prot · FU0962 · 1971-12-31 00:00:00 — sagt noterasnya spekulations-rekord. Svartabörshandeln har blivit legal. Värst florerar denna öppna handel med bostadsrätter iStorstockholm, såväl i centrala delar och förorter som iförortskommunerna. innehåUer spalter med annonserunder rubrikerna "Insatslägenheter köps" och "Insatslägenhetersäljs". Snabba kontantaffärer utlovas. De bostadskooperativa företagen uppger sig ha kontrollöver försäljningsvärdena. Trots detta kunde en fyrarammare på med Om återinförande av kontroU över försäljning avbostadsrättslägenheter ursprungliginsals på 16 säljas tUl rekordnoteringen 100 000 kronor.Del är rena ockerprisel, men handeln är ju legal. Allt fler bosladsrällslägenheterannonseras ut lill den högstbjudande. Del är inte alllid synd om köparen, i varje fall inte närdel gäller de slora lägenhelerna med de högsia försäljningsvärdena. Men detfinns ju också bosladssökande med blygsamma inkomster som ivingas lösa sin bosladsfrägagenom all lägga alla besparingar i upplrissade insalsvärden på ellor, tvåor ochtreor med priser . Den här legaliserade handeln med bostadsrätter har ocksåen annan sida. Bara ell ytligt studium av förmedlingsannonseröver köp och försäljning av bostadsrätlslägenheler visar alt värdel på en stordel av fastigheterna i flerfamiljshusbebyggelsen i ökar medmiljoner för som går. Vilka långsikliga konsekvenser får detla? Den härulvecklingen måsle ju bidra lill all pressa upp hyresnivån i helabostadsbeståndet. Är det nägon som tror att de upptrissade värdena päbosladsrällslägenheler inle kommer alt återverka i det äldre beståndet avprivala hyreshus om man slopar eller mjukar upp den offeniliga konlrollen överhyressällningen ylleriigare? Del räcker inle med all följa den här frägan meduppmärksamhel. Det finns redan lillräckligl med malerial och erfarenheter. Delkunde kanske vara lämpligl all man i jusiiliedepariementet avdelade någrapersoner som följde ärels annonser i , Då skulle man få en kartaöver hur mänga lägenheter som säljs och vilka överpriser del faktiskt gäller. Jag skulle vilja slälla följande fråga: Hur högl skallförsäljningsvärdena upp innan regeringen länker ingripa? Kännerjuslilieminislern ingen oro för konsekvenserna av de upplrissade insalserna ochfaslighelsvärdena? Vi följer i departementet fortlöpandeutvecklingen, bl, a, på del sällel alt vi får in statistik som HSB ochRiksbyggen för över försäljningspriserna. Den statistiken visar all deöverlälelsevärden som HSB och rekommenderar följs i allmänhel. Delfinns emellerlid äiskilliga fall - en ganska hög proceni - i den statistikendär försäljningen sker till ett lägre värde än del rekommenderade högsia värdesom är angivel. Sedan finns del å andra sidan ett myckel litel anialsynnerligen atlrakliva lägenheler i framför allt som hen Engströmsäger, som bjärt faller i ögonen därför all de tack vare lägel och andraomsländigheler är myckel eflersökla. Del har medförl all priserna pä dellafälal lägenheler har blivii myckel höga. Del beror lill en del ocksä pä all demänniskor som bor i de här bosladsrällslägenhclerna i dessa allrakliva lägenogärna vill göra sig av med sina lägenheter. Det är mycket sällan sådanalägenheter blir lediga och därför blir ocksä konkurrensen om dem mycket härd. Den totala bilden, som vi väl känner till, är emellerlidalt man i stort sett följer de rekommenderade överlålelsevärdena, och då har vikvar detta lilla antal av - det håller jag gärna med om uppseendeväckande överlåtelsevärden,Anlalel är dock inte sä storl alt det ger oss anledning att taupp frägan om att för hela fältet återinföra en reglering av priserna. Men somsagt: Vi vill följa utvecklingen och vi har inle på den punkten sagt all viinte kan återkomma om det skulle börja bli en mera allmän påtaglig ökning avöverlålelsevärdena. Hen (vpk): Jag kan inle dela jusiitieminislernsuppfallning att del bara är fräga om etl fåtal lägenheter och att det framförallt dä skulle vara fråga om etl fåtal lägenheter i innerstaden i ,Den som studerar