prot · FU0997 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 18 innevarande månad. §2 Om humanitärt bistånd till befrielserörelser m. m. i Herr utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () I kammarens protokoU för intagna fråga, nr236, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att motbakgrunden av upptrappningen och utvidgningen av kriget i lämna ettomfattande och effektivt svenskt humanitärt bistånd till Provisoriskarevolutionära regeringen, PRR, i och till befrielserörelsema PathetLao I och . Sedanår 1965 har statligt svenskt humanitärt bistånd kanaliserats tlU viaSvenska röda korset. Härigenom har vi kunnat nå befolkningen i hela Vietnam.Mot bakgrund härav har det varit naturhgt att anmoda Röda korset att utredaförutsättningarna för kanaliseringen av ett utbyggt humanitärt bistånd tlU FNLsamt tUl befolkningen i de av Pathet och behärskade områdena. Somframgått av meddelanden I massmedia sedan finns nu godafömtsättningar för en utbyggnad av det humanitära biståndet till FNL. Dettabistånd kommer i första hand att omfatta mediciner och sjukvårdsutrustning.Regeringen kommer att för en första fas av biståndsprogrammet ställa 3 mUjonerkronor till förfogande för dessa ändamål. Beträffandehumanitärt bistånd tiU den drabbade civilbefolkningen i och Cambodja harförberedelsema inte kunnat föras hka långt. Möjligheterna att genom Röda korsetinom en nära framtid kanalisera sådant statligt bistånd tiU tycks varagoda. Jagkan nämna att Intemationella röda korskommittén redan lämnat bistånd tUl FUNKoch även eftersträvar samarbete med Pathet , Regeringen är beredd att lämnahumanitärt bistånd till dessa organisationer. FraDAHL (s): Jag ber att få rikta ett varmt och uppriktigt tack tillutrikesministern för det svar som har lämnats på min fråga. För den storaopinion i som sluter upp bakom de indokinesiska folkens kamp förfrihet, fred och social rättvisa är detta välkomna besked. Densituation som råder i gör det nödvändigt att snabba ocheffektiva insatser utan dröjsmål genomförs. Jag tolkar det besked somhar lämnats så, att vi nu kan vänta oss Ang.hjälp tiU flyktingar i från Östpakistan att dessa insatser inom enmycket snar framtid kommer att förverkligas och att den första fasen om 3miljoner kronor tUl FNL kommer att föhas av nya och ökade Insatser tUl såvälFNL i som befrielserörelsema patriotiska front och iCambodja. Dethar i pressen och I radio förekommit uppgifter om att Röda korset skulle fåsvårigheter att förmedla biståndet tUl och Cambodja, Svaret tyder påatt dessa vägar Inte skulle vara stängda. Men jag viU framhålla vikten av attregeringen, om svårigheter fortfarande skulle uppstå, också undersökeraltemativa kanaliseringsmöjligheter. Det väsentliga I detta sammanhang är ju, sombåde och regeringen har uttalat, att man väher de vägar, somär effektivast och som svarar mot behoven på mottagarsidan. JagvlU i detta sammanhang också understryka det i och för sig välkända faktum attbefrielserörelsema själva har en fömämhg organisation för den civilaförvaltningen, för hälso- och sjukvård och för skolväsendet. Vi kan alltså varaövertygade om att det bistånd som lämnas kommer att utnyttias och distribuerastiU maximal nytta för den drabbade befolkningen. och officersjuntornas krig i har utvidgats bådeterritoriellt och tUl sitt innehåll. Det representerar en ny sorts krigföringsom i grymhet och barbari överträffar aUt vad vi trodde vara möjligt. Det ärett totalt krig som riktar sig mot hela befolkningen och mot den mänskligamiljön. Motbakgrunden av dessa fruktansvärda förhåUanden och denna systematiskaförstörelse framstår och befrielserörelsernas framgångsrika arbeteför att trots allt håUa ihop samhällsgemenskapen och samhäUsorganlsationen föratt hjälpa människoma att överleva som än mer beundransvärd. Denna envisa kampför bättre levnadsförhållanden och ett välorganiserat samhälle sammanhänger meddet självklara faktum att konflikten I framför aUt gäUer socialrättvisa och nationell självbestämmanderätt. Folkens krav i gäUerrätten att I fred och frihet få arbeta för goda och människovärdigalevnadsförhåUanden. Det är därför som ett svenskt bistånd är så viktigt. