prot · FU09148 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag viU också citera något av vad sade i sitt remissyttrande; "Om affärstidenförlängs eUer förläggs på annat sätt än f. n. och till följd därav prisernahöjs eUer prissänkningar fördröjs, är det inte fråga om egentligaprisförändringar utan om kostnader för en ökad service från handelns sida somkonsumenterna begär." Liknande uttalanden gjorde och . Jag har velat erinra om detta därför att jag tror att vi oavsett vUket beslut tar kommer att få en diskussion om priserna. Utskottetvar för övrigt enigt och ansåg att butiksstängningslagen skulle ersättas med enfriare reglering i en affärstidslag. Ingen reservation förelåg. Men från såvälhögern som och fanns motioner om attbutiksstängningslagen skulle upphävas fr. o. m. . Det är intressant att studera de motioner som harlämnats med anledning av handelsministerns anmälan till . Man harvarit mycket mån om att framföra sina synpunkter, och jag har lagt märke tiUatt i varit så angelägen, att han för säkerhets skullskrivit under två motioner. Han talade här emellertid bara för motionen 1571,som han har tiUsammans med . Den andra motionen som han skrivit påär 1569, och han har gjort det tiUsammans med en partikamrat, trecenterpartister och sju folkpartister. lever väl på hoppet om attfå två motioner bifallna. Som bekant sysslar man i fyrstadskretsen med vissstatistik om närvaro och om hur ledamöterna har yttrat sig, ochdet kan möjhgen bidra tiU att förbättra statistiken att ha två motioner i sammaämne. Det är också intressant att se på de motioner som kommitfrån . Jag tänker bl. a. på motionen 1575 som har somförsta namn. Den är intressant så till vida att bland undertecknarna av denmotionen finns en centerpartist som 1966 hade en motion där han ville attkommunerna vid tiUämpningen av affärstidslagen skulle iakttaga stor generositetvid medgivande av utsträckt affärstid. I aU synnerhet skulle detta gälla inomutpräglade turistorter. Sedan ville han också att kioskerna skuUe få ha ettutökat varusortiment för att servicen skulle bli bättre på de orter där deninte var tiUfredsstäUande. Samma motion är undertecknad av en annan centerpartist,som också inlämnade en motion 1966. I årets motion heter det; "Ett vUctigt syfte med denhittiUsvarande affärstidslagstiftningen har varit att tillförsäkra anställdaoch företagare inom detaljhandeln tillfredsställande arbetsförhållanden. Sådanhänsyn måste enligt vår uppfattning fortfarande tiUmätas stor betydelse när manbedömer värdet av fria affärstