prot · FU0996 · 1971-12-31 00:00:00 — Då det gäller SkeUefteå vUl jag påpeka att i det områdetråder en undersysselsättning för den kvinnUga arbetskraften på 2 000 arbetstillfällen.Den utlokalisering av postgirot som har varit på tal skuUe få den allra störstaeffekt. Det har också sagts att postgirot har lokalsvårigheter i ochplanerar ett bygge för 100 mihoner kronor. 1 det läget tycker jag att det kanvara skäl att pröva en ny förläggningsort. Hert ÖHVALL (fp): representanter i inrikesutskottethar utförligt redogjort för partiets principieUa syn på den häromlokahseringen. Mitt Inlägg skaU därför begränsas mycket starkt. Det är endastreservationen nr 6 som jag med några ord vUl beröra. Denna reservation avserlokaliseringsorten för geologiska undersökning. I en trepartimotion från riksdagsmän harföreslagits en ny utredning, syftande tUl att hela SGU skaU utlokaliseras tiULuleå och inte, som föreslagits i propositionen, endast en mindre del.Propositionens förslag innebär att 160 personer bhr sysselsatta i ochungefär 100 personer i . Delegationen för omlokaUseringen har föreslagit att SGU isin helhet skulle förläggas tUl . De skäl härför som delegationen anförfinner vi motionärer bärande. Det gör också , ochmoderata samlingspartiets representanter i utskottet. Delegationen pekar på denomfattande verksamhet som SGU bedriver i övre Nonland. Till detta kan ocksåläggas att det är synnerUgen angeläget att denna verksamhet intensifieras. har fått en mycketUten del av den nu föreslagna utflyttningen. Ändock är ju behovet avstimulansinslag störst i den delen av landet. Jag har inte för avsikt att räkna upp aUa de argument som är användbara för en mera beslutsam satsningpå , men jag vill uttrycka en förhoppning om att de socialdemokratersom satt sina namn under motionen 1292 nu är beredda att lägga sin röst för detkonkreta förslaget att förlägga SGU i sin helhet tUl . Förslaget återfhinsi reservationen nr 6, som jag yrkar bifaU tUl HenLIDGARD (m): 1 sitt inledande huvudanförande sadeutskottets ordförande inte utan en viss emfas att man hade tagit del av deavslagsyrkanden som fanns i ett antal motioner, men det var ingen i utskottetsom hade tagit upp dem eUer Intresserat sig för dem. Det hade inte yrkats någotbifaU tUl dem. Nåja, det är kanske inte så konstigt, och jag tycker inteatt det är något att åberopa som ett seriöst argument. Det är bara ettytterhgare bevis för att beredningen av detta ärende in i det sista präglats aven viss ensidighet. Av utskottets femton ledamöter är det nämligen ingen sombor i eller ens i . De aUra flesta har sina hemorteroch sina valkretsar där man eUer vid något senare tUlfäUehoppas på att få utdelning i denna jakt på och slakt av den centrala förvaltningeni . Men annars får jag säga att det är med rörelse ochtacksamhet som jag noterat den omtanke om och oss stockholmare sompräglat mänga anföranden. Man har tänkt på våra köer. Man har talat om vårmiljö. Man har pekat på vår stress och talat om vårt jäkt, och man har talat omhur otrevUgt vi över huvud taget har det här i . Det är precis som omvi som bor här inte skulle förstå vårt eget bästa utan behöva hjälp åtminstonebUdUgt talat från tiU för att begripa och acceptera alla defördelar som det skulle medföra för att biträda den föreUggandepropositionen. Tack aUesammans för det! Det är bara så att omsorgen om oss stockholmare känns htetovan. Vi har inte varit med om det så förfärhgt ofta. Den är htet föromfattande och kanske kvävande i sådan utsträckning att man omedvetet tittarefter bockfoten i sammanhanget, och man undrar om de vackra orden och tankarnainte är tih för att dölja mera lokala önskemål i den stora huggsexan omämbetsverken. Det har redan sagts av i att varoch en känner mest för sin egen hembygd. Låt mig tUlägga en förmodan: och ävenen del för sin valkrets - med betoning på vaL Jag skall Inte förneka att det finns en och annanstockholmare som med gUlande lyssnar tiU talet om att man skall lätta påtrycket på , I sin stockholmsromantiska