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Ang, hjälp till flyktingar i från Östpakistan Herr utrikesmlnlstem erhöll ordet för attbesvara i (fp) i kammarens protokoU för den 14 majintagna fråga, nr 252, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder såsom t. ex,bidrag till Röda korset och - som regeringen ämnar vidta för attge hjälp åt de drygt 1,5 mihoner flyktingar från Östpakistan som kommit tihIndien, Regeringenföljer med oro den tragiska utveckhngen i Östpakistan, Liksom de andra nordiskaländerna står berett att delta i sådana humanitära hjälpinsatser iÖstpakistan som kan komma till stånd på internationellbasis i samråd med den pakistanska regeringen, Händelsema i Östpakistan har, som framhålUt,kommit att resultera i en betydande ström av flyktingar tiU de delar av Indiensom gränsar till Östpakistan, I själva verket har det sedan stäUdesin fråga offentliggjorts betydhgt högre tal på flyktingarna än 1,5 miljoner.EnUgt vissa uppgifter finns det nu i över 3 mihoner östpaklstanskaflyktingar som är i behov av hjälp. Regeringen är beredd att lämna kraftigt stöd till deöstpaklstanska flyktingarna. Svenska röda korset har hemstäUt om 2 miljonerkronor tih Internationella röda korsets hjälpaktion i , Regeringen kommeratt ställa de begärda medlen till förfogande och är beredd att tiUmötesgå andraframstäUningar om bistånd tiU flyktingarna i . Det kan då bh aktueUt medbetydUgt större svenska insatser. Ang. hjälp tiU flyktingar i frän Östpakistan i (fp): Jag tackar utrikesmlnlstem för svaret. Detinnehöll bra besked. Ändå fruktar jag att om hela denna fråga återfinns baranågra rader i tidningarna och att radio och TV kanske helt håller tyst. Vad ärdet för prioritering av fakta som vi då gör oss i det här landet? Flyktingströmmen från Östpakistan tlU torde haomfattat drygt 1,5 mUjoner människor när frågan ställdes, och beräknasantalet tlU ungefär 3 miljoner, vUket för övrigt utrikesmlnlstem bekräftade, 3miljoner! Det är den största flyktingström ur ett land som vi haft . Och vi vet alla att antalet inte kommer att stanna på den nivån.Strömmen av flyktingar är alltjämt tät, skräcken och erfarenheterna är levandei Östpakistan, och naturkatastrofen påverkade folkförsörjningen hksom orohgheterna nu kommer att göra det ett bra tag framöver. En enorm tragedi har inträffat på en redan fattigkontinent. Och in i har flyktingama nu strömmat tiU ett område som ävendär är ovanligt fattigt. Rapporter från Cooch Behar som jag läste häromkvällenpåvisar hur man febrilt måste koncentrera sig på att först söka skaffa tak överhuvudet åt flyktingama; regnen kommer. Om god matförsörjning får man bekymrasig . Och ett allt större antal väller in i detta liUa område siffroma gick upp och översteg snart 10 000 människor . Den indiska regeringen har vädjat om hjälp och nämnt attkostnadema beräknas tih 175 mihoner dollar . Storleksordningenär inte orimlig, enligt de erfarenheter man haft av flyktinghjälp I motsvarandeområden, Utrikesmlnlstem anger nu att betydhgt större svenskainsatser kan bh aktueUa utöver Röda korsets begärda 2 mihoner kronor. Det ärbra mot bakgrund av de behov som föreligger just . Men jag viU fråga omutrikesministern inte också anser, att vi som ett av de troligaframtidsal-temativen måste räkna med att en mycket långvarig hjälp behövs, attde belopp som är nämnda i svaret bara torde få bli en första början? Jag kan också erinra om att vid gavsstatlig hjälp på inemot 20 mihoner kronor, vartUI kom organisationernas ochRadiohjäl- Ang.svensk ambassadörs rätt att medverka i arbetet inom annat lands utrikesförvaltning pens egna medel om 40miljoner kronor, dvs. VidGanges stränder är gamama för mätta för att orka flyga, hette det i enpressrapport från Östpakistan, Den massaker som pågått inom landet får Inteföljas av en "indirekt" massaker på flyktingar genom svält, en svältberoende på att hjälp