prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — Del är klart all det är lätt atianvända den teknik som brukar använda och som han har använt ocksähär , nämligen all rada upp alla problem och så redovisa all del finns denoch den forskaren som är skeptisk mot den och den lösningen och sedan medutgångspunkl i en sådan redovisning förkasta de åtgärder som vidtas avsvenska myndigheier för att komma tUl rälla med de problem som vi nu skallförsöka bemästra. Men vi klarar oss inle med den enkla lekniken. Det skullevara län för mig också all redovisa alla de problem som vi i och för sig möter.Jag har självfallet inle den uppfallningen all här slår vi redan nu infördefiniliva lösningar i alla avseenden utan del är tvärtom myckel rikligt sä altdessa frågor sannerligen försl internationellt har blivit föremålför en sådan uppmärksamhet och en sådan forskning att vi börjar skymta bättremöjligheter att angripa de faror som vi här med rälla upplever som stora ochsom vi inle underskallar, vilkel vill göra gällande. har både och sagt all de ärskeptiska mol vissa påståenden som jag har gjori i interpellationssvaret. Jaghar naturligtvis inle hittat på det alldeles själv ulan jag har givetvis fälluppgifterna frän berörda myndigheter och frän den forskning som vi självabedriver samt genom de kontakter som myndigheterna har med forskningen ocharbetet pä detta område inlernalionellt. Del är ju inte på del sättet, vUkelbåde interpellanlens och anförande -kanske mesl -kan ge intryck av, alt vi här i landet till varje pris försöker undvika atthitta de bäsla möjligheterna eller all vi med öppna ögon vill gä direkt in isvårigheterna, utan självfallet är del sä alt här pågår fortlöpande ell försökfrän myndigheternas sida, frän generaltullsiyrelsens, och densvenska forskningens sida alt följa upp både vad som sker internationelll ochvilka effekter vi fär av de bekämpningsmeloder som vi använder här hemma. Delär de erfarenheterna som jag redovisar här och som jag underbygger mina 2 protokoll 1971. Onsdagenden Ang. metoder för oUebekämpning till sjöss Onsdagenden Ang. metoder för oUebekämpning till sjöss påståendenmed och därvidlag tycker jag att jag lika väl kan göra anspråk pä all vinnarespekl för mina påståenden som herrar och vill ha för delösryckta meningar som de har plockat fram frän diverse forskare, där vi juändå vel att vetenskapsmännen på della område som på så många andranalurliglvis har delade meningar. Men det kanske inle kan begäras av vare sigherr , eller mig all vi i lalarslol skall förmåulvärdera dessa forskningsresultat pä etl sådant säll all vi kan lägga dem lUlgrund för agerandel, utan här fär vi arbeia genom de organ som vi har bädenalionellt och internationelll för att komma fram till bästa möjligalösningar. När det gäller frågan om mekanisk bekämpning sä var herrTorwald inle rikligt klar över vad det innebar. Han trodde att del innebar bara rör om litet grand med något mekaniskt hjälpmedel i den oljeföroreningsom man har fått. Sä är det ju inte, utan i den mån som man i öppen sjö medlänsor kan begränsa del område där oljan flyter och fä möjligheter att medmudderskopor eller pä annat sätt la upp oljan, sä är del naturligtvis den mesteffektiva bekämpningsformen. Man pumpar oljan ombord pä fartyg som kan la handom och vidarebefordra den. Del är den bäsla möjligheten, men den stär inte allagånger till buds - av naturliga skäl på öppet och därför får man ocksåanvända sig av andra metoder. Dessa metoder kan kritiseras, men vi fär användade metoder vi känner lill . Som jag lidigare sade har man sländigl när man angriperoljeutsläpp alt göra en avvägning mellan ä ena sidan den skada som dessa i ochför sig kan förorsaka längs kusterna och å andra sidan de risker som man löpervid användande av respekiive meloder för förhindrande av skada. Dessa uppgiflerär svära, men del här är sävitl jag kan begripa enda sältel alt angripa dem på. Till slut ville få en upplysning från mig omhur stora kvantiteter av olika lyper av bekämpningsmedel som