prot · FU09108 · 1971-12-31 00:00:00 — HerrENSKOG (fp), som yttrade; Verksamheten inom har under enföljd av år legat på en relativt hög nivå både kvalitativt och kvantitativt.Verket har haft som målsättning att tUlhandahåUa sina tjänster vid rätttidpunkt, med hög standard och tlU lågt pris. För att kunna nå upp tUl dennamålsättning måste stora investeringar ständigt göras. har år efterår begärt mycket stora belopp i kronor räknat för Investeringar men har i regelfått äskandena mer eher mindre kraftigt beskuma, varigenom förskjutningar av målsättningenhar måst vidtagas. De investeringar som gjorts i har varitlönsamma och de har också successivt medfört standardhöjning av de tjänster som abonnenter na erbjudits. En sådan rent tekniskt och ekonomiskt krävande Investering som riksautomatiseringen har medfört mycket stora fördelar för kunder na hksom för näringslivet och hela samhäUet, som det medfört 42 dels minskat personalbehov vidteleverket, dels ökad lönsamhet. Tyvärr har knappheten på investeringsmedel nu medfört attabonnenterna inte kunnat få den högre standard på servicen, som isin den målsättning strävar efter att uppnå. Leveranstiderna förinstallerandet av nya abonnemang och flyttningar äraUdeles för långa och tenderar att öka, standarden på näten är på en del hålllåg och den sjunker, vUket medför ökat antal fel, felavhjälpnlngstiderna blirlängre osv. Under innevarande budgetår är anslagen så nedbantade attdet på en del håll visar sig vara svårt att kunna sysselsätta den befintligapersonalen på bästa sätt. Man har t. ex. blivit tvungen att skjuta på sådanaarbeten som kräver dyrbar materiel. Härigenom minskas sysselsättningen för demsom framställer denna materiel kabelverk, de industrier som tUlverkartelefonapparater, växlar och kabelblock för att nämna några medInskränkningar eller risk för inskränkningar vid dessa företag som föhd. Detgäller både egna industrier och andra. Grävningsarbeten, som på endel håll tlUbaka utförts av entreprenörer, måste nuutföras av verkets egen personal, som är utbUdad för betydligt merakvalificerat arbete än grävningsarbete osv. Inskränkningarna medför minskadkonsumtion i andra hand, vUket i sin tur medför inskränkningar på andra håh. I dagens ekonomiska läge borde man tUlåta ökadeInvesteringar vid av flera skäl: Det skulle medföra ökad sysselsättning vid televerketoch dess underleverantörer. Detskulle medföra kortare leveranstider. Det skuUemedföra minskad spärr, dvs. Det skulle påsikt medföra minskat antal fel och därmed ge möjlighet tUl snabbarefelavhjälpning. Detskulle också förbättra lönsamheten. De medel, som ställts tUl förfogandeför extra investeringar, har gällt sådana objekt, främst husbyggnader, som gettpersonal utanför sysselsättning. Det är dock minst lika viktigt attteleverket får investeringsmedel som kan användas direkt i den vanhgaverksamheten bl. a. för att bereda den redan anstäUda personalenarbetsmöjligheter på lönsamma objekt som detta också för med sigföljdförbättringar. I anledning av vad jag anfört får jag anhålla om kammarenstUlstånd att tUl herr kommunikationsministem få ställa föhande fråga; Har statsrådet föreslagit eUer kommer statsrådet attföreslå ökade Investeringsmedel för verksamhet under budgetåret1971/72? Denna anhållan bordlades. Nr 108 § 31 InterpeUation nr 149 ang. projekteringen av meUanriksvägen Ordet lämnades på begäran till Hen ÖHVALL(fp), som yttrade; hade 3 718personer anmälda arbetslösa, vUket var 600 fler än förraåret. De höga arbetslöshetssiffrorna i länet kan inte bedömas vara enbart enföljd av allmän och tiUfällig konjuktumedgång, utan har sin närmaste förklaringi en svag ekonomisk utveckhng med ständig undersysselsättning. Av länsplaneringens material framgår att 17 000arbetstUlfäUen måste nyskapas i Nonbotten fram tUl 1980. Den ensidigaavfolkningen måste hejdas. Det är nödvändigt för att behålla entiUfredsställande ålderssammansättning hos befolkningen och därmed ocksåbehåUa grundförat-sättningen för en gynnsam ekonomisk utveckhng. Bland