utifrån inte kommer. Därför vih jag fråga om detlångsiktiga perspektivet också. Som jag framhöll i mitt svar är regeringen beredd att StäUa betydhgtstörre belopp tiU förfogande när framställningar därom kommer från dehjälporganisationer som har möjlighet att ge hjälp. HerrMÖLLER i (fp): Jag tycker att vi skall ta fasta även på detta svar, sett i relationtiU den följdfråga som jag stäUde. Svaret är en klar uppmaning tiU vårahjälporganisationer att här göra en kraftig insats och en anvisning om att dedå förmodhgen också långvarigt kan räkna med mycket stort gensvar frånstatsmaktema. Jagkan understryka att detta behov förmodhgen kommer att bh mycket långvarigt, atttragedin inte är tillfällig. För det första är de som flytt tlU mycket stor delhinduer och kristna. Det gör att åtskilliga kommer att ha en benägenhet attstanna kvar i , På pakistanskt håU har man upplevt uppträdande iden här konflikten såsom inte helt tiUfredsställande, och därför uppstår iPakistan lätt övertoner av religionsmotsättningar. För det andra viU -väl medvetet om sina svaga ekonomiska resurser inte beteckna de anländandesom "flyktingar" utan använder ordet "evakuerade" - dettaför att understryka att man inte viU och inte kan ta på sig ett eget permanentansvar. Dethär betyder att länder utanför måste visa ett ansvar och det i mycket storskala. Jag vill också betona att I Biafrafallet var transportfrågan mycketsvårlöst, men här är det ju lättare. Det går att komma in med hjälp tihflyktingama i ; flygningar är tiUåtna. Attdetaljerna i de nyheter vi får ännu är så pass få, gör Inte lidandet mindre.Därför får insatsernas storlek inte gmndas på kortheten av tidningsrapporterna,där den enskilda människans misär så lätt kommer bort i de stora talen. För denenskilda människan från ett fattigt land, och därtill flykting, är ju misärenlika stor även om hon har 3 miljoner människor I sitt följe. Överläggningen varhärmed slutad. § 4 Ang. svenskambassadörs tätt att medverka lands utrikesförvaltning Herr utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 267, och anförde: Hen har frågat mig om en svenskambassadör har rätt att utan tillstånd aktivt medverka i politiskt och/eilerorganisatoriskt arbete inom ett annat lands utrikesförvaltning. Hen (); För någon vecka sedan kunde -vi läsa enmycket uppmärksammad intervju i flera svenska tidningar. En svensk ambassadör iett europeiskt land berättade om sina insatser i . Jag nämner faUetenbart för att få resonera om en viktig princip: den respekt för objektivitetoch gott omdöme som man har rätt att kräva av svenska diplomater bl. a, genomatt de föher den aUmänna instruktionen för vår utrikesrepresentation. Den svenske ambassadören avslöjade i intervjun att han idecember hade hjälpt till, på uppdrag av kung , attorganisera om utrikesförvaltning. Han gjorde upp en plan förutrikesministeriets organisation. Det saknade tidigare olika byråer för skildaområden av sin verksamhet. På ambassadörens Inrådan satte man upp ett system avbyråer delvis efter svensk förebUd, enligt den här intervjun. En svensk ambassadör på en viktig post har alltsåtjänstgjort inom ett annat lands utrikesfövaltning på direkt uppdrag av detlandets statschef. Detta andra land anser dessutom att det i princip befinnersig i krig med en tredje nation, . Och harsom sin kanske främsta uppgift att förklara den arabiska pohtiken mot denjudiska staten. Har en svensk ambassadör rätt tiU det? Nej, sägerutrikesministem i sitt svar , och jag tackar honom för det. Något annatsvar hade väl heUer knappast varit möjligt, § 23 instruktion för vårutrikesrepresentation lyder så här; "Den som tjänstgör vidutlandsmyn-chghet får ej utan tillstånd av ministern för utrikes ärendenamottaga befattning eller uppdrag av utländsk regering eller mellanfolkligorganisation," Det är självfallet en viktig del i den här instraktionen.Svenska ambassadörer skall företräda och inte också t, ex, Jordaniensintressen och pohtik. Den som medvetet och uppsåtligt bryter mot den härparagrafen har väl rimligen