Dagens Nyheters förmedlingsannonser mäste vara klar över attproblemel är mycket slörre än sä. Sedan har väl ändå erfarenheten visat alt de kooperalivaförelagens överlälelsevärden inle är nägon spärr. Den statistik somjustitieministern här åberopar sig på är nog något missvisande. En representantför HSB har i en nyligen gjord intervju i bl. Ny Dag talat om all föregåendeår, 1970, såldes var sjätte bostadsrättslägenhel i landet som helhet lill högrevärden än de som HSB har rekommenderat och redan de ligger ganska högl. 1Storstockholm såldes var fjärde lägenhet högre värden än de av HSBrekommenderade. Dessa siffror borde ju vara ganska alarmerande. Del äralllsä inle fråga om etl litet antal lägenheter som säljs tUl högre pris än deganska höga överlälelsevärden som HSB har rekommenderat, utan del är fråga omett mycket stort antal lägenheter som sålts tUl priser över de rekommenderadevärdena. Det står inte kvar ett litet antal lägenheter i innerstaden som harett attraktivt läge, utan del är fräga om alt bostadsrätlslägenheler inte barai utan också i det övriga landel 1. o. m kooperativa lägenheler säljs lUl mycket höga överlälelsevärden. Och kan man överväga ett ingripandesenare mäsle man ju rimligen kunna göra elt ingripande , när del är så klarldokumenterat att slopandet av den offentliga konlrollen över överlålelsevärdenahaft sä negativa konsekvenser som det haft. den 15 aprU 1971 Om återinförande av kontroll över försäljning avbostadsrättslägenheter Jag har inte statistiken här det är möjligt alt iSlockholm var fjärde bostadsrättslägenhet har sålts lill högre pris än del somhar rekommenderats. Men det är ju inle fråga om enbart all del är högre, ulandet är fräga om hur mycket högre del är. Och enligl den siaiislik som vi harfåll frän HSB och är det en variation uppåt och nedåt kringöverlålelsevärdena. Men jag vidhåller bestämt all de där kraftiga övervärdenaär begränsade lUl elt mycket Ulel anial lägenheter, som man näslan kan peka ulvar de finns - pä och Kungsklippan och ett par andra ställen. HSB och vUl givetvis all man sä nära sommöjligl följer deras rekommendationer. Där har man inget inlresse av allmänniskor belalar övervärden för en bostadsrättslägenhel och därigenom åsamkashögre bostadskostnader än nödvändigi. Del är därför i sammanhanget ocksåbelydelsefulli all HSB och inle har nägra önskemål om all vi skallälerinföra priskonlrollen pä dessa lägenheler. Ang. förfarandet vid begäran om utlämning av utländskmedborgare Vad slutligen gäUer DN;s annonser, som säivrigt åberopar, vet jag inte om de är någon särskUt stor sanningskälla för densom vUl göra en reaUstisk bedömning av situationen i detta faU. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. förfarandet vid begäran om utlämning av utländskmedborgare Herr justitieministern erhöUordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 154, och anförde: i har frägai mig omjag finner anledning att ompröva det förfarande som tUlämpas i faU då iSverige boende utländsk medborgare begärs utlämnad med anledning av påståddabrott i hemlandet. Bestämmelser om förfarandet vid utlämning för brott tUlulomnor-diskt land finns framför allt lag om utlämning för brott.Inom pågår en översyn av vissa bestämmelser i denna lag.Översynen avser bl. a. reglerna om förfarandet vid utlämning, I denna del äravsikten med översynen att möjUggöra en snabbare handläggning avutlämningsärenden. Några andra reformer av utlämningsförfarandet är inteaktueUa, HerrHERMANSSON i (vpk): Genom omständigheter över vUkajustitieministern inte kunnat råda har det dröjt denna frågabesvarats. Under meUantiden har tragiska händelser inträffat, som ipressdiskussionen ibland hänförs tUl frågan om utlänningars verksamhet iSverige men som i realiteten har alt göra med frägan om skUlnaden mellanpolitisk aktivitet och krimineU verksamhet. Att slå vakt om asylrätten är enviklig uppgift i den pågående diskussionen. Övriga uppgifter kan jag här integå in på. Det förfarande som tUlämpas vid utlämning