har pälager. Jag kan inte sä här ge nägon uppgift om hur stora kvantitetersom luUverket kan ha. Med anledning av påslående all man specielltpå handskas oförsiktigt med dessa medel och all man alllsä inleskulle ha tUlräckligl goda beslämmelser för eller informalioner om hur dessabekämpningsmedel skall användas undrar jag, om inle detta påstående är lika dåligtunderbyggt som påståenden i andra i interpellalionen upptagnafrågor, som jag i det föregående har kunnat tillbakavisa. Hen (): Deballen om oljeföroreningarna kommersäkerligen alt fortgå länge , och del skulle vara av värde om delta spörsmålinle blev en polilisk stridsfråga ulan i stället vad den bör vara, nämligen enangelägenhet för hela vårt folk och i alldeles speciellt hög grad för dem sombor ulmed kusterna och som i sitt arbeie eller pä annal sätt har kontakt medhavet. Jag har av lätt förklarliga skäl följt dessa frågor ganskaingäende, och jag mäste säga alt det är mycket som man kan ställa sig undrandeinför. Del gällerinle minsl de olika åsikter som vetenskapsmännen har. Man tar t. ex.vetenskapliga rön från oljeutsläpp i varmare trakter, i arabländerna ellerlängs Floridakuslen, och omsätter dem utan vidare till de förhållanden sområder vid våra kuster. Delta gär absolut inte för sig, eflersom nedbrytningenav oljan med dispergeringsmeloden eller på annal säll i vårt kalla - därunder en slor del av året temperaturen kanske bara är 1 eller ingalunda tillgår på samma sätt som i länder där vattentemperaturengenomsnittligt är . Det ärbara ell litet exempel pä hur svårtdel kan vara all göra direkta jämförelser. Men anledningen liU alt jag begärde ordel var närmasl altcivilministern i sitt svar sade, "all dispergeringsmeloden, rält använd,är den i många fall enda rationella möjligheten alt skydda kuster och strändermot oljeskada". Ja, det är väl sä som vi ser pä detta , men jagskulle vilja ställa frägan om vi gör allt vad som kan göras i värl land för allundersöka om det finns andra och myckel bältre metoder. Den kanske närmaste anledningen till all jag begärde ordelvar att jag hade elt samtal med en av de tulltjänstemansom frän början varit med om oljebekämpningen pä med justdispergeringsmeloden. Denne tulltjänsteman bor pä en ö i skärgärd.Han är född på ön och har växt upp på den. Han berättade att man gör alll vadsom kan göras för alt bekämpa oljan. hade han varil och lillal pä några av deplatser där oljebekämpning utförts, och han hade blivit skrämd när han fäll sehur havsbollnen säg ul. Han sade all där det förul varil ren och snygg läng ochman kunnat se musslor, smäräkor osv, läg nu en grå och klibbig hinna överalltihop. Han är inle poliliskl engagerad eller pä någol säll behärskad av envilja all komma äl den ene eller den andre. Han sade lill mig: Om vi forlsällerpä del här visel, så är jag rädd all hela vär skärgärd inom en nära framlidblir totalt förstörd. Det var av den anledningen han ringde upp mig. Ulöver frägan om vi gör allt vad som kan göras eller omman är beredd att la ytterligare krafttag för all möla farorna villjag slällaylleriigare en, som siktar framåt och mera handlar om förebyggande ätgärder.Jag tänker pä de oljeborrningar som pågår i . Vårayrkesfiskare, som ligger ute pä fiske i dessa vatten, är oroade över hur enslor del av fördärvas som fiskevatten, men del är en sak som jag inleskall gä in på här just . De frågar emellertid ofla: Vad händer om oljankommer lös vid ell av de borrlorn som har byggts på en del ställen? Vi vel attdel pä sina håll är svårt all bemästra oljan pä land. Vad händer om olja kommerlös i och etl oljehalte av stora dimensioner driver med de västligaströmmar som oftast är rådande in mot danska kusten och sedan in motBohuskusten? Jag vill ställa frägan så här: Gör vi någonting fränsvensk sida för all möta sädana katastrofer som kan inträffa? Där bör väl detinternationella samarbetet komma in i bilden men kanske i första hand etlsamarbete mellan och . Förekommer del eller har del förekommitdirekta konlakler med i syfle all pä