de investeringsobjekt som bedömtsangelägna för att bl. a. förbättra de näringsgeografiska förhållandena iNorrbotten återfinns mellanriksvägen KlranaNordnorge. tUlbakapågår projektering av vägen. Men därest vägen i sin helhet skall färdigprojekterasinnan byggnadsarbetet tUl någon del påbötias, torde den välbehövhgasysselsättningseffekten uppnås först . Derma tidsutdräkt ärotUlfredsställande när så många människor, ofta ortsbundna, saknarsysselsättning. Åtgärder bör vidtagas för att möjligt färdigprojek-teraen första etapp av meUanriksvägen. Med hänvisning tUl det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr inrikesministern få ställa föhande fråga: Har statsrådet för avsikt att vidtaga åtgärder för attpåskynda färdigprojektering av en första etapp av meUanriksvägen ,för att därigenom öka antalet arbetstUlfäUen I Nonbotten? Denna anhållan bordlades. § 32 InterpeUation nr 150 ang. den östpakistanskakonflikten Ordet lämnades på begäran tUl Hen WERNERi (m), som yttrade: Den östpaklstanska tragedin har djupt skakatmänniskor i hela världen. Trots det kan man med fog stäha frågan om allaupptänkliga vägar att komma tUl rätta med problemen prövats. Exempelvis synesden passivitet som hittUls visats från Förenta natlonema svårligen förenlig medorganisationens syfte att värna om de mänskhga rättigheterna, har isammanhanget enligt min mening en skyldighet att - inte bara genom enskUdahjälpinsatser utan även genom Initiativ i intemationella organisationer sökabringa de pågående ohyggligheterna att upphöra eher åtminstone att lindras. Med hänvisning tUl vad jag här anfört hemställer jag omkammarens 44 tiUstånd att tUl henutrikesministern få rikta föhande fråga: Ärherr utrikesministern beredd att inför kammaren redogöra för Nr 108 regeringens syn på den östpakistanska konflikten och de mänskUga Torsdaeen den problemdenna medfört samt för de initiativ I denna fråga regeringen Denna anhållan bordlades. § 33 InterpeUation nr 151 om en snabbare utbyggnad avNorrtäljevägen, m, m. Ordet lämnades på begäran tUl HerrWIRMARK (fp), som yttrade: I det 1966 publicerade betänkandet"Europavägsförbindelse mellan och med anknytning tiUÅland", avgivet av finska och svenska arbetsgrappen för färitrafikenmellan och , bedömdes på svensk sida Kapellskärsområdet påRådmansö utanför Nontälje som lämpligaste anslutningspunkt för fätitrafiken.Innan aUmänt skulle fungera som färjledens anslutningspunkt,rekommenderades bl. a. att den planerade utbyggnaden av vägen från Frötunakyrka tUl skulle genomföras. Arbetsgrappen föreslog också attEuropavägen E 3 inom förlängs från längs , dvs.Nontäljevägen, tiU just och därifrån vidare tUl ochNorrtähe och att dessa båda färjhamnar inlemmas i Europavägssystemet medbeteckningen E 3. är trafUcbelastnmgen både på och pånuvarande mycket stark, och vägstandarden är klart undermålig.Den starka bostadsexploateringen i den del av som betjänas avNontähevägen, den växande trafiken tUl fritidsområdena i Roslagen och denhastigt ökande Finlandstrafiken har gjort trafiksituationen alltmerbesvärande. Ansvällningen av Finlandstrafiken har överträffat aUa prognoser;transporterades med Vikinglinjen över 866 064 passagerare,130 952 personbilar, 2 590 bussar och 17 310 långtradare, och beräknaspassagerarantalet gott och väl passera mUjonen; motsvarande siffror var för1970 för Nontähe hamn 486 926 passagerare, 84 296 personbUar, 1351 bussar och18 973 långtradare. Prognoser pekar på ett passagerarantal sammanlagtgott och väl över 1,5 mUjoner och på över 50 000 långtradare, vUka så gott somutan undantag alla kommer att utnyttja tlUfartsvägen mot . Inom loppetav kan Finlandstrafiken totalt sett över dessa båda hamnar beräknas bhfördubblad. Det är sålunda uppenbart att en stor del av trafiken pådessa vägar är av intemationell karaktär. Maj:ts fattade beslut att på angivet sätt förlänga 3 var därför självklart ett riktigt och betydelsefuUt steg. Detta borde bana väg också för den högre prioritering ur medelstiUdelnmgssynpunkt som är nödvändig