prot · FU0996 · 1971-12-31 00:00:00 — Om man bortser ifrån de personUga tragedier som kan kommaatt föha vissa av de utflyttningar av verk som planeras och om man bara serpå de praktiska konsekvenserna, så är det självklart att många verk kanplaceras nästan var som helst. Det gäller sådana verk som är mera avadministrativ natur. De tar så att säga arbetsuppgiften med sig dit de flyttar.Men det är ett annat förhållande med sådana verk och Institutioner vilkasverksamhet grundas på fast förankrade arbetsobjekt, som Inte kan flyttas frånden ena platsen tih den andra. Det gäller i hög grad just för skogshögskolan. Om skogshögskolans viktigaste uppgift vore att utbUdaskogsfolk, så kan man väl säga att den utbUdningen kan ske nära nog var somhelst där det finns praktiskt undervisningsmaterial Inom rimhgt avstånd. Menskogshögskolans verksamhet är tlU forskning på skogsområdet och tUlbara undervisning, och forskningen är baserad på fastaförsöksområden. Dessa områden hgger i mycket stor utsträckning i södra ochmeUersta . Dem kan man inte ta med sig upp tUl , utan de ligger därde Ugger, beroende på, som aUa förstår, inte bara biologiska utan rentpraktiska orsaker. Därför betyder skogshögskolans förflyttning tUl Umeåantingen att dessa forskningsuppgifter för de meUersta och sydliga delarna ifortsättningen blh avsevärt fördyrade och försvårade eUer att de rent av kankomma att behöva nedläggas. Det skuUe vara beklagUgt eftersom enligt allaexperters mening sker en förflyttning söderut av tyngdpunkten förskogsskötseln. Många av dess forskningsuppgifter baseras på provtagningar påmark, träd etc. Dessa prov måste komma under behandling iett laboratorium om de inte skall förstöras och bli helt värdelösa förforskningen. Det är omöjligt att hålla , om forskningsverksamhetenförläggs till . Försöken från södra och hinner inte komma under laboratoriebehandling. Därför är det så att den sommedverkar till en försvagning eUer ett omöjliggörande av forskningsuppgifternaför skogshögskolan enhgt min mening tar på sig ett mycket stort ansvar för helavår skogshantering, som inte bara är utan kommer att förbh en av de dominerandeInkomstposterna I vår samhäUsekonomi. När vi föna året beslöt förlägga veterlnärhögskolan tihUltuna var det starkaste motivet att vi därigenom skuUe gagna utbUdningen bådeav veterinärer och av agronomer genom den nära samhörigheten mellan OmlokaUsering av viss StatUg verksamhet OmlokaUseringav viss statlig verksamhet dessa båda skolor. DetskuUe dessutom, sade man då. Innebära påtagUga besparingar för hela dennautbUdningsverksamhet, forskning etc. Precis samma motiv som anlades förflyttning av tiU kan användas för flyttning avskogshögskolan dit också. Frågan är om inte motivet är ännu starkare då detgäUer att lägga samman skogshögskolan och . Mångainstitutioner är praktiskt taget desamma i ochskogshögskolan. Det gäller t. ex. skogUg marklära vid skogshögskolan, markläravid , det gäller växtekologl och skogsbotanik vidskogshögskolan, det gäller växtfysiologl på . Växtodlingsläraoch växtpatologi kan vara detsamma för båda institutionerna. Det gällerskogsgenetik på skogshögskolan, genetik och växtförädUng på lantbrakshögskolan,skoglig matematik på skogshögskolan, statistik på etc. etc. Sammaförmåner att kunna samarbeta mellan närahggande institutioner kan ickeåstadkommas i , eftersom de inte finns där. Vi hörde här undervisar i kemi, fysik och botanik i , och det är ju bra att man gördet vid ett universitet, men man har Inte den närbesläktade specialundervisningsom både och skogshögskolan har. Dessutomförekommer användandet av forskare och lärare från annat håll inomskogshögskolan, som t. ex. från träforsknmgsinstitutet och andra Institutionersom hgger i närheten av skolan nu och som skulle komma att hgga Inom räckhåU omskogshögskolan bhr förlagd i MeUansverige. Det är nödvändigt att man håUerkontakt med en rad andra organ också för forskning, och de hgger som jag sadeockså i MeUansverige. Det är avsevärt svårare om man flyttar