ett rikligl och vettigt säll mölade problem som uppslår vid en evenluell sädan katastrof som jag är rädd fördel - kan inträffa inom en relativt nära framlid? Onsdagenden Ang. metoder för oljebekämpning tiU sjöss Onsdagenden Ang metoder för oljebekämpning till sjöss HerrTORWALD (c); Låt mig inledningsvis deklarera alt jag inte har någonanledning all belvivla civilministerns goda vilja och ärliga ambition attförsöka komma fram lill miljövänligare bekämpningsmeloder. Jag vill ocksä klarlframhålla all mina motiv har varil desamma när jag har interpellerat, dvs, enönskan all vi gemensamt skall försöka bli klara över dels vilka vådor somfinns, dels hur vi skall lösa problemen. Anledningen lill all jag tog upp frågan om vad som avsägsmed mekaniska bekämpningsmedel var alt en av tullverkels anställda förklaratvid en intervju att man med fördel använder metoden att medpropellrarna finfördela oljan, när del rör sig om utsläpp av olja 1, 2 och 3. Jag förstår alt civilministern inle pä rak arm kan svarapå hur stora lagren är av olika medel. Jag är emellerlid intresserad av alt fäveta om det ulöver lager av emulgeringsmedel, som dels är ganska dyra, delsmäste importeras och alltså kosiar valuta, även finns lager av de svenskaabsorberingsmedel som med fördel kan användas, exempelvis torvströ, målen barkoch sågspån. Del var närmast den frågan som jag velat ha belyst. Det är en sak när del gäller emulgeringsmedlen som kanskeinle sä mycket har beaktats men som man från forskarhäll är rädd för, och detär del förhällandet alt emulgeringsmedlen i regel minskar genomsiktlig-heten ivattnet. Delta i sin tur gör all den mängd av syre som algerna producerar genomfotosyntes minskar, vilket förändrar betingelserna för fisk och annat djurliv. Vad gäller mina farhågor över att man pä sågott som uteslutande använder emulgeringsmedel vill jag säga att jag utgåttfrån att del finns täckning för vad ansvariga tjänstemän i sagl i enintervju i en av våra största tidningar och vilkel sedaninte på nägol säll bestridits. Där sade kusldistriktschefen i och enkusllullmäslare, alt man i stort sett upphört all använda absorberingsmelodenoch sä goll som helt övergäll lill emulgeringsmeloden. Detta är skälet för att jag var skeptisk och anledningenlill att jag interpellerat. skulle jag vilja säga all ingen är välgladare än jag, om del verkligen är som det sagts i interpellationssvarel, dvs.alt man i största möjliga utsträckning använder och arbelar för all kunnaanvända absorberingsmeloden, ly del är endasl genom att helt avlägsna oljan urhavsvallnel som man eliminerar alla risker. HerrAHLMARK (fp): gjorde en utomordentligt värdefull kompletteringdå han dels log upp de risker som emulgeringsmeloden har framför allt i kallavallen sädana som omger våra kuster - dels tog upp de ökande riskernaför oljeskador som oljeborrningarna i medför. Vad gäller frägan om oljeborrningarna i ocholjeskyddet, så finns i den frågan en utförlig moiion av m.fl. Vi kommer alltså senare under vårriksdagen all behandla frågan. Slalsrådel sade all vi börjar "skymtamöjligheler" som kan bli effektiva för oljebekämpningen. Det var etl litelmera blygsamt tonfall än det som finns i interpellationssvaret. Ty om man"skymtar möjligheler" har man dem inte och man kan inte byggade risker som man lar på förhoppningar om framtiden i millen eller i slutet av1970-lalet. Men framför alll börjar vi skymta alltmer av ökandesvårigheler. Flera problem som vi tidigare inte var medvetna om har kommii icentrum för deballen. Emulgeringsmelodernas farliga verkningar pä vattnet ochväxtligheten i vattnet, särskUt i kalla , hade man inle klarl för sig förell par år sedan. kommer de synpunkterna fram. Därför tror jag all del voremyckel klokl av statsrådet all inle som i inlerpella-lionssvarel geinlryck av att bekämpningsmetoderna har hunnit myckel långt. Civilminister säger all han inle har hillal päinterpellationssvaret själv ulan del har myndigheterna hjälpt honom med. Jagförslär all han har rådgivare. Frågan är bara