förverkat det förtroende han eller hon kan ha. Och därför vUl jag fråga utrikesministern, återigen föratt få höra hans syn på principfrågan; Om den får veta att en svenskambassadör utan tiUstånd mottagit "uppdrag av utländsk regering" vilken typ av åtgärder vidtar man då? VUket slag av undersökning gör man? Hurreagerar man gentemot den ambassadör som brutit sin instruktion? Och hurundanröjer regeringen eventuella missuppfattningar om den svenska politiken,som kan uppstå av att en svensk ambassadör yänstgjort inom ett annat och iprincip krigförande lands utrikesförvaltning? Ang. svensk ambassadörs rätt att medverka i arbetet inomannat lands utrikesförvaltning 1 princip har jag ingen annan uppfattning änden herr Om sänkning av automobilskatten för lastbilar Ahlmarkhär gav uttryck för. Jag vUl emellertid till hans senaste anförande göra denanmärkningen utan att nu kunna på grund av bestämmelser som råder fördebattema här gå in på det enskilda fallet säga att mig veterligt har ingenambassadör i svensk tiänst bratit emot bestämmelserna på det sätt som herrAhlmark formulerat det i sin fråga. Men som sagt principiellt har jag sammauppfattning som han. Vi infordrar, när vi får upplysningar av den art som vihar fått här, föklaringar från vederbörande, och med utgångspunkt därifrån vidtarvi sedan de åtgärder som kan anses lämpliga. Hen (): Jag hade ställt några följdfrågor i principfrågan somblivit aktuell av det enskilda fallet. Av de antydningar som utrikesministemnu gjorde utgår jag ifrån att diskussionen får föras på annan plats än den här och kommer att föras också i fortsättningen. Min värdering av § 23 i instraktionen förutrikesrepresentationen framgår av vad jag sagt. Jag uppfattar det så attutrikesministern har samma uppfattning om att det är en oerhört viktigparagraf, SkuUe man mera allmänt börja bryta mot den kommer naturligtvis densvenska diplomatkåren att snabbt förverka sitt anseende både här i landet och iandra länder. Någon sådan risk föreligger såvitt jag förstår inte alls.Jag är övertygad om att praktiskt taget alla svenska ambassadörer delar minuppfattning av hur viktig § 23 i deras instruktion är. De skah företrädaSveriges och inte också något annat lands intressen och pohtik. Och just därföratt det som inträffat troligen är så ovanligt, är det viktigt att regeringenhär och på andra sätt slår fast: sådant här får inte ske, vi reagerar bestämtmot brott mot instraktionen. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om sänkning av automobilskatten för lastbilar Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (m) i kammarens protokoll för den12 maj intagna fråga, nr 238, och anförde: i har frågat mig om jaghar för avsikt att föreslå sådana ändringar i automobilskatteförordningen attden i propositionen 1970 utlovade skattesänkningen för avlastbilarna blir en realitet. fråga avser verkningarna av första etappeni den omläggning av den årliga fordonsskatten på bl. a. lastbilar som genomförtsden enligt beslut av förra årets riksdag. Omläggningen innebar,inom ramen för ett i princip oförändrat totalt skatteuttag, höjd skatt förtyngre fordon och sänkt skatt för lättare fordon i överensstämmelse med den s.k. kostnadsansvarighetsprincipen. Härutöver innebar omläggningen att skattenberäknas efter fordons totalvikt och inte som tidigare efter tjänste vikten. Dethar nu framförts att det nya systemet I vissa fall medfört inte väntadeskattehöjningar för enskilda fordon. Även om förklaringen härtiU normalt tordevara att fordonet har en i förhållande tiU tiänstevlkten stor lastförmåga ochdärmed hög totalvikt, finns det anledning att närmare granska utfallet avförsta etappen i omläggningen. Det är min avsikt att låta göra en sådangranskning före genomförandet av nästa etapp. HerrMAGNUSSON i (m); Jag ber att få tacka finansministem för svaret på min fråga. När vi under fiolårets riksdag behandlade dennafråga var ohka experter inte överens om vilka verkningarna skulle bli avomläggningen av beskattningen från tiänstevikt tih