skogshögskolanända upp tih . Det märkhga är nämhgen att man är beredd att handlastick i stäv med de motiv som var mycket starka, när det gällde attlägga samman och . Lantbrukshögskolanhar som alla känner tUl en fihal i Röbäcksdalen vid , där man behandlarspecieUa Norrlandsproblem. Masklnprov-nlngama har också det.Veterinärhögskolan, som skall hgga i , skaU ha en betydande fUial iSkaraborgs län. Analogt med detta bör skogshögskolan ha sin huvudförläggninglåt oss säga i men ha en fUial i . Det är den enhgt min meningförnuftigaste lösning man kan komma tlU. Lantbrukshögskolanoch skogshögskolan har också det gemensamt att bägge har marken som produktionsfaktor.Intet annat universitet, ingen annan högskola, har detta. Det är nödvändigt attdenna produktionsfaktor kan utnyttias och att verksamheten kan bygga på den.Om inte så sker kan, som jag tidigare sade, betydande områden av den forskningsom nu bedrivs inte längre fortsätta på grund av khmatiska eller biologiskafaktorer. Med hänsyn tiU vad skogen redan nu betyder och vad den kommer attbetyda får vi mte medverka tUl att skogsforskningen på något sätt hämmas. Jagtror för min del att departementschefen har all anledning att ta en aUvarligfunderare på förläggningen av skogshögskolan. Den frågan är sannohkt intetUlräckUgt utredd och prövad framför allt inte ur vetenskapUga aspekter. Mankan begå fel överaUt, och jag menar att man nog hartagit htet för lätt på denna fråga. Men, som jag sade tidigare, det är som välär ännu inte för sent att rätta tUl det misstaget genom att förlägga skogshögskolantUl en plats i MeUansverige och upprätta en gärna betydande fUial i . Omdet inte sker kommer det med all sannoUkhet rätt snart att -visa sig att viändå behöver bygga upp en avdelning av skogshögskolan i enavdelning som sannolikt kommer att visa sig behöva vara ganska stor. VI får dåtvå skogshögskolor, kan vi säga en som är förlagd tiU MeUansverige därföratt det är nödvändigt för uppgifterna och riktigt ur forskningssynpunkt och ensom är förlagd till för förläggningens egen skuU. Jag bermed detta, herr talman, att få yrka bifaU tUl reservationen 8. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Idetta anförande instämde (). HenHYLTANDER (fp): Den långa talarhstan är en uppfordran tillkoncentration. Det mesta torde också vara sagt i den omgång av omlokahseringensom vi nu håUer på med - dock inte aUt. Låt mig först instämma i utskottsordförandens förstainlägg i dagens diskussion, där han betonade behovet av utlokahsering och av engenerös behandhng av de anstäUda. Jag viU också Instämma i de synpunkter sombl. a. i anförde beträffande det något ensidiga valetav storstadsbetonade utlokahseringsortér. Ortvalet borde ha föregåtts av enutredning som - hade angett gränsvärden för önskvärt befolkningstal i tätortermed hänsyn tagen tiU samthga mihö- och livsbetingelsefaktorer. Utflyttningenfrån är ju inte betingad enbart av lokahseringshänsyn tUl deorter dit man flyttar utan även, och kanske inte minst, av en önskan att minskaträngselproblemen och trycket på storstadsregionen och därmed skapa möjhghettUl störte trivsel. Måhända skuUe en sådan utredning ge vid handen att flertaletav de orter som man avser att flytta tUl redan överskridit denna storleksgräns.1 varje faU är inte behovet av lokalisering utpräglat för dessa orter, vUket ärfaUet för åtskiUiga andra som framförts bl. I motioner, men vUkas behovutskottet endast beaktat i vad gäller det s. k. stödområdet. Man har nämntflera regioner i där lokahsering skuUe vara önskvärd och som skuUeerbjuda en trivsam mihö, bl a, regionerna kring , ochSkövde, men varken departementschefen eller utskottet har funnit sig föranlåtnaatt föreslå någon utlokaUsering dit. Därmed, hen talman, är jag framme vid motion 1297, ivilken flertalet kamrater på Skaraborgsbänken och jag föreslagit attlantbruksstyrelsen omlokahseras tUl regionen med och som centrum.Lantbruksstyrelsen skuUe då komma tUl ett län med utveckUngsbart jordbruk ochett län som näst efter