för att skapa en snabb och bekväm vägförbindelse mellan och dessa båda färihamnar. Enligt uppgift mnebär emellertid nuvarande planering inom vägförvalt ningen att vissa delar av beräknas bil utbyggda först under 45 Nr 108 (je sista åren på 1970-taleteller i bötian . Torsdagenden utbyggnad av , därredan nu störningar och köer i trafiken 14 oktober1971 tUlhör vanligheten och inteundantagen, ter sig därför nödvändig. ------------- , som redan får bära huvudparten av trafikenmed , är läget mycket prekärt. Det är just denna del av den här berördaFinlandstrafiken som ökar snabbast. Ett förslag tUl nästan helt ny sträckningav vägen - KapeUskär har utarbetats av , men dethar förutsatts i enlighet med tidigare underhandsuttalanden frånkommunikationsdepartementet att medel för detta vägbygge skuUe tUldelas isärskUd ordning vid sidan av ordinarie medelstiUdelning tUl riksvägar ochprimära länsvägar i . Berörda både regionala och kommunala myndigheter harstarkt understraldt angelägenheten av att detta vägprojekt snabbt förverkligas.För detta talar inte bara den hastigt ökande trafikvolymen utan också i aUthögre grad rena trafiksäkerhetssynpunkter. Betydelsen av dessa synpunkterunderstrykes också av det faktum att den nuvarande vägförbindelsen utöverFinlandstrafiken har att betjäna både den fasta ortsbefolkningen och de famUjersom bor i de över 5 000 fritidsfastigheterna i och på . Med hänvisning tUl vad som i det föregående anförtsanhåller jag om kammarens tillstånd att tUl herr kommunikationsministernNorling få framstäUa föhande frågor: Är statsrådetefter beslutet om att förlänga 3 tUl och Kapellskärberedd att föreslå en snabbare utbyggnad av ? När beräknarstatsrådet att medel skah kunna stäUas tUl förfogände för byggande av denplanerade ? Denna anhållan bordlades. § 34 InterpeUation nr 152 om ökat lokaliseringsstöd tiUÖland Ordet lämnades på begäran tUl Hen i Glömmmge(c), som yttrade: Herr talman! Sysselsättningsläget i vårt land är mycketbesvärligt, och friställningen av arbetskraft är mycket omfattande. En delorter och områden drabbas hårdare, andra kommer lindrigare undan. När nedläggningav ett företag sker i ett område med få företag och mycket små valmöjlighetertUl andra arbeten bUr föhderna mera kännbara för de arbetssökande och förvederbörande kommuner. Ett område med svaga sysselsättningsmöjligheter, närfristäUning av arbetskraft Inträffar, är landskapet . Den 1 oktober 1971nedlade driften vid sin fabrik för tiUverkning av byggnadsmateriali Grönhögen, för att vad man nu kan se icke återupptagas. Vid detta företag harca 113 kollektivanställda och tjänstemän varit anställda. För denna bygd är det ett hårt slag. Samhället 46 har tUl överväldigande grad haftsin försötining av denna fabrik. ifrågasätterrent av om samhället, om mget sker, kan fortleva. Någon Nr 108 uppsugning av arbetskraften tUl andra företag i orten synes inte kunna Torsdaeen den ske, och en pendling till eventueUt lediga platser i innebär ett 14oktober 1971 pendlingsavstånd som är mycket över vad som räknas som önskvärt.------------ Utöver nämnda faU är en lokalisering av företag som gerarbete ytterst välbefogad även till landskapet i övrigt. , som närmarsig sin fuUbordan, har väl räknats bli tUl gagn för näringsliv och börockså kunna underlätta företagsamhet i området. Utan t-vivel kan man göra den jämförelsen att detföreligger ganska hkartade förhåUanden beträffande svårigheterna att lokaliseraföretag tUl som vad beträffar aUmänna stödområdet. Att införabestämmelser om stöd för företagslokalisering tUl med samma regler somgäller för allmänna stödområdet vore fuUt berättigat. Med stöd av vad jag här anfört hemstäUes om kammarenstiUstånd att tiU herr inrikesministern få stäUa föhande interpellation; Avser statsrådet att avge förslag om att de bestämmelsersom nu gäller för företagslokallsering tiU allmänna stödområdet även införesatt gälla för ? Denna anhåUan bordlades. § 35 InterpeUation nr 153 ang, det fortsattautrednmgsarbetet beträffande omlokaUsering