är utformatför att gäUa under s. k. normala förhållanden - om nu några sådana någonsinexisterar. Men det fungerar otUlfredsstäUande under förhåUanden, där människorkommer som i realiteten politiska flyktingar tUl vårl land och begärs utlämnadeav den stat som de har lämnat på vad som i realiteten är politiska grunder. Densituationen förelåg under , när människor lyckades undkommanazismens terror och förtryck, och den situationen finns , när mångatvingas fly från och frän dess krigsmakt. Jag har tidigare häri tagit upp de amerikanska desertörernas och krigstjänstvägrarnasproblem och även den bratala förföljelsen mot Svarta panter-partiet. Reaktioneni försöker i första rummet att krossa den snabbt växande revolutionärarörelsen bland de svarta arbetarna. Därför åtalet mot , därförförsöket att fä fackföreningsledaren utlämnad från . Det är omständigheterna i det senare faUet som föranlettmin fråga. Ingen bestrider att en rättslig prövning mäste ske, eftersom Sverigehar ett s, k,utlämningsavtal med , Det är tiUfredsställande att tingsrättawisade åklagarens begäran om häktning och försatte DowdeU på fri fot. Men jagkan inte inse varför en person som i verkUgheten är utsatt för politiskförföljelse skall anhåUas av polisen, medan en prövning av hans sak sker. Påden punkten anser jag att justilieminislern borde försöka få en ändring tillstånd. Jag hoppas denna fråga beaktas vid den översyn som pågår. Men det avgörande i detta fall är en annan sak. Förentastaternas begäran om utlämning av den svarte fackföreningsledaren måste avslås. Att utlämna DowdeU UU de amerikanska myndigheterna vorepolitiskt och moraliskt oförsvarligt och dessutom enligt min mening ett brottmot svensk lag. Glanlon Dowdell och andra människor i liknande situation börbevUjas politisk asyl i vårt land. Om åtgärder för att fylla behovet av tolkar för domstolsförhandlingar Jag kan inte här i kammaren uttala mig om ettpågående fall där utlämning har begärts. Jag vUl bara hänvisa tUl att detkommer att handläggas i den ordning som gäller enligt vär utlämningslag ochenligt de regler som kan finnas i vårt avtal med , I förbigående kan jag för nämna att det ioch för sig inte är möjligt att ha bestämmelser som säger att en person intefår anhåUas och häktas i när det är fråga om brott som han kan habegått i utlandet. Det blir ju i stället i sista hand en bedömning som försthögsia domstolen och sedan regeringen får göra, om enligt gällande bestämmelserförutsättningar finns för utlämning eller ej. i (vpk): När det gäUer personer som i realiteten ärpoUtiska flyktingar tycker jag att en sådan bedömning borde ske innan polisenskrider tUl ett anhåUande, När det gäUer den fråga som justitieministern säger atthan här inte kan ultala sig om vUl jag erinra om vad som står i ullämningslagen2 §: " Politisk flykting skaU ej utan synnerliga skälvägras i riket, då han är i behov därav. Såsom politisk flykting anses i denna lag utlänning som isilt hemland löper risk att bliva utsatt för politisk förföljelse," Detta är tUlämpbarl på . Även politiskaflyktingar från västländerna bör bevUjas politisk asyl i vårt land. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Om åtgärder för att fylla behovet av tolkar fördomstolsförhandlingar Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 26mars intagna fräga, nr 169, och anförde; Om ätgärder föratt fylla behovet av tolkar för domstolsförhandlingar har frägai om jag avser allvidia åigärder för att i tUlräcklig omfattning fylla behovel av kompetenlatolkar för domstolsförhandlingar. Vid domstolsförhandling där part, vittne eUer annan, somskall höras inför rätlen, inte kan svenska språket, anlitas anlingen allmänlolk som är fasl knuten lUl domstolen eller också förordnar rätten lämpligperson att biträda som tolk i varje särskill mål. Allmän tolk finns förnärvarande endast vid och tingsräller. Vid de domstolar som inte har lillgång lill allmän lolkankommer det pä rällen att se att kompetent lolk finns tillgänglig när detbehövs, I