totalvikt. lär det havisat sig, enligt vad organisationerna uppgivit, att det genomgående har bhviten skattehöjning. Jagär medveten om att detta är ytteriigt besvärliga tekniska frågor och är tacksamför att finansministern nu har förklarat att han före nästa etapp, sominträffar , skall göra en genomgång av verkningama. Med detsvaret är jag belåten. Ang.sysselsätt-ningsfrämjande åtgärder i Vindelådalen Överläggningenvar härmed slutad. §6 Ang, sysselsättningsfrämjande åtgärder i Vindelådalen Herr inrikesministem erhöll ordet för attbesvara i (c) i kammarens protokoU för den ,14 majIntagna fråga, nr 253, tiU herr industriministern, och anförde: i har frågat industriministern om han är bereddmedverka tih att företag etableras I de Industrilokaler med plats för 150-200anstäUda, som är disponibla i kommun, för att skapasysselsättningstillfäUen i Vindelådalen, Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Medhänsyn tiU sysselsättningsläget I Vindelådalen är det angeläget att ytterhgarearbetstUlfäUen tiUskapas där. Jag viU nämna att idagama har tUlstyrkt lokaliseringsstöd tiU ett företag i som genomvidgade investeringar beräknas ge sysselsättning åt ett 60-tal helårsarbetare. Deav åsyftade industrilokalerna bör utgöra en tUlgång när det gälleratt stimulera tiU företagsetableringar i , Jag är beredd att i enpositiv anda pröva frågan om lokaliseringsstöd i samband med sådanaetableringar. HenNILSSON i (c): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret och för hansberedvillighet att positivt pröva lokaliseringsstöd till företag som kanetablera sig i de ifrågavarande lokalerna. BakgrundentiU frågan är sysselsättningsläget, framför aUt i Vindelådalen, Situationen ärden att en mycket stor lokal på inte mindre än 7 500 I*protokoU 1971. Ang. sysselsätt-ningsfrämjande åtgärder i Vindelådalen kvadratmeterhar stått tom , då företaget som ägde lokalerna gjck i konkurs.Lokaliseringsstöd har utgått tUl företaget i fråga med inte mindre än omkring2,. är det beklämmande att se hur dessa fina lokaler stårtomma. Min fråga tih industriministern gällde därför huruvida regeringen varberedd att försöka skaffa sysselsättning dit. har tidigareengagerat sig härför men inte lyckats. Kommunen gör vad den kan. Som statsrådetsäger är det en utomordentlig tUlgång att lokalen finns. Regeringen har juorganiserade kontakter med det som på ohkasätt uttalade sig emot en utbyggnad av , Jag hoppas att man på dethåUet nu verkhgen tar sitt ansvar. Regeringen visade också i fallet Stekenjokkatt man kan åstadkomma en etablering, om det är verkligt befogat. Jag hoppas att statsrådet har samma inställningsom statsrådet uttryckte , tror jag det var, i fiol ien diskussion, där han uttalade att regeringen har i princip samma ansvar försysselsättningen vad beträffar den outbyggda Vindelådalen som i fråga om detprojekt som skrinlades i Stekenjokk, I bakgrunden ligger ju riksdagsbeslutet1967 om kompensationsåtgärder. Jag hoppas att statsrådet är bereddatt sätta in särskilda åtgärder för att få tUl stånd en verksamhet i de härlokalerna. Det är ju en kapitalförstöring som sker när lokalerna på det härsättet står outnyttjade. Kommunen gör vad den kan, för att försöka värva företag.Jag är medveten om svårighetema även för regeringen, men eftersom fallet harväckt stort uppseende och är beklagligt i många avseenden hoppas jag attstatsrådet är beredd att göra vad som är möjhgt. Jag vet att i ärspeciellt engagerad I det här företaget och i flera sammanhang har pläderat förhänsynstaganden av olika slag. Om det uppkommer ett sådant tillfälle att vi fårkontakt med företag som kan passa och som är Intresserat av lokalisering av dethär slaget och lokalerna är lämpliga för ändamålet, skall vi självfalletverkligen göra vad som är möjligt att göra. Men man får inte överskattaförutsättningarna för att staten överallt där företag av olika omständighetergår om styr skall kunna vara beredd att StäUa upp med en nyföretagare, som är vUUg att fortsätta verksamheten. Jag måste således säga attjag