av viss statlig verksamhet Ordet lämnades på begäran tUl HenMUNDEBO (fp), som yttrade; har vissa uppgifterom det fortsatta utredningsarbetet rörande omlokahsering av viss statligverksamhet lämnats i massmedia. I proposition 1971:29 varmed förslag tiU etappI i detta ärende framlades för omnämndes endast parentetiskt attutredningsarbetet skulle fortsätta och omfatta även affärsverk och stathgabolag. Däremot framgick varken av propositionen eUer av riksdagsdebattendirektiven för delegationens fortsatta arbete. Med ledning av erfarenheternafrån första etappen borde det vara naturligt att nu i väsentliga avseendenvidga förutsättningama för utredningsarbetet. Såväl remissvaren som debatten ioch utanför visade på betydande svagheter i delegationens förstarapport. Det måste därför vara mycket angeläget att när senare skahta stäUning till etapp H, detta kan ske utifrån en grundlig genomarbetning avalla olika aspekter på denna för svensk förvaltning och demokrati så centralafråga. Den första erfarenhet som borde kunna dras av förstaetappens utredningsförfarande är att den berörda personalens åsikter och synpunk ter skaU föras in i utrednmgsarbetet på ett tidigt stadium. Det kan inte vara tiUfredsstäUande att Inhämta personalens synpunkter först när utredningen ligger färdig. För att den breda erfarenhet som finns samlad på respektive arbetsplats skall kunna ges tUlbörlig inverkan på det slutliga förslaget måste denna inhämtas på ett tidigt stadium. Detta kan också i positiv riktning påverka personalens InstäUning tUl ett eventueUt beslut 47 Nr 108 om omlokahsering. Torsdagenden " andra erfarenhet som bordekunna leda tUl ändrade direktiv för 14 oktober1971 delegationen är rekommendationen omdelegering av beslutsfattande som -------------------- altemativ tiU utflyttning av ett helt verk. utveckhng(ERU) har I sitt delbetänkande Balanserad regional utveckhng framhållit att maninte bör flytta hela ämbetsverk eUer grupper av ämbetsverk utan i stäUet sökafinna funktioner och sektorer inom respektive ämbetsverk och flytta dessa.Denna rekommendation gällde i synnerhet nytUlkommande enheter och rutiner. Ettannat tänkbart alternativ är att flytta ut delar av myndigheters och Institutionersverksamhet. Att delegera arbetsuppgifter och befogenheter tUlregionala och lokala instanser bör vara ett ständigt återkommande övervägande istatlig förvaltning och ämbetsutövning. Det skuUe över tiden innebära en störreregionalpoUtisk effekt och kunna genomföras med mindre drastiska förändringarän att klumpvis flytta stora delar av den centrala förvaltningen. Även om densenare metoden Inte skaU uteslutas bör den ständigt pågående decentraliseringenvara ett huvudalternativ i strävandena att motverka en alltför hårdkoncentration av förvaltning och ämbetsutövning i . Ett tredje problemområde, som måste belysas bättre än idelegationens första rapport, är hur förvaltningens funktionsduglighetpåverkas av altemativa förslag tUl förändringar. Hur förändras kontaktmönstretmellan ohka Institutioner och myndigheter och meUan förvaltningen ochallmänheten? Hur påverkas möjligheterna tUl omorganisation inom en förvaltning,personalrekrytering, personalcirkulation etc? En föratsätt-nlngslös bedömrungav dessa effekter är nödvändig om skaU kunna basera sin bedömning avärendet på ett tUlfredsstäUande beslutsunderlag. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tlU herr finansministern få stäUa föhande fråga: VUl statsrådet redogöra för omfattningen och inriktningenav det fortsatta utredningsarbetet rörande omlokahsering av viss statligverksamhet? Denna anhåUan bordlades. § 36 InterpeUation nr 154 om indexreglering avskattesystemet Ordet lämnades på begäran tUl Hen (), som yttrade: konfronterades landetslöntagare med den skatteomläggning som beslutades av en majoritet i . Det nya skattesystemet Innebar bl, a, ökade grundavdrag, skärpta marginalskatter för mellanUikomsttagarna, en övervältring av skattebör dan från famUjer där båda har arbete tUl famiher där bara en