uppfattning har de nästanplacerat Imaginära tuUportar vid Infarterna tUl där det står"utsocknes göre sig icke besvär". De lever Utet grand i tron att mankan isolera sig här, och de är kanske inte helt inställda på de långaperspektiven och tänker Inte på att en sådan poUtik skulle leda tUl en saktaförtvining av huvudstaden. Jag tror inte de är så många. Det är fler som ser på sin stad på ett helt annat sätt,som önskar en expansiv och effektiv huvudstad, en kommun som är beredd att ihela landets intresse ta på sig den belastning som huvudstadsfunktionernaonekhgen medför. Det måste finnas någon ort, det måste finnas något samhäUe somi kraft av att att det är landets administrativa och ekonomiska centrum kanfungera som vårt ansikte utåt, som är tiUräckUgt starkt för att i dentiUtagande internationaliseringen och konkurrensen meUan de stora städernakunna hävda landets intressen. AUtsedan Hansans dagar har vårt land varit sysselsatt medatt försöka bygga upp en stark huvudstad det har varit ett hvsvUlkor, och jagtror att det kommer att vara det i fortsättningen också i de internationellasammanhangen. Här på vår skandinaviska halvö Ugger vi ändå I utkanten avvärlden. Vår internationella betydelse är verkhgen inte så stor som mångainblUar sig. Det är lätt att glömma bort oss, och det kommer kanske att bh ännulättare, ännu bekvämare och kanske ännu mer motiverat att göra det, om vi intehåller oss med ett tUlfredsstäUande administrativt centrum utan spUttrar vårahuvudstadsfunktioner på en massa ohka orter. I det förlängda perspektivet kan man kanske också funderapå om och när man i en sådan här verksamhet som vi förutsattes skola deltaga ihar OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet nått dengräns för uttunning av vår huvudstad som ett administrativt centrum, att föhdenbhr att vi får resa tiU och för att möta våra internationeUakontakter. Jag förstår mycket väl att nisitter och tänker: "tar han allt tUl, den där . "Finansministern nickar instämmande, ser jag, och menar tydhgen att "hantalar i nattmössan också". Men låt mig bara något erinra om den diskussionsom har förekommit om var en framtida storflygplats skaU Ugga i vår del avvärlden jag skaU mte utveckla frågan, men den ger en förvarning om vad somkan hända framemot . Såvitt jag kan finna har inte huvudstadsproblematikenantytts i propositionen. Man kan kanske tycka att de problemen är ointressantai jämförelse med poUtiskt mer matnyttiga reglonpohtiska funderingar. Jag delarinte den uppfattningen. Som ärendet nu hgger tUl har den här propositionen omregional balans fått en beklaghg slagsida genom att de regionalpohtiskavärderhigarna enhgt mitt sätt att se saken inte matchats på ett tUlfredsstäUandesätt mot andra samhälleUga värderingar. Många har här i stöne eUer mindreutsträckning kritiserat beredningen av detta ärende. Det naturUga borde varaatt propositionen avslås i sitt nuvarande skick och att Kungl, Maj:t får kommatillbaka, om man så viU, efter ytterligare utredningar, efter en annanberedning av personalproblemen och kanske med en bättre analys avkostnadsproblemen. Jag skaU inte vidare utveckla vare sig personalproblemeneUer kostnadsproblemen. Beträffande de sistnämnda vUl jag för enkelhetens skuUsäga att jag helt ansluter mig tih vad i sade. Såvittjag kan bedöma sätter -vi nu i gång en mlhonrullning - om man uttrycker sigförsiktigt; jag tror att talade om miharder som man inte harnågon kontroU på, I motioner och annat har man sysslat rätt mycket medproblematiken hur man skall underlätta det för den flyttnlngshotade personalen.Om det kanske finns någon analys av eUer några funderingar över problemet hurstor del av personalen som man kommer att få med sig vid utlokaUseringenkänner jag mte tUl Jag har inhämtat att personal även på ämbetsverk sominte är berörda känner sig så hotad att den har tagit upp seriösaresonemang med andra arbetsgivare det gäller ochorganisationer som kan utnyttja deras arbetskraft. Jag känner personUgenframstående speciaUster inom ämbetsverk