med ligger i täten I vad gälleraktiviteter på jordbruksområdet. Den av utskottet föreslagna lokahseringsortenkommer i detta hänseende långt efter. I vad gäUer arealen har lokahserlngsortens län 103 678 ha mot 284 399 ha I - med andra ord det sistnämnda länet ungefär tre gångermer - aUt enUgt statistik. Beträffande arealen mom någorlunda storaoch utvecklingsbara enheter, som ju är avgörande OmlokaUsering av viss statlig verksamhet för framtidsutveckhngen,har fem gånger så stor areal i storleksgruppen 30-50 ha, sju gånger stöne areal i klassen 50100 ha samt tolv gånger större areal åker istorleksgruppen över 100 ha. När det gäller nötboskap hgger främst Ihela landet med 184 171 enheter, närmast föht av och länoch med på fjärde plats. I vad gäller inkomster avjordbruksfastigheter kommer på andra plats med 167 669 000kronor, medan hgger på åttonde plats. Så kan man fortsätta medområde efter område inom lantbruket. Allt talar tUl förmån för länsom lokaUseringsområde för lantbruksstyrelsen. Utom vad som ytterhgare framförts i motion 1297 om deaktiviteter som förekommer I inom jordbrukets område har vi därockså två välkända och progressiva lantbruksskolor, av vUka Uddetorp I ärden största, och byggs båda ut. talare bl a. i Skegrie - harberört skogshögskolans utflyttning tUl , I gårdagens tidningar, viU jagminnas, föreslog professor att man hellre borde flytta tiUGrönköping än tUl , NaturUgtvis har jag ingen erinran emot en flyttning tiUGrönköping, som ju lär hgga i enligt vad hävderna har attomtala. Det är självfaUet att ett samarbete med en koncentreradskoglig formation i och en lantbmksstyrelse i Skövde-SkararegionenskuUe kunna ha en utmärkt möjlighet att få den administrativa funktionen hosvederbörande verk att flyta utan stora svårigheter. Avståndet mellan Jönköpingoch Skövde-Skararegionen är som bekant inte stort. Med de få orden, hen talman, ber jag att få yrka bifalltUl hemställan i motionen 1297 om förläggning av lantbruksstyrelsen tUlSkaraborgs län. HerrBÖRJESSON i (c): AUra först vill jag instämma i hen Hylländersanförande om lanbruksstyrelsens lokahsering tiU . betänkande nr 1 5, som vi nu behandlar,gäller förslag tUl omlokaUsering av viss statUg verksamhet. Syftet med dennaomlokahsering är att dels stimulera en positiv närlngsutveckhng inom ett antalorter med stor regionalpohtisk betydelse, dels dämpa expansionen iStorstockholmsområdet. Den stathga verksamheten bör enhgt min mening användas ien aktiv regionalpolitik. Enhgt de kriterier som uppstäUs för utflyttning avstatlig verksamhet skaU sådan utflyttning ske tUl de orter som fyUer måttet somstorstadsalternativ. Ett sådant kriterium kan enUgt min mening Inte vara attdet är fråga om ett sammanhängande stadssamhälle. Det bör kunna vara fleranärbelägna orter som har goda Inbördes kommunikationsförhållanden och somsamarbetar med varandra. Sådana samverkansorter bör kunna bilda ettstorstadsalternativ. Den utredning som hgger tiU grund för propositionen omomlokaUsering av statlig verksamhet var fönesten också inne på tanken medsammansatta orter. Jag avser utredningen 1970:29. I utredningen angavs somexempel på dyhka orter Borlänge- ,och TroUhättan-Uddevalla-Vänersborg. I likhet med vad I anfört Isitt remissyttrande beträffande omlokahsering av stathg verksamhet anser jagatt med angränsande städer väl bör kunna jämställas med orter som kanbetecknas som storstadsalternativ. Skövdeområdet erbjuder kvahficerad serviceoch goda kommunikationer och hävdar sig väl i jämförelse med de orter därstathg verksamhet nu planeras. Det är därför att beklaga att Skövdeområdetbhvit helt förbigånget när det gäUer etablering av statUg verksamhet i sambandmed den utflyttning av statUga företag som detta utskottsbetänkande avser. Även med risk att bh beskyUd för att prata bypoUtik kanjag inte bortse från att här har skett en orättvis behandhng av vårt län. Nogborde ha fått del av den utflyttning av stathg verksamhet somdet här är fråga om. Det skaraborgska näringshvet är i behov av varje