har arbete samt slutligen slopad rätt tUl avdrag för erlagd kommunalskatt. Moderata 48 samlingspartiet, som var det endaparti i som klart och bestämt gick emot skatteomläggningen, yttrade i sin partimotion (11:1217) Nr108 f°'j"'' den "Undersenare år har stora grupper Inkomsttagare fått uppleva att ,a i. deraslevnadsstandard sjunkit eller upphört att stiga på grand av stigande - skatteroch försämrat penningvärde. För flertalet av dem är, om regeringsförslagetgenomföres, en allt snabbare försämring av levnadsstandarden ofrånkomUg. För andra grupper, som enligt propositionen skuUe kunnapåräkna en skattelättnad eller en oförändrad skattebelastning, kommer redan detförsta eller andra året som förslaget skuUe vara I kraft dess rätta innebörd avskattehöjningsförslag att vara uppenbar". Mot detta anförde regeringen i såväl helsidesannonser idagspressen som i StencU från att "mer än tvåtredjedelar av alla inkomsttagare trots löneökningar och prisstegringarverkligen får en skattesänkningar 1971". VI kan notera en arbetslöshet som närmar sig1930-talsnivån, en mycket hög prisstegringstakt på dagligvarorna och en undersenare tid sjunkande konsumtionsnivå. Endast en tredjedel av alla inkomsttagareanser sig ha fått en skattelättnad. Det är uppenbart att tUl icke oväsentligdel den senaste skatteomläggningen bidragit tUl uppkomsten av de ekonomiska ochsociala problem som vi nu brottas med. Det är därför nödvändigt attskattesystemet ses över. En sådan översyn bör emeUertid icke förhindraatt frågan om en indexreglering av skattema tas upp tUl särskild prövning.Därvid bör erfarenheterna från andra länder som och HoUand kunna tjänatUl vägledning. Med hänvisning tUl vad jag anfört hemstäUer jag omkammarens tUlstånd att tUl herr finansministern få ställa följande fråga: Är herr statsrådet beredd att låta utredafrågan om mdexreglering av skattesystemet i syfte att i Ukhet med vad som ärfallet I t. ex. och HoUand skydda inkomsttagarna mot sådan automatiskskatteskärpnmg som uppkommer tUl föhd av Inflationen? Denna anhållan bordlades. § 37 InterpeUation nr 155 ang, verkningama avannonsbeskattningen Ordet lämnades på begäran tUl Hen (), som yttrade: hartidningar och tidskrifter upplevt en så stark och långvarig försämring avannonskonjunkturen som . sjönk annonsvolymen för storstadspressen med samt för landsortspressenmed , därav A-pressen med inte . var annonsminsknlngen I genomsnitt eUer mera. De s. k.andratidningarna mom dagspressen har i flera fall drabbats särskUt hårt. Härfinns exempel på annonsbortfaU på . Samtidigtsom tidningarnas annonsinkomster, som svarar för 6070 49 4 protokoU 1971. Nr av tidningsföretagensintäkter, starkt minskat har kostnadema Torsdagenden stigit snabbare . DetgäUer såväl löner, som utgör ungefär 14 oktober1971 hälften av kostnaderna, sompappers- och distributionskostnader. -------------------- Den exceptionellt försvagadeannonskonjunkturen i förening med de starktökade kostnadema för produktion och distribution av tidningar och tidskrifterhar medfört att en rad tidningsföretag, som tidigare lyckats få sm ekonomiskaverksamhet att gå Uiop, nu ställts Inför perspektivet att driva verksamhetenmed förlust eller att lägga ned den. Risken för en sådan utveckling har på ettytterst allvarligt sätt skärpts genom införandet av annonsskatten från den 1juli . Man måste därför räkna med att en rad tidigare självbärandetidningar genom den nya skatten råkar in i ett läge där Intäktema inte längretäcker kostnadema. Vidare tyder tUlgänglig annonsstatistik på att annonsskattenleder tiU en ytterligare mmskning av annonsvolymen framför aUt hos de andratidningarsom skuUe stödjas genom de nya produktionsbidragen. Dessa bidrag måste avandratidningarna i första hand användas att täcka de Intäktsunderskott somuppkommit tUl följd av annonsskatten och den svaga annonskonjunkturen.