under utflyttning som inte är för sinförsörjning nödvändigtvis beroende av att vara i statens tjänst utan kanetablera sig som konsulter eUer någonting annat och som allvarUgt övervägerdetta. Jag är fullt medveten om, herr finansminister, attinställningen tiU sådana frågor kan fluktuera från dag tUl dag eller från veckatUl vecka, men en viss uppskattning av i vUken utsträckning kvalificeradpersonal föher med skuUe ändå ha varit av värde för en bedömning av hur passeffektivt, eUer hur pass ineffektivt, ett utflyttat ämbetsverk kommer att bU. Eftersom finansministern är här skulle jag också vihafråga när det gäher kostnadssidan; Hur i aU världen skaU de befattningshavarepå de UtlokaUseradeämbetsverken, som skaU syssla med petlta-arbete och har framför sigden där vanUga vänUga anmarungen från finansministern att man skall taförsiktigt på utgifterna inom det egna ämbetsverket, kunna ta anmanlngen påaUvar, när drar i gång en mihonmUning? Jag tror det bUr svårt, ochjag tycker det är beklagligt att det skaU bh på det sättet. I motionen 1300 har , två andrarepresentanter för och jag yrkat avslag på propositionen. Dethar framställts andra avslagsyrkanden, och jag vUl för vår räkning säga att viInstämmer i avslagsyrkandena och yrkar bifaU tUl motionen 1300 I förevarandedel. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet 1 detta anförande Instämde och hen (båda HenERNULF (fp): I den votering som kan väntas om bifaU i princip tillpropositionen 29 eller avslag på den är det min avsikt att avstå från röstning.Jag viU I korthet ange min motivering för detta. Propositionens syfte att minska den statUga förvaltningensomfattning i eUer att i varje faU begränsa den pågående ökningentycker jag är högst lovvärt, och det är väl egentUgen alla här i kammarenöverens om. Förslagen att flytta ut undervisningsanstalter samt laboratorieroch andra speciaUnstitutioner anser jag också vara i stort sett riktiga. Ettexempel är förläggningen av bibUotekshögskolan tUl . Den kommer att betydamycket för och hälsas med stor tUlfredsstäUelse där. Jag hoppasatt de anstäUda och eleverna kommer att finna sig väl tUl rätta hos oss.Detsamma gäUer provningsanstalten. Också det byggnadsforskningsinstitut som ien motion av i , i Heden och mig föreslås bhförlagt till skulle ur lokaUseringssynpunkt vara av värde att få dit.Skälen för förläggningen anknytningen tiU teknisk högskola i -tycker jag också är sakligt bärande. Jag skuUe för övrigt också gärna viha haen socialhögskola tUl . TUlsammans med kamrater inom moderata samhngspartietoch motionerade jag om detta , men tyvärr utanframgång. Men när det gäUer de i egentlig mening centralaämbetsverken är jag mycket tveksam. Någon ordentlig analys av riskerna för attförvaltningens effektivitet skall minskas genom att man sprider ut de centralaämbetsverken på oUka orter redovisas inte i propositionen. Det är kanske främstfråga om kontakten ohka ämbetsverk emeUan, mellan ämbetsverken Ochdepartementen och mellan ämbetsverken och aUmänheten, tUl vilken jag då räknaräven kommuner och organisationer av ohka slag. Kanske kan man säga att decentrala ämbetsverk som I första omgången föreslås tiU utflyttning i stortsett är de som man med minsta olägenhet kan flytta ut, men en andra och meraomfattande omgång är ju aviserad av finansministern. Jag ansluter mig tiU dem sommenar att de centrala ämbetsverken i princip skaU finnas I men bör minska deras storlek genom att decentrahsera så många beslut som OmlokaUsering av viss statlig verksamhet möjUgt tUlregionerna ute i landet. Den metoden är också enUgt min mening denfördelaktigaste just för regionerna. Jag skaU som exempel ta det län som jag självrepresenterar, nämhgen . De frågor som rör bör istörsta möjliga utsträckning avgöras i det länet. Att däremot flyttabeslutanderätten i sådana frågor som aUtså rör från Stockholmtill , , eUer någon annanstans, det hjälper inteinvånarna i vårt län. Jag tror att samma resonemang kan föras för de allraflesta regioner i vårt land på den