolitiken med en väsentligt slörre del lagd pä nedruslningsarbete,säkerhetspolitisk forskning och framför allt naturligtvis på biståndsverksamhettill de länder som befinner sig på den undre halvan och till vUka vimåste dela med oss av värt väjsländ. Slutligen vill jag fräga : När vi skallindoktrinera våra barn och del svenska folket jag tror klarluttryckte sig så, åtminstone uppfattade jag honom sä om försvarets effektivitet,är vi då ocksä beredda alt tala om vilka konsekvenser de nya stridsmedlen fär? Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret förbättradinformation om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Här kanjag knyta an lill vad försvarsministern sade, all del inle går alt användasamma vägar som lidigare. Människorna är skrämda och känner oro inför de nyastridsmedel som finns och som kan komma all användas. Vi bör ocksä upplysamänniskorna om konsekvenserna av dessa nya stridsmedel; först då fär vi en meratotal debatt. Jag har med både respekt och intresse följt . Det var varmhjärtat och uppburet av en övertygelsens patos som jag största respekt för. Del vore intressanl alt få möta vid någottUlfälle dä vi har mer tid till värt förfogande än denna senalorsdagseflermiddag. Det är klart att jag är mera "cynisk" än vad fruTheorin är. Jag hör till den generation som har upplevt nazismen och praktisktfäll klart för mig hur litet smä folk betyder när en stormakt av del slagetvill genomdriva sin maklpolilik. Del är väl på del sältel som säger all i allalider, i alla världar, har man försökt lösa krigels och fredens problem. Ochman har misslyckats. Del är alldeles rätt. Historien påvisar fakla:krig har inle löst de motsättningar som ni och vi talar om. Men historien harocksä visal att små folk, som inte är beredda att försvara sig, har gätt under.Folk som har varit beredda att försvara sig har ocksä gätt under. Men del finnsingenling som motsäger påståendet all smä folk med en bestämd försvarsvilja kanhävda sin handlingsvilja, sin frihet, sin självbestämmanderätt och sillsamhällssyslem bällre än de som inte är beredda alt göra uppoffringar. talar om alt jag skulle representera "entraditionell uppfattning" om försvarel. I det fallel följer herr statsrådetoch jag samma linje. Del värsta från Era utgångspunkter torde vara allomvärlden har samma "traditionella syn" som vi. Det är omvärlden vihar all ta hänsyn tUl när vi försöker alt efler måttet av vår förmäga bygga uppell skydd för värt samhällssyslem och vår frihet. Sä länge denna"traditionella uppfattning" finns i omvärlden är vi, hur varmhjärtadevi än är och hur mycket vi än grundar vår övertygelse pä önsketänkande, piskadeatt la hänsyn till inställningen hos omvärlden. Jag vill också besvara den fräga som Ni ställde lill mig.Självfallet skall vi i den informationsverksamhet, som vi har all bedriva,också la hänsyn lUl och ge upplysning om vilka konsekvenser nya vapen kan fåför samhällen och för enskilda människor. Vi skall göra det bl. a. därför attjust förhandenvaron av ett starkt försvar, enligt milt sätt att se pä dettaproblem, är en garanti, lät vara en bräcklig sädan, för att vi inle skallbehöva utsättas för de nya vapen, som människorna med rätta hyser skräck för.Det är bl. a. för alt undvika att bli ulsatla för dessa påfrestningar som vihar anledning alt försöka bygga upp ell försvar. All erfarenhet talar för allvåra möjligheter alt stå utanför krig ökar, om vi är beredda att satsa pä dets. k. konventioneUa försvaret. Vi har mindre chanser, om vi inle vill göra del.Dessutom, och det är naturligtvis väsentligt i denna debatl, kan vi inle däfullfölja vår traditionella och av allapartier och människor i vårt samhälle omfattade alliansfria utrikespolitik. Jag lackar för delta svar. Detvar skönt att få del klargörandet. sade all om omvärlden med sintraditionella syn inte förändrar sin politik, så kan inte heller vi göra del.Men det skulle ju vara rätt defailisliskl all säga all vi aldrig någonsin kannå en förändring här i världen, eftersom inle någon är beredd att ta förstastegel. Del har påpekats vid mänga tillfäUen i debatten altSverige i internationella sammanhang åtnjuter etl gott anseende - delta saglulan självhävdelse. Vår neutralitetspolitik och vär aktiva utrikespolitik, värtbiståndsarbete och vårt myckel aktiva FN-arbele har grundlagt ell sådanlförtroende för . Utan att anse mig vara utopist hyser jag fortfarandeförhoppningen och tron all även på del område som vi nu diskuterar harmöjlighet att ta vissa initiativ för att bryta det åsiktsmönsler som finns ivärlden och den enorma rustningsverksamheten, som bara stegras. läggs ned irustningskostnader medan stora delar av världens befolkning lever i sväll ochfattigdom. som det förekommer enorma sociala problem runl om ivärlden fortsätter vi med vär traditionella uppfallning att bevara system, somsväljer sådana enorma koslnader, i stället för att börja med en analys frånbotten för att försöka finna andra vägar ur detta dilemma. Jag tror att det resonemang om civUmolstånd som förs kanvara myckel intressanl och att del bör studeras. sade ocksä isill svar alt vissa undersökningar på detta område har gjorts och all de kommeralt offentliggöras. Ett civUmolstånd skulle omfatta alla medborgare och skullebyggas upp pä ell försvar frän alla för de värden vi finner väsentliga. Jag kanske avslutningsvis skall säga att dagens ungageneration och den generation som träder till därefter kommer kanske alt ansealt det finns andra och väsentligare ting att försvara än sådana värden som omgärdas av nationsgränser. Del är kanske ocksä del som gör alt man villsöka nya metoder för att försvara det som är viktigt för människorna isamhällel. Jag hälsar med tillfredsställelse den försvarsdebatt somjag hoppas vi skall få. Jag hoppas också att dessa frågor seriöst kommer allbehandlas av samtliga politiker. Jag vUl slutligen hoppas att vi inte skallvara alltför lästa i våra traditionella uppfattningar. Slutligen även jag ärså gammal att jag på avsländ har upplevt . Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret Överläggningenvar härmed slutad. Nr 27 § 17 Ang. tidpunkten förinkallande av jordbrukare tUl mUitärtjänst- ------------------- ----- Herr försvarsministern erhöll ordet för all besvara herr Fågelsbos(c) framslällda inlerpellaiion, nr 25, och anförde: har frågat mig om jag är bereddmedverka till all jordbrukare inle inkallas lUl mililärljänslgöring undertiderna för sådd och skörd. 1960 ärs värnplikisuiredning har noggrant studerat fråganom militärtjänstgöringens inpassning . I fräga omrepelilionsutbildning ansåg utredningen den lämpligaste lidpunkten vara hösten,sedan skörden är inlagen, och pä vintern. Huvuddelen av våra förband genomförocksä sin repelilionsutbildning . Inom armén rör del sigom av krigsförbanden. Vissa förband måsle emellertid genomförasina krigsförbandsövningar för att upprätthålla insatsberedskapenunder den tid dä endasl ett mindre antal värnpliktiga fullgör grundutbildning.Detta är en av anledningarna lill att krigsförbandsövningar också äger rumunder den för jordbruket olämpliga . Den väsenlligasle delen av den mililärarepetitionsulbildningen utgörs av krigsförbandsövningar. Syflel med dessa äratt öva den i elt krigsförband placerade personalen så att förbandet ständigtintill dess det övas på nyll är användbarl efler mobilisering. Föralt nå della mäl bör största delen av personalen i krigsförbandet övassamtidigt.