Återstående del av bidragen kan därefter utnyttjas för att täcka de"normala" förluster som främst avsågs när förslaget omproduktionsbidrag presenterades. har träffats så hårt avannonsskatten och den svaga annonskonjunkturen att produktionsbidragen interäcker tUl att täcka någon del av deras "normala" underskott. Annonser är i varierande grad att betrakta som nyheter.När annonsvolymen tUl följd av annonsskatten minskar får andratidnlngama trots presstödet ökade svårigheter vid marknadsföringen av sina produkter tiUallmänheten. Därmed försämras deras ekonomiska läge ytterligare. Med hänvisning tUl vad jag anfört hemstäUer jag omkammarens tUlstånd att tUl herr finansministem få stäUa föhande fråga; Vilka slutsatser i fråga om beskattningen av reklam ochannonsering drar statsrådet av nu tUlgängliga uppgifter om den hittUlsvarandeannonsbeskattningen? Denna anhåUan bordlades. § 38 InterpeUation nr 156 ang, väntetiderna vidögonkUnikema Ordet lämnades på begäran tUl Hen (c), som yttrade: Hen talman! Väntetiderna vid landets ögonkliniker har ökat på ett oroande sätt. Det förekommer väntetider på upp tUl såvida det inte är fråga om akuta fall som behandlas med förtur. Enligt en enkätundersökning som genomfört uppgick den genomsnittliga väntetiden inom specialiteten 1970 tUl . hade således väntetiden ökat med . 50 EnUgt av utfärdaderekommendationer skall ögonpati- Patienter med s. k. enkel förtur skall Nr 108behandlas och patienter med s. k. dubbel förtur mom en Torsdaeen den vecka. EnUgt uppgifter hade av totalt 2 257 behandlade patienterunder periodenaprilmaj 338 utan förtur, 184 med enkel förtur och 198 ----- med dubbelförtur fått vård enhgt den rekommenderade tiden. Orsakerna tUl denna ökning av väntetidema sammanhänger medbristen på ögonläkare. var antalet läkare medspecialistbevis för ögonsjukdomar totalt 208 enligt uppgifter hämtade ursocialstyrelsens läkarregister över läkare med svensk legitimation. Uppgifternaavser såväl läkare vid ögonkliniker som privatpraktiserande. Antalet läkartjänster vid landets ögonkliniker uppgickvåren tUl 164, av vilka 14 var vakanta utan vikarierande läkare medan 20tjänster upprätthöUs av medicine kandidater eller av utländska läkare medbegränsad behörighet. Läget vid landets ögonkliniker måste betecknas som klartotUlfredsställande. En ökning av väntetiderna på under två åranser jag vara så alarmerande att omedelbara åtgärder krävs för att bringa nerväntetiderna. Effektiva åtgärder måste sättas in för att häva bristen på ögonläkareemedan denna bristsituation är den främsta anledningen tUl de långaväntetidema. Det är angeläget att sjukvårdens huvudmän inte minstsocialstyrelsen vidtar de nödvändiga åtgärderna för att denvårdsökande allmänheten skaU få den vård den har rätt att kräva. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl herr socialministem få ställa föhande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att bringa nerde långa väntetiderna vid landets ögonkUnUcer? Denna anhållan bordlades. § 39 Interpellation nr 157 ang. sysselsättningsfrämjande åtgärder i Ordet lämnades på begäran tUl HerrPETERSSON i Gäddvik (m), som yttrade: Vid fjolårets höstriksdag Interpellerade jagInrikesministern om hans syn på möjligheterna att uppfyUa målsättningen om 16000 17 000 nya arbetstUlfäUen i Nonbotten , I sht svar redogjordestatsrådet för de av beslutade regionalpoUtiska stödåtgärderna ochframhöll som sin åsikt att de redan beslutade åtgärderna och den utveckhng sompågick gav anledning tlU optimism om möjligheterna att uppnå det uppställdamålet. Med stöd av uttalanden bl. a. av länsarbetsnämnden iNorrbotten anförde jag att för att uppnå den utlovade ökningen avsysselsättningen i måste statsmakterna utöka de regionpolitiskastödåtgärderna. Dessa synpunkter avfärdade statsrådet som grundade på ejaktuellt material. I föreligger länsstyrelses förslagtUl regional politiskt handlingsprogram, "Länsprogram 70". I detta harlänsstyrelsen 51 Nr 108 bl a. gjort en jämförelse överhur de nu verksamma reglonpohtiska Torsdagenden åtgärdema Inverkat påsysselsättningen i Norrlandslänen. 14 oktober1971 framgår hur specieUt Nonbotten fåtten alltför ringa del av sysselsätt-