punkten. I propositionen finns inte heller någon analys av dekonsekvenser som man kan vänta sig i form av att kanshhuset sannohkt såsmåningom kommer att överta en del av uppgifterna från de utflyttade ämbetsverken,inte minst en rad kontaktuppgifter. Detta sägs inte i propositionen, men detär en utveckling som jag tror kommer att bli den naturhga. Den kan leda tUl enytterUgare maktkoncentration till kanslihuset, och det anser jag för min delinte vara en lycklig utveckhng. De problem som jag nämnt här skuUe egentligen förtjäna ennoggrann genomgång. Men dels har de belysts tidigare i debatten och dels skahjag med hänsyn tUl tidsbristen så här i slutspurt begränsa mig idetta sammanhang tUl att omnämna de skäl som gör att jag inte kan rösta förbifaU tUl propositionen, trots att jag gUlar många av dess förslag tiUutflyttning. HerrNYGREN (s): Under de senaste minuterna har många varit uppe ochbeklagat den åderlåtning som skuUe åsamkas genom det beslut vi nuskah fatta om . Ja, kammarledamöter. Ingen vet hur stor denåderlåtningen bhr. Även om den skuUe bli totalt vad propositionen föreslår, såtycker jag att vi gärna ett ögonbhck kan jämföra den med den åderlåtning på 83000 människor som de fyra nordhgaste länen har drabbats av i brist på arbeteunder . Dessa människor har tUl stor del tvingats flyttatill , och 83 000 människor är betydhgt avStockholms folkmängd. Men det har varit en skUlnad mellan de flyttningar som harpågått från och dem som föreslås. De människor som har flyttat däruppifrån har inte haft något annat val än att flytta. De har inte haft deflyttförmåner som här föreslås i propositionen, de har inte fått någrakommunala informationsskrifter, de har inte bjudits på kommunalt kaffe, de harinte bjudits på någon sightseelngsresa runt när de har kommit hitner. Det gjordes en hknelse här for ett ögonbhck sedan, och detsades att är en val, där riksdagsmän försöker hugga för sigbitar. Ja, vi har erfarenhet i de nordUgaste länen. Det är Inte många år sedansom riksdagsmän från den stockholmska valfiskens buk agerade i påett sätt som gjorde att vi miste tusentals sysselsättnlngstiUfäUen. Många avde berörda människorna har tvingats flytta. sade för ett ögonbhck sedan attutflyttningen från är bitter blöder. Ja, dåskuUe, om man fortfarandegör jämförelser, i forsa av blod från demänniskor som tvingas bryta upp från sina hem, sina anförvanter och sin mUjödärför att de jobb som de hade hoppats på där uppe, som låg inom räckhåU, harryckts bort. Jag har, kammarledamöter, velat säga det här som en htenförklaring tUl vad jag egentligen hade tänkt säga att vi i ärväldigt känsUga när man försöker ytterUgare fingra på projekt som är aktuellaför vår del. Så har det varit under debatten här med skogshögskolan -somsåväl av utredningen som i propositionen föreslagits bli förlagd till där många syd- och meUansvenska riksdagsmän har varit framme och försökt hittaaUa tänkbara argument emot. Och så har det delvis också varit ifrånÖstgötabänken när det gäUt valet för TRU:s del mellan och . Jag skaU inte nu i debattens sista ögonblick ta upp diskussionrörande de argument som man ensidigt har försökt rikta emot . När detgäller skogshögskolan har man från borgerligt håU försökt beskriva allasvårigheter som skuUe föreUgga om skolans forskning förlades tiU . Jag skaUInte i detah kommentera de argumenten. Låt mig bara erinra om att det inte allsbehöver vara så att forskningen om problem som man kan tycka dominerar syd- ochmeUansvenska skogar absolut måste bedrivas i Syd- och MeUansverige. Jag skaU gebara ett Utet exempel på detta. Det har sagts att bl. a. insektsangreppen skulle varasärskilt besvärande i syd- och meUansvenska skogar. Det kan vara riktigt. Mendå måste man fråga sig: Vad beror dessa insektsangrepp på? För sedanläste jag i tidskriften , som ändå är en fackmässig pubUkation på det härområdet, att insektshärjningarna tUl stor del beror på den numera vanUgaawerkningstekniken med upplagring av obarkade stammar. Vad är det då som säger att