inte kan gå längre än vad jag har gjort i svaret: Vi har förklarat oss varapositivt inställda. Jag kan Inte säga att departementet eller någon annan kangå ut och göra alldeles speciella ansträngningar för just den verksamhet somdet här gäller. Naturligtvis inträffar det, när företag startas ellerutvidgats och får stöd av staten, att man ibland har varit en smula föroptimistisk. Då har man ju endast att notera detta i efterhand, men på sammagång får man givetvis göra klart för sig att stödverksamhet av det här slagetär någonting som kan kosta samhället pengar. Det betyder dock inte att vialldeles , när ett företag har misslyckats, kan stå beredda att ha enny företagare som kan träda in i stället för den tidigare. HerrNILSSON i (c): Jag har förståelse för de synpunkter somstatsrådet angav i sitt senaste anförande. Min fråga gällde närmast omregeringen särskilt Industriministern var beredd att göra speciellaansträngningar. Statsrådet säger att han för sin del inte är beredd att utlovanågra specieUa ansträngningar just i det här fallet. Jag hade väl hoppats påatt så skulle kunna ske, eftersom det gällde sysselsättning för det första iVindelådalen, för det andra i ett företag där samhäUet redan har på ett eftervad jag kan förstå generöst och optimistiskt sätt engagerat sig med storapengar. Det är naturhgtvis inte roligt för någon att iaktta hur den härkapitalförstöringen nu fortgår i och med att lokalen står tom och oanvänd, IVindelns kommun med knappt 8 000 människor gick 174 personer arbetslösa vidräkningen . Jag hoppas ändå att statsrådet är beredd attgenom de kontakter regeringen kontinuerligt har med , som ju iså många sammanhang uttalat sig för ett engagemang så att Vindelådalen kundesparas, eller via någon annan kanal, hjälpa kommunen, företagarföreningen ochlänsstyrelsen, som också är engagerad i ärendet, med att hitta företag. Det ärju inte fråga om något htet företag som skuUe få plats i denna stora lokal, välbelägen med en stor tomt, möjlighet tUl anknytning tih järnvägsnätet osv. Det råder inga motsättningar mellan mig och statsrådet idenna fråga; jag tror att alla krafter är beredda att göra vad som är möjhgt.Min fråga här var närmast avsedd att stimulera till vad statsrådetbetecknade såsom speciella ansträngningar. Jag tror att det finns anledningjust i det här fallet att försöka göra en extra insats för att åstadkomma enlösing på sysselsättningsproblemet i Vindelådalen och skaffa sysselsättning tomma, nya och effektiva lokalema. Ang. sysselsättningsfrämjande åtgärder i Vindelådalen Låt mig bara kort erinra om, när gör en jämförelse med statens åtagande uppe i , att detdär dock gällde en verksamhet i fråga om vilken man mer eUer mindre gjordegäUande att staten hade speciella förphktelser, att staten hade givitutfästelse om sysselsättningen. Här rör det sig dock om ett privat företag, somgår över styr på grand av ohka omständigheter. är specieUt intresseradi det här företaget och menar att det finns anledning för staten att ha ettansvar jämförligt med det som föreligger i VUhelmina, Det är aUtså på denpunkten jag nödgas säga att visst är vi intresserade av att få tUl ståndsysselsättning i det här fallet, vi är beredda att hjälpa till, men jag ärabsolut inte beredd att säga att det här företaget skall ges en speciellprioritet, Förutsättningama är tyvän desamma som föreligger för andra enskildaföretag som har startats under felaktiga premisser och som det visat sig varaomöjligt att driva. Då kan man inte utan vidare räkna med att staten har ettsjälvklart ansvar att göra en Insats just i det här företaget och på den härorten det är det jag har velat understryka. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 97 § 7 Ang. löne- och arbetsförhållandena förAMS-arbetare i vissa fall 1071 "Srrinrlkesmimstem erhöll ordet för att besvara hen -------------- (vpk) i kammarens protokoll för Intagna fråga, nr Ang löne- och arbets- jSQ,och anförde: förhållandena för Ylerrtalman! Hen HaUgren har frågat mig om jag avser att vidta