form avförstärkning, och lokahsering av stathg verksamhet är i aUra högsta grad envärdefuU sådan. När jag utgår ifrån att Skövdeområdet fyUer kriteriernaför ett storstadsalternativ, så är det även andra starkt vägande skäl som talarför att exempelvis lantbruksstyrelsen och arméns tekniska skola placeras iSkövdeområdet. Vad som talar för lantbruksstyrelsens placering i länär den betydelsefuUa ställning som det skaraborgska jordbruket nu intar ochinte rrunst kommer att inta i den svenska jordbruksproduktionen.Detta är ett mycket tungt vägande skäl för att placera lantbruksstyrelsen iSkaraborgs län. Länets betydelse som producent av hvsmedel på jordbruketsområde kan mte nog poängteras. Vid en jämförelse med övriga län i landet, bådei vad gäUer antalet brukningsenheter och i fråga om åkerareal och djurantal,visar de senaste årens utveckUng klart och tydUgt att tyngdpunkten alltmerförskjuts mot . Den starka stäUning som jordbruket intar i läni jämförelse med övriga län talar för, som hen Hyltander var Inne på i sittanförande, att det vore en naturhg och riktig lokahsering att placeralantbruksstyrelsen i . Jag skaU sedan säga några ord om placeringenav arméns tekniska skola. Enhgt utskottets mening skaU arméns tekniska skolaplaceras i . Jag tycker inte jag behöver bh beskylld för att missunnaÖstersund denna lokaUsering om jag säger, att det ändå Inte går att komma ifrånatt såväl överbefälhavaren som chefen för armén avstyrkt förslaget och anseratt skolans lokaUsering bör anstå tiU dess att den utredning, som företas genomchefen för armén, är avslutad. Det är tungt vägande skäl, och enhgt mittförmenande finns det starka skäl som kan anföras för att skuUe kunnavara en lämplig förläggningsort för arméns tekniska skola. När jag nu hävdarden uppfattningen får det inte tolkas på det sättet, att jag anser attÖstersund inte skaU erhålla en förstärkning av sitt näringshv. Jag är medvetenom att är i synnerhgen stort behov av en ytterhgare förstärkningutöver den som sker genom förslagen i utskottets betänkande. Men i vad gäherplaceringen av arméns tekniska skola anser jag att det finns så många OmlokaUsering av viss StatUg verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet tungtvägande skäl som talar för att skuUe bU den plats dit denna skolalokaUseras. Det är närheten tiU de ohka förbanden som är förlagda iSkövde som talar för placering av skolan där. Likaså skulle kostnaderna förutbildnings- och övningsmateriel betydUgt kunna nedbringas om skolan blevförlagd tUl . Beträffande Investeringar i byggnader skulle storabesparingar kunna göras, därför att det redan finns lokaler som är lämphga fördetta ändamål. Jag tänker nu på Duroxanläggningen, där lämphga lokaler kanStäUas tUl skolans förfogande. Jag vUl citera vad i Skaraborgslän anför beträffande f. d, Duroxanläggningens användande för detta ändamål,vUket yttrande jag helt och fullt instämmer i: "Det kan vidare framhåUas att det torde finnas godamöjligheter för staten att i den f. d. Duroxanläggningen få disponera lokalersom är lämpade för just arméns tekniska skola. Dels finns där en nybyggdverkstadslokal på chka 10.200 kvm., ny lagerlokal på chka 6,700 kvm, och brakontorslokaler omfattande chka 950 kvm. är dessa lokaler outnyttjade.Enhgt vad särskUt inhämtat förefaller Duroxområdet och lokalerdär lämpade för ändamålet. Ur ekonomisk synpunkt torde ett utnyttjande av dessalokaler vara fördelaktigt jämfört med varje annat alternativ för ifrågavarandeverksamhet." I reservationen 5 av har reservanten ansettatt det är tveksamt huravida nu bör fatta beslut om lokalisering avarméns tekniska skola under åberopande av att utredning pågår om skolansframtida organisation. Reservanten påpekar vidare att lokahsering tUl Östersundmedför "dryga kostnader dels för investering i nybyggnader, dels för attförse skolan med utbUdnings- och övningsmateriel" Med hänvisning tUl attutredning pågår om den framtida organisationen i vad avser arméns tekmska skolavUl reservanten inte på nuvarande