vUka rådgivare man har och hurman bedömer deras råd. En del av de svenska myndigheterna har systematisktundervärderat riskerna med olika bekämpningsmedel och systematiskt övervärderaleffekterna av den organisation som vi har . När chefen föroljebekämpningen i säger all vår organisalion 1973 blir avpassad altklara "katastroffall" är delta felaktigl och ägnat att invagga densvenska allmänhelen i en falsk säkerhet. Dessutom skulle jag vilja fräga statsrådet han fält sina uppgifler om . Jag har fält raktmotsatta uppgifler, nämligen all man fr. o. m. har en myckelhårdare lagstiftning i belräffande emulgeringsmedlens användningän vad inan har i . Men statsrådet säger all det är ungefärsamma lagstiftning. Vi fär nu gå lill primärkällorna för all se vem av oss somhar rätt. Vidare säger alt om del är olikauppfattningar bland forskarna en forskare säger att delta medel är bra, enannan säger all medlet inle är bra - kan vi inte i talarstol stå ochutvärdera en vetenskaplig diskussion. Men det är väl ändå så, att om forskarehar olika mening och slalsmaklerna mäsle fatta ell beslut, har politikerna allväUa mellan de olika ståndpunkter som forskarna intar och eventuellt lansera enIredje uppfattning. Det är ju ofla politikernas uppgifl alt vara skiljedomarenär experterna är oeniga. Och dä är del oerhörl viktigt frän vilken grundsynsom man tar slällning. Jag menar att nästan alllid har lagitställning för den mest optimistiska, för att inte säga lättsinniga, rapporten.För min egen del har jag, del medger jag gärna, något av en lendens all ta slällningför mera "pessimistiska" rapporter, alt varna för kommande faror. Jagtror alt det är nödvändigt alt varna i miljöpolitiken. Den opinion som villvarna för kommande oljerisker finns i alla partier, som antydde. Delta att varna för faror som vi inle rikligl kan urskiljai dag men som blir slora och akuta har alltid varit miljödeballörernasvillkor. Del var sä när startade debatien om den tysta våren som Onsdagenden Ang. metoder för oljebekämpning till sjöss Onsdagenden Ang. metoder för oUebekämpning tiU sjöss kommer itakl med fägeldöden, när man började varna för förstöring, när manbörjade säga all luften i storstäderna skulle bli omöjlig alt andas om man inlerenade utsläppen bättre, när man började varna för all också oceanerna kanskadas med de väldiga utsläpp som sker, när man började säga allÖstersjön häller pä att delvis förstöras, när man för lio lolv är sedan börjadevarna för del civila överljudsflygel. Ständigt fick de som varnade dä reda päav de ansvariga i olika länder all de överdrev, alt del var"skrämselpropaganda" och alt man frän poliliska lalarslolar inlekunde göra en ulvärdering av velenskapliga diskussioner. Men jag menar: altvarna för växande miljöfaror i del här fallel emulgeringsmedel i kalla vallen- är nödvändigt för all driva fram reformer. Alt ansvariga och alllför passivaslalsråd inle gillar del är nalurligl det ingår också i miljödeballörernasvillkor. Till vill jag säga all jag lyckerdel är hell räll alt vi bör föra denna diskussion på elt mer nyanserat sätt änsom ofta görs i den poliliska deballen. Jag har etl inlryck av att man trotsallt vill försöka göra de svårigheler, de oklarheter som vi alla är överens omall vi möter, till bäde slagträn och kanske också inslrumenl i diskussionernaför att bedriva en nära nog panikartad propaganda omkring frågorna. Självklart råder del, hen , inga delade meningar omhur angelägna dessa uppgifter är för oss. Men det säll pä vilkel försöker föra denna debatt kanske trots alll inte leder lill defruktbärande resullat som vi väl båda, föreställer jag mig, önskar all vi skallfä. SkUlnaden meUan och mina villkor är ju den att han säger allpolitikerna när vetenskapsmännen är oense måste ha förmågan att väljaståndpunkt. Del är självklart politikernas uppgift all väljaståndpunkt, men har vall som sin uppgifl all ulan all ange nägrasländpunkler bara redovisa problemen och så kritisera de ansvariga polilikernaför de sländpunkler som de inlär. Jag har