forskningen om den frågan,därför att de här problemen kanhända är större I Syd- och än iNonland, prompt behöver bedrivas i Syd- och MeUansverige? Det har sagts att khmatiskt betingade oUkheter mellansödra och nona i fråga om växt- och djurvärld skuUe kräva attforskrungen bedrevs i Syd- och MeUansverige. Vad man inte har nämnt är attfältarbeten och exkursioner omkring de här problemen bara bedrivs en kort delav året. Det är de laboratoriemässiga upparbetnlngarna av proven som försiggåråret runt och som med fördel kan göras i Nonland, även om man har inhämtatmaterial i andra delar av landet. Jag vågar som summering påstå att harfått en profilering som bör bereda skogshögskolans disciphner en god forskningsmihö. Beträffande TRU har utskottet förordat en utredning som vifrån sida hälsar med stor tUlfredsställelse. Jag tror att utredrungenkommer att ge besked om att det finns många skäl som talar för en lokaliseringav TRU till - inte bara rent regionalpohtiska. Det har sagts att avståndet tUl skulle vara såavskräckande. Låt mig, utan att göra aUtför mycket reklam för , säga attdet är 90 minuters avstånd mellan och , om man tar flyget. Det har också sagts att skuUe ha lokalproblem förTRU:s räkning. Men intiU det nyinvigda i hgger 30 000 m OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet markreserverat och väntar på TRU. När det gäller bostadsfrågan har kommunförklarat sig beredd att lösa den, om TRU förlägges till . Om man till detta lägger önskvärdheten av att få bättrebalans mellan och det övriga landet när det gäher massmediernas produktion,så är det inte någon oväsenthg sak. produceras av desamlade TV- och hudradioprogrammen i de fyra nordligaste länen. Det bordeförehgga skäl för att genom lokahsering av TRU nonut åstadkomma en något bättrebalans i det faUet. Låt mig sedan avslutningsvis säga att vi frånnorrländskt håll är mycket glada över den proposition som vi om några ögonblickskaU fatta beslut om. Den betyder ett erkännande av somlokaUseringsområde, som kommer att bh av stor betydelse för framtiden. Både och under kvällens debatthar frågan om skogshögskolans placering tagits upp av flera talare. Jag tog uppsamma fråga i mitt första anförande. Under den senare delen av diskussionentycker jag att det har redovisats argument som är ganska Uka de argument somfördes fram när vi diskuterade förläggandet av ett universitet tUl . Dårestes dét aUa möjUga hinder härför. Orten låg aUtför långt bort, det varomöjligt att tänka sig en studiemiljö där osv. Vi känner alla tiU denna gamlakonservativa argumentering, som det gäller att bryta om något nytt skaU kunnakomma tUl stånd. Jag håUer för troUgt att mina koUeger söderut inte kännertill att har utvecklats mycket positivt. När det gäller deUtbUdnings- och forskningsområden som särskUt berör skogssidan -fysik, biologi,kemi och ekonomi så är de jämförbara med vad andra alternativa universitetkan prestera. DärtiU kommer att en avdelning av arbetsmedicinska institutetskaU placeras I , och den verksamhet man där skall bedriva är just inriktadpå fysiskt arbete, skogsarbete och Uknande. Någon talare har här sagt att man är oroUg för attforskning och utbildning kommer "så långt bort", men vederbörande hartydligen inte tänkt sig den omvända situationen, alltså att även en placering iSydsverige för nonlänningar kan betraktas som långt bort, när avskogsproduktionen sker i . Vi måste försöka komma bort från argument avdet slaget och se saken sådan den är. Vi kan naturhgtvis anpassa såvälforskning som utbUdning tUl behovet och till de resurser vi ger verksamheterna,oavsett var denna institution kommer att förläggas. Så pass praktiska är vi häri landet. Jag vUle bara med dessa få ordunderstryka den saken, innan vi går tUl votering. HerrCARLSSON i (c): Efter den ström av talare som här harpläderat för kanske det inte är så mycket att tUlägga. Men tUlåt mig ändåsäga att om man läser utskottets skrivning angående skogshögskolansförläggning, så innebär den åtskilliga reservationer. 