aUmänhet har domslolarna god lillgång tUl erfarna tolkar när detgäller de vanligast förekommande språken. Genom invandrarverkets försorg har under senare årutbildats ell slort antal tolkar, UtbUdningen sker under medverkan av läraremed anknylning lill rättsväsendet och tar sikte pä även mindre vanliga språk.Domstolarna har tillställts uppgift om tolkar som har genomgått dennautbildning, Pä senare tid har invandrarverket påbörjat en försöksverksam hetmed examination av rätlslolkar. Även om tUlgången pä tolkar är tillfredsställande finnsdel anledning att uppmärksamt följa denna fråga och eflerslräva ell ännu slörreurval av lämpliga tolkar. Jag lackar justitieministern för svaret, även om jag inledelar statsrådets uppfattning all det är sä väl beställt på det här området somsvaret vUl göra gällande. Med tUlfredsslällelse noterar jag dock den senaredelen av slalsrådels svar, där slalsrådel konstaterar all del finns anledningall uppmärksaml följa frågan. Jag har inle slälll min fråga för att kritisera vare sigde tolkar som fungerar vid våra domstolar eller invandrarverket för denutbUdning av tolkar som där bedrives. Jag har slälll min fråga uteslutande fränden utgångspunkten att det enligl min mening finns ell för litet antal tolkarsom är ulbildade för att på elt rikligl sätt kunna fullgöra sin grannlaga ochsvära uppgift vid domstolsförhandlingar. Denna min uppfallning grundar jag dels på erfarenhei frånmitl ledamotskap i en häradsrätt, numera tingsrätt, dels på uttalanden frånerfarna domare och dels pä den omständigheten att del förekommil fall därutlänning, som kommii i konlakl med svensk domslol, anklagat tolken för att hagätt annans ärende. Jag har noterat ell pressuttalande från en ijänsteman iinvandrarverket, som har anfört att man inle kan frigöra sig frän misslankenatt domstolar kunnai och kan ledas felakliga domslut pä grund avolillfredsställande kunskaper hos tolkarna. Jag erinrar ocksä om den fingeraderättegäng som hölls i en ort i , där man salle tolkarnas kunskaperpå prov och där resulialet blev sä pass nedslående, all av tolv tolkar, sombrukar tjänstgöra vid tingsrätten, endast en ansågs som kompetent för sittuppdrag. Jag skulle i anslutning lUI detla vilja slälla denföljdfrågan till slalsrådel, om slalsrådel vill la initiativ lill kontroll av tolkarnas kompetensför uppdraget, sålunda en auktorisalion av tolkar som tjänstgör vid domstol, 1 anslutning till delta vill jag också anföra elluttalande från en vid en av våra större tingsrätter. 1 samband med deltavUl jag slälla följdfrågan, om statsrådet vill medverka tdl alt det ordnas medlokal UtbUdning av tolkar. sker denna utbildning i stort selt cenlralt. Slutligen vUl jag, herr lalman, ställa ocksä dennaföljdfråga lill slaisrädel: Har statsrådet funderat över om den ekonomiskaersättning som utgår till tolk har någol samband med tUlgången pä tolkar ochvill statsrådet i så fall medverka att den frägan blir föremål förprövning? Ang. lagring av kemikaUer inom anläggning för utvinningav uran Pä samtliga de frågor har slälltvill jag svara alt en stallig ulredning - invandrarulredningen - pågår. Den harpå sill arbetsprogram att se över frägan om tolkarna. Då frägan befinner sigunder utredning, är sålunda inte någol initiativ frän min sida behövligl. Jag vill dock gärna säga att jag delar alt del är ulomordenlligi belydelsefulli all vi kan komma fram tillell sådanl Ullständ, att tolkarna i så slor utsträckning som det stär imänsklig förmåga kan klara den mycket svära uppgifl de har, sä alt enmedborgare, som inle behärskar del svenska språkel, inle därigenom skall lidanågon rällsförlust. Jag tror att vi när det gäller frågor kanvänta tUl dess alt vi får förslag från invandrarulredningen. Överläggningen var härmed slulad. § 8 Ang. lagring av kemikalier inom anläggning förutvinning av uran Herr induslriminislern WICKMANerhöll ordel för all besvara () i kammarens protokoll för den 23mars inlagna fräga, nr 159, och anförde: har frågat mig om jag anser allulvinningen