aldrig hört redovisakonkret vad han anser att man borde vidta för åigärder för all lösa de problemsom vi slår inför. har i mänga sammanhang redovisat att vi bordevara försikliga när vi lar in olja, han har redovisat all vi borde vara försiktiganär vi pä andra vägar skaffar oss en bällre energiförsörjning, vi skall inlebygga raffinaderier, vi skall vara försikliga med ulbyggnaden av våravallenfall osv. Del är naturligtvis ett säll all diskulera miljöproblemen attsäga nej till allt som vi kanske pä det ena eller andra sättet mäsle ha och allsamtidigt som man säger nej hårt kritisera dem som har lill uppgifl att försökata en ståndpunkt, göra en avvägning mellan många i och för sig ganskabesvärliga problem. Pä sanima sätt agerar här . Han redovisarhela raden av problem, han åberopar de mänga olika vetenskapsmännensinställningar, han säger all del borde vara politikernas uppgifl all ulvärderaoch la en slåndpunkt. Och när vi lar ståndpunkt på basis av del material som ärlillgängligl är det naturligt alt talar om hur dåligaständpunkler vi egentligen lar. Men brislen hos är alt hanupplever sig endast som opinionspoliliker, icke antyder en vilja all redovisavilka ståndpunkter han själv har när del gäller problem av den här karaktären. Jag är heller inte imponerad, del vill jag säga, av deangrepp som han av och till riklar'mot de människor som vi har gett uppdragetalt prakliskl hanlera de här problemen. Jag läste en artikel av iExpressen , där han gick lUl angrepp mol den som i lullverkel haransvarel för att hantera de här frågorna, pä etl sätt som gav uttryck för - detskulle jag nästan vilja säga etl slags förakt som tycks kännaför de människor, som med fötterna på jorden mäsle ge sig i kast med depraktiska problemen, men som inte har böjelse för retorik och förall rada upp problemen, analysera dem pä sätt som själv lycker ärriktigt och sedan dra de slulsalser som skall passa hans poliliska syften. Jagär inte imponerad av del sätlel att göra politik. Jag har ingen anledning all ge anvisningar omhur han skall agera, även om han brukar ge mig anvisningar om hur jag bordeagera. Men jag har velat redovisa alt del här sällel all diskulera denna typ avfrågor skiljer sig väsentligt frän den ton som t, ex. ochinterpellanten anslog. Vi borde i stället kunna försöka all i liiel meranyanserade former söka oss fram till de riktiga lösningarna och acceptera devillkor under vilka vi har all arbeia - sä långt att regeringen exempelvismåsle la ståndpunkt pä basis av del underlag som vi kan skaffa fram frän demyndigheier, som vi lillsälter för all bevaka uppgifterna, och frän denforskning som vi försöker all medverka lill alt åstadkomma för att lösaproblemet. Vi bör också känna litel respekl inför de människors insatser som viger uppdraget att ule i den praktiska verkligheten hanlera de här i och för sigmyckel besvärliga problemen. Onsdagenden Ang. metoder för oUebekämpning till sjöss HenROSQVIST (s): Den här inlerpellalionen gällde juoljeföroreningar lill sjöss, och civilministern har mycket utförligt redovisatdet tUlvägagängssätl som lillämpas här i för all komma lill rälla meddessa problem. Utan tvivel är oljeföroreningar till sjöss någonting som vi heltenkell inle kommer ifrån. Sådana kommer all inlräffa vad vi än vidlar föråigärder. Del enda sällel all undvika oljeföroreningar till sjöss vore all överhuvud taget sluta upp med användandet av olja, men del Iorde inle folkhushåUellilläla. kommer här in på del mäste jag säga - ettmycket onyanserat säll och angriper frågorna. Han lycks enbart vilja föra framden åsikten att man frän statsmakternas sida medvetet gär in i de här sloraproblemen ulan all ha klart för sig vad de innebär, 1 pläderingen i en moiion om vattenkraftens utbyggnad häri landet, som och bl. a. har lagt fram lill , skrivs del bl. a. att under 1970- och 1980-lalen måsle del ökadebehovet av elkraft under alla förhållanden täckas genom oljeeldade eUeratomdrivna kraftverk. Oljeeldade kraftverk - det betyder ju att man mäsle ta