1 motionen nr 1295 där man redovisatforskningens betydelse säger man att väsenthga delar av skogshögskolan redan idenna omgång bör kunna flyttas ut och att UtbUdningen bör kunna förläggas tUlUmeå universitet. Men vad motionärerna särskilt efterlyser år forsknhigensframtida möjUgheter, Det är på den punkten man har sagt: Låt oss få enutredning, en komplettering av den utredning som sker inomskogshögskolans styrelse i samverkan med representanter för skogsindustrin, föratt se hur man kan klara forskningen. Låt oss få den så snabbt att vi kan få ettförslag tUl nästa års riksdag. Jag frågar mig: Av vilken anledning vågar ochviU inte representanter acceptera en översyn av forskningens möjligheterför att främja ett skogsbruk som är av utomordentlig betydelse, inte bara förNorrland utan för hela landet? Det fhms stora forskningsprojekt på skogssidan iNorrland, men det finns det i övriga landet också, och det är det man måste hamed i bUden. Några talare här har glömt en väsentUg sak när det gäUerforskningen, nämUgen sambandet med marken. Här har man gjort sig tUl tolk föruppfattningen att de här problemen kan genom pohtiska lösningar. Jagkonstaterar endast att herrar riksdagsledamöter tydhgen anser sig vara merakunniga på det här området än professorerna vid skogshögskolan, som ändå kan dehär frågorna. Jag är också en aning förvånad över det utfall som gjordes motprofessor , som ju inte kan försvara sig i den här kammaren. Efter vad jag hört avargumenteringen har jag styrkts i min uppfattning att det verkligen finnsanledning att försöka få en belysning av forskningens möjhgheter för atttillgodose skogsbruket i hela detta land. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet i (c) kort genmäle; Det är riktigt att dethar varit uppe några talare från som bor så nära att de - hoppasatt det inte uppfattas som förmätet att säga det - känner i vet vUka resurser som finns där. Jag tror att i Vikmanshyttanoch många med honom måhända har missförstått utskottets skrivning där det sägsatt man, just som hen i sade i slutet av sitt anförande,vUl pröva möjligheterna för och utformningen av forskning och utbUdning ochundersöka om den skaU förläggas tUl eher tUl institutionervid universiteten. Det är inte fråga om någon tveksamhet i utskottetsskrivning. Vad utskottet säger är att frågan lämnas öppen, och den lämnas likaöppen för möjligheter till anpassning och en riktig utformning enhgt utskottetsskrivning som enhgt reservationens skrivning; aUa möjhgheter håUs öppna ocksåenUgt utskottets skrivning. HerrÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: 1 mitt anförande citerade jag professorEricson från skogshögskolan och stäUde detta citat gentemot de verkUgaförhåUandena vid med de goda forskningsresurser som finns däroch med det stora internationeUa utbyte som där sker på forskningens ochutbildningens område. Jag tycker att det är en mycket klar framgång för OmlokaUsering av viss StatUg verksamhet vad jaghade att säga att hen i uppfattade mitt citat avprofessor i gårdagens tidningar som ett angrepp. Hen (): TUl gårdagskväUens TV-program en kommentar.Det gav ju en ganska festlig bUd av det som här av många talare karakteriseratssom en huggsexa. Som konkret exempel valde förslaget omutflyttning av TRU och sin egen utbUdningsenhet. Men det kom nu att framställasenbart som en maktkamp meUan och Nonköping. Det finns emellertid faktisktett annat perspektiv på denna fråga som har aktuahserats i en motion. Där påpekas att personalen vid utbildningsprogramenhetenär anställd vid Aktiebolaget och icke kan betraktas somstatsanstäUd personal Utbildningsenheten är Icke ett stathgt verk. Det ärytterst tveksamt om har formell möjlighet att besluta om dennaavdelnings lokalisering. Dessutom är det, som några talare påpekat,otiUfredsstäUande att man skulle besluta om TRU:s lokaUsering Innan frågan omdess framtida organisation . De här två skälen har tydhgen vägt så tungt, att utskottetenat sig om att nu icke föreslå något beslut på denna punkt. Det är bra.