stadium tUlstyrka att skolan förläggs tillSkövde men anser att som lokaliseringsort bör aUvarUgt övervägas. De argument som reservanten anför i sinreservation är så tungt vägande att jag finner all anledning att stödjareservationen 5 av . Fra JONÄNG(c): Med hänsyn tUl den långa talarUstan skaU jagfatta mig mycket kort och bara ta upp frågan om val av orter, även om jag anseratt personalfrågorna och frågan om företagsdemokrati också är ytterst väsenthgai sammanhanget. Beträffande de principieUa övervägandena vid utlokaUsering-vih jag instämma i de synpunkter som i framförde isitt huvudanförande . Jag vUl också uttrycka min glädje överutskottets stäUningstagande rörande frågan om utlokahseringen av mynt-ochjusteringsverket. har här redogjort för positivastäUningstagande rörande myntverket, och utskottsmajoritetens uppfattning är juen uppföhning av tidigare ståndpunkt. Det har från ohka håll sagts att inte är lämphg som lokaliseringsort;det skall vara större orter med differentierad arbetsmarknad och kvalificeradservice. Men det är just det vi eftersträvar för ohka tillväxtcentra I vårtland, bl a. för . En utlokahsering kan medverka tUl att skapa endifferentierad arbetsmarknad och en kvahficerad samhäUsservice. EnUgt minmening skaU man inte bara söka efter orter med differentierad arbetsmarknad ochkvahficerad service, utan man bör bl. a. genom utlokaUsering medverka tiU attåstadkomma sådan i dessa tUlväxtcentra. Då har man givit utlokaUseringen enmeningsfylld regionalpoUtisk uppgift. Mynt- och justeringsverkets lokahsering tUl ären vital fråga föratsätter jag - för samthga ledamöter på Gävleborgsbänken,Men det är också en angelägen fråga för aUa de ledamöter som viU dra ett, omockså Utet, strå tUl stacken för att åstadkomma en bättre regional balans. Utifrån den principiella uppfattning jag har när det gäUerutlokahsering vUl jag göra en beställning för framtida utlokaUsering avstatlig verksamhet för just tiUväxtcentra i men även i andra delarav vårt land. Under dagens debatt har det från ohka håU framhålhts att iganska hög grad har fått del av utlokahseringen och att länet I stort därigenomhar tillgodosetts samt att det inte fmns någon anledning att diskutera Hälsinglandoch för sig. Ja, vi är naturligtvis glada över den utlokahseringsom skett i , men även om vi gävleborgare vUl se länet som en helhet, sågår det inte att komma ifrån att det är ohka karaktär på våra två landskap.Detta understrykes bl a. av att gränsen för aUmänna stödområdet delar länet.Problemen i är annorlunda och mer uttalade än i . Vihar i problem med sysselsättningen och befolkningsutveckhngen, ochvi har tUlväxtcentra som behöver stimuleras och som med stöd kan fungera somhuvudorter för näringshv och för en kvahficerad service. Departementschefen framhåller i propositionennödvändigheten av expansion av orter med goda föratsättningar för en framtidautveckhng för att en bättre regional balans skaU nås. Detta gäller särskilt,framhåller departementschefen, landsdelar där en betydande del av befolkningenlever i glesbygd eller mindre tätorter. Expansiva tätorter I ohka delar avlandet torde också vara en förutsättning för att människorna i glesbygden överhuvud taget skaU kunna erbjudas möjligheter att Inom hite aUtför orimhgtavstånd få tiUgång tUl kvahficerad service. Det är Inte endast den kvantitativa lokaUseringen som harbetydelse för en ort. Ett tUlskott av kvaUficerad arbetskraft har också storbetydelse både när det gäller att erbjuda välutbUdade ungdomar arbete ochdärmed behålla dem inom den egna regionen och för att ge underlag för enkvahficerad samhäUsservice. Mot den bakgrunden är det angeläget att man vidkommande omlokahseringar utökar antalet placeringsorter ytterhgare och därvidbl. a. beaktar de tiUväxtcentra som finns I men också på mångaandra håll i vårt land. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet I dettaanförande instämde (), OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HerrNORRBY i (fp): Den region som mest berörs av den föreslagnaomlokahseringen av statUg verksamhet, ja, det är faktiskt Storstockholmsområdet.Man skuUe inte kunna tro att så är fallet när man tar del av utredning,proposition, motioner, utskottsbetänkanden och kammardebatt. Där bortses ifrånatt inte ens utan vidare kan berövas 6 300arbetstillfällen inom en kort tidsrymd. Där betraktas nästangenomgående som en mihömässig slum, t. o. m. som en icke önskvärdtyp av samhällsbildning, ja, nästan som en regionalpoUtisk varböld. Man glömmeratt har ett egenvärde för de människor som bor här, trivs här ochvUl stanna här. Det torde endast vara en hten minoritet som vill flytta ifrånområdet. En huvudstad har vi och kommer vi att ha med allt vad detinnebär. Att har växtvärk är aUa överens om, Ukaså att trycket påstorstaden måste minska. DecentraUsering och utflyttning av statUg verksamhetoch arbetstiUfäUen är naturUga och självklara medel härvid. Det torde ingenifrågasätta. Men trots den enigheten måste staten visa smidighet ochsamarbetsvUja när åtgärdema skall genomföras. har motsatsen demonstrerats.Klumpighet, dåUg planermg, bristande samråd med och information tUl deplanerande myndigheterna i och av utflyttningen berörd statUgpersonal Man får inte, som regeringen har gjort, schabbla med en bra ochangelägen reform. har hela omlokaUserlngsfrågan kommit i vanrykte. Ett dåUgtunderbyggt beslut är förestående. sade I början av debatten att dispositionenav de StatUga verksamhetsområdena på I nordvästsektorkunde överlåtas tUl reglonplanemyndigheten, dvs. Ja, det är lätt att säga, men när staten nonchalerar information ochsamråd med planmyndigheterna i så som skett med hela denplanerade utlokaUseringen, har dessa myndigheter mget underlag för sinplanering. Mot bakgrund av regeringens försummelser vore det befogat med ettuttalande från att sådant samråd fortlöpande skall tas, såsomföreslås i motionen 1342. Utskottets uttalande på den här punkten tolkar jagsom att samrådet är så självklart att det inte behöver särskilt understrykas. I arbetet med regionplanering och Länsprogram 70 iStockholms län kommer en tanke aUt klarare tUl uttryck: decentraUseraarbetsplatsema Inom regionen. Tesen om som en enda arbetsmarknadhåller inte i praktiken ändå bygger propositionen uppenbarUgen på den tesen,I den mån propositionen över huvud taget bygger på några teser. AUtmer ser videlregioner utveckla sig i , och aUt starkare bUr kravetfrån de enskilda människorna på arbetstiUfäUen nära bostadsområdena. Det här ärberättigade krav som också staten måste ta hänsyn tiU. Jag vUl på förekommen anledning påpeka attStorstockholmsplaneringen avser en beredskap inför en prognostiseradutveckling. Man planerar aUtså Inte för att öka befolkningen i regionen, manplanerar för att möta en sannoUk ökning. Det är någonting helt annat. I motionen1342 tar vi upp kravet att vid den fortsatta omlokahse- ringen avstathg verksamhet skaU prövas möjligheten att till förorter flyttasådan stathg verksamhet som inte kan flyttas från . Det här ärinte en konkurrens tiU utlokalisering tiU landet i övrigt, det är ettkomplement. Och ett mänskligt och samhäUsekonomiskt viktigt komplement.LokaUsering av arbetstiUfäUen tiU de stora bostadsområdena skaparsysselsättning åt undersysselsatta hemarbetande, kapar de dimensionerandebelastningstopparna I lokaltrafiken och förkortar de ofta orimligt långaarbetsresorna. Det här är ett sätt att göra storstadstiUvaron mer drägUg för demänniskor som ändå vUl och måste finnas där oberoende av aU utlokaUsering.Staten kan inte dra sig undan ett medansvar som stor arbetsgivare iStockholmsområdet när det gäller att skapa ett mänskhgare storstadssamhälle.Det går inte att bara säga nej eller vara oförstående. De statsanstäUda iStorstockholm har också rätt till en god arbetsmihö. är ett exempel på ett verk som knappastkan flyttas från men väl inom detta på det sätt som jag justbeskrivit. Ändå hör luftfartsverket till de verk som föreslås bli utlokaUseradefrån - ett av de större misstagen i propositionen.