inolja. pratade lidigare i deballen om supertankers iÖstersjön, Enligl den rätta terminologin för superlankers kommer del välöver Ang. metoder för oljebekämpning till sjöss huvudtagel inle in nägra sådana i , eftersom inlopp inte ärdjupa nog. Då återstår alltså alternativet all frakta oljan med andrafartyg. Vid ell oljeskyddssymposium, som hölls i för knappt en månadsedan och ur vilkel jag antar alt en hel del av orsakerna till dennainlerpellaiion och denna debali emanerar, gjordes ell ullalande av skeppsredareHelge Källson, chef för i han torde vara en av destörsta lankredarna här i när del gäller smälonnage. Han sade följande:"Och del är kusllankers som förorenar vär kust, inte de stora oceangåendetankfartygen." Jag Iror alt vi kan räkna Källson till experterna på dettaområde. vill förbjuda supertankers och större tankbåtar. Källsonsäger alt skadorna inträffar med mindre båtar. Då återstår alltså endasl ellallernaliv, och del är att vi slular all använda olja. Men vad säger däfolkhushåUet? HerrAHLMARK (fp): Jag antar att kammarens ledamöter uppfattadeatt statsrådet icke sade ett enda ord i sakfrågan i sitt senaste inlägg.Ingenting om de oljebekämpningsproblem och oljebekämpningsmedel vi tidigarehar diskuterat ulan hela liden bara försök till lös polemik och allmännarecensioner av andra. Jag kommer inte att följa statsrådet ner lUlden nivån; jag häller mig lill sakfrågan. Han påstår att jag har "förakt" för dem som"med fötterna på jorden" lar itu med dessa problem. Del är ju Ivärlomdärför all jag anser all en del av dem som uttalat sig inte haft fötterna påjorden utan befunnit sig uppe i del blå som jag har kritiseral lättsinniga ochöveroplimistiska uttalanden. Om en ansvarig myndighei säger att vi 1973 kanklara "katastroffall" och detta är orimligt sä är del min skyldighelatt utveckla och ulföra den kritiken. Det är naturiiglvis inget förakt föroljebekämpningen. Tvärtom, del är en vilja att föra en realistisk debatt omoljebekämpningen, så att den kan utvecklas på ett bra säu för framtiden. Sedan efterlyser - som han har gjort vidfyra fem debatter tidigare i både första och andra kammaren milt program. Jaghar givit regeringen program gäng pä gäng pä gäng, 1. ex. och den 6november 1970. Men har aldrig hört det, han påslår är efler ärall jag inte har något program. All jag har arbelai för en gemensam kalastroforganisationför oljeskador i har inle uppfattat. All jag vill haen samordning av skyddet administrativt vad gäller den svenska organisationenhar inle hört. Alt jag vill ha en längt mer ambitiös mälsällningför samordningen mellan med 1. ex. gemensamma larmövningarhar civilministern aldrig uppfattat. Att jag vill säga nej lUl supertankers isvenska kustområden och i sä länge vi saknar en effektivkalastroforganisation tycks inte heller ha uppfattal fast vi hardiskuieral del . Att jag vill alt man skall utreda möjligheten lUl enomlastningslermi-nal någonslans vid , där oljan från supertankers frånMellersta Östern kan lastas om till mindre tankers som går in den sista,farliga bilen i kustområdena ett förslag som regeringen har avvisal i majförra året har herrLundkvisi aldrig hörl. All jag vill att man skall utreda tanken pä en havshamnav det slag som finns i en del områden i världen, sä att de stora fartygen och inle heller de mindre ibland - behöver gå in i de farliga områdena därgrynnorna ligger nära och passagerna är myckel tränga, har inleheller uppfallal. All jag vill alt man skall ha en riksplan för den fysiskariksplaneringen för framför alll känsliga kustområden innan man fattardelbeslut om oljeindustri och raffinaderier har inle märkt. Attjag vill all man skall ha alternativa planer och få en diskussion om olikamöjligheler innan man faitar beslul om den fysiska riksplanen har herrLundkvisi inle heller förstått. All jag krävl en lokalisering av miljövänligindustri till områden, där vi inle kan lägga miljöfarlig industri - det gällerframför allt delar av , och del är förslag som avvisadei - har jag alllsä lidigare aldrig sagl.