av uran vid AB Atomenergis anläggning i kan forlsalla omgifliga och svårförslörbara kemikalier lagras inom anläggningen. () har gjort enförfrågan hos AB Atomenergi om möjligheterna all hyra vissa utrymmen förlagring av kemiskt avfall vid Ranstadsverkel, närmast som ersällning för dennuvarande lagringsplatsen vid Lövsla ulanför . Denna lagring skulleavse av ca fem är i avvaktan pä all fär tillgäng till anläggningarför deslruklion av kemikalierna. SAKAB.s förfrågan gäller endasl en lilen del av delUllgängliga lagringsulrymmel i Ranslad. Alomenergi har slälll som villkor fören eventuell upplåtelse alt erhåller tUlstånd frän berörda myndigheteroch all lagringen inte påverkar del nuvarande utvecklingsarbetet meduranutvinning i Ranslad eller beslut om den framtida verksamhelen vid verket. Om förläggande av oljeraffinaderi tiU södra HenSIGNELL (s): Jag vUl tUl industriministern framföra etttack för hans - enligl vad jag kan lolka det mycket posiliva svar pä min enklafråga angående fortsatt drift med utvinning av uran vid AB Atomenergisanläggningar i . Del är naturligt om de anstäUda vid känneroro inför verkets framtid. är drygt ett hundratal personeranstäUda vid verket, varav tre fjärdedelar är koUektivt anstäUda och enfjärdedel tjänstemän. Tidningsrubriker för nägra veckor sedan kungjorde att tUlanläggningen skuUe placeras landets hela lager av giftiga och svårförslörbarakemikalier. Den nuvarande driflen vid Ranstadsanläggningen är ju, somstatsrådet väl känner lUl, myckel blygsam och helt inriktad påutvecklingsarbete. Det är tydligt att en stor del av personalen upplever sinsituation som otrygg och alt förläggningen av icke produktiva aktiviteter tUlanläggningen tolkas som ett hot mot verkets framtid. Känslan av otrygghet förframtiden kan inverka menligt pä bäde utvecklingsprojektet och de enskUdaindividerna. Det väsentligaste för att skapa en känsla av trygghet hospersonalen är en tro på framtid. De som leder utvecklingsprojektet äroptunistiska beträffande möjligheterna att vid ett kommande storverk hällaproduktionskostnaderna lägre än vad som förutsattes utredning, Efler industriministerns mycket klarläggande besked i dagtror jag, herr talman, att de anstäUda vid Ranstadsverkel åter kommer attbesjälas av en trygghetskänsla . Överläggningen var härmed slutad. §9 Om förläggande av oljeraffinaderi till södra Herr industriminstern erhöll ordet för alt besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fräga, nr 160, ochanförde: har frägai mig om jag avser allfortsätta utredningsarbetet och överväga förslag i fråga om transport av olja irör tUl MeUansverige och lokalisering av inlandsraffinaderi tUl södra . Jag vUl först erinra om att ulredning omrörtransport av olja och gas i ett delbetänkande, olja i rör, redovisatett projekl rörledning från Göleborg lUl med avgreningar lUIJönköping och , Detta projekl som underkastas ennärmare teknisk och ekonomisk analys av oljebranschen gäUde en ledning förlätta produkter. Utredningen ansåg att konsumtionen av oljeprodukter i Sverigesinland inte kunde bU tUlräckligt stor för att ettinlandsraffinaderi försörjt med en råoljeledning från kusten skuUe varaföretagsekonomiskt motiverat. I utredningens uppdrag ingick dock inle att göranågon närmare prövning av raffinaderifrågan. Jag anser att det kan finnas skäl att studera frågan om ett inlandsraffmaderimera ingående, Rörlransportulredningens betänkande är föremålför remissbehandling. Sä snarl denna avslutats avser jag alt la stäUning lUlbehovel av fortsatt utredningsarbete. Jag tackar statsrådet för svarel pä min fräga, Frägan om transport av olja inom landet och lokaliseringav raffinaderier har mänga komponenter, 1968 ärs utredning har aklualiseral enrad problem och dragil slulsalser, men de är avgränsade och, vUl jag säga,ofullgångna. Det mäste således vara angelägel alt ulredningsarbelelfortsätter. Jag är därför nöjd med svarel i den delen. Del måste vara ett centralt problem att utreda de lekniskamöjligheterna alt transportera råvaran. Den frågan har ju utredningen intenärmare ägnat intresse. Man säger kort och gott alt det är en fräga som inleinom överskådlig tid kan bli aktueU. Men Om den frägan kan lösas finns det mänga nya ochbetydelsefulla aspekter i blickfånget. Lokaliseringen av raffinaderier tUlinlandet har mänga vikliga följdverkningar. Vi har i botlen en bedömning av deresurser som det finns anledning alt hushäUa med. Jag tänker närmast på vårakuster. Det mäste därför vara angeläget all göra de överväganden och komma medde förslag som kan leda tUl en sådan lokalisering av raffinaderier att de kanförflyttas tUl inlandet. Dessutom är det icke nunst angeläget ur Dalarnassynpunkt med dess regionalpoUtiska problem att få de förstärkningar som ärmöjliga i näringspolitiskt avseende. Jag vill således tacka för svaret och är tUl freds med vadstatsrådet säger i slutet av detsamma, alt det finns skäl att siudera frågan omelt inlandsraffinaderi mera ingående och att det kommer att bli forlsatlautredningar och ställningstaganden i denna betydelsefuUa fråga. Ang. konsekvenserna av vissa lokaliseringspoUtiska insatser Överläggningenvar härmed slutad. konsekvenserna av vissa lokaliseringspolitiska insatser Herr industriminislern WICKMANerhöll ordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 171, och anförde: i har frågat mig om jaganser del förenligt med lokaliseringspolitikens målsättning att slalligsatsning sker i företag, som bidrager tUl att svårigheter uppstår för andraförelag i samma bransch, vUka är förlagda inom stödområdet. Jag anser det vara i överensstämmelse med målen förregionalpolitiken alt satsningar görs pä produktområden där analyser utvisaratt del finns ett marknadsulrymme för ökad kapacitet. Lokalt sker satsningardär i enlighet med den regionalpolitiska planeringen etl ökat antal arbetstUlfällenbör beredas eller när akuta sysselsättningsproblem uppstår på orten. I enmarknadsekonomi av svensk typ kan man dock inte utstäUa garantier för att satsningpå elt företag, statligt eUer privatägt, inte kommer att påverka andra företaginom samma bransch. Ang. etablering av statliga företag inom textil- ochkonfektionsindustriområdet Hen ANTBY (fp): i har blivit sjuk ochhar därför bett mig all slalsrådel framföra ell lack för svarel pähans fräga, Samiidigi har han bell mig all jag med några ord skulle beröramolivel för densamma. Molivel för frågan är hell enkell all han känner en slarkoro inför de ylleriigare sysselsäilningssvärigheier som har uppslån i sydväsiraVärm land och norra genom alt etl förelag där har varslal om ganska slorapersonalinskränkningaar. Del hänger för övrigt samman med all en av de sloraavnämarna inom branschen har vänt sig åt annal häU med sina inköp. Jag viU förmin del understryka att dessa bekymmer naturligtvis inle är ogrundade. Manmöler ju inle nya arbetstillfällen bakom näsla husknut i de berörda områdena. Jag ulgär från att - men det kanske är fel-syftar pä den sakfråga som han själv har slälll och som jag får tUlfäUe attbesvara om elt ögonblick. Överläggningen var härmed slulad. § 11 Ang. etablering av statliga företag inom textil-och konfektionsindustriområdet Herr industriministern ordel för alt besvara () i kammarens protokoll för den 26mars intagna fräga, nr 172, och anförde: har frägai mig om jag anser detvara klok näringspolilik att i nuvarande läge starta statliga företag inom delhårt pressade TEKO-omrädet, Jag anser all slaten i nuvarandeläge som regel inte bör starta nya företag inom textil- ochkonfeklionsbranscherna. Undantag frän denna regel anser jag dock böra göras dåsärskilda skäl föreligger, exempelvis för all Irygga eller öka sysselsättningenpå en ort och då ell sådanl engagemang samiidigi kan ulgöra ell led i enstrukturell anpassning av redan befinllig, slallig TEKO-mduslri. Så var 1. ex.fallet dä förenade fabriksverken övertog produktionsmedlenvid ett just nedlagt, privatägt konfeklionsföretag i , som friställt60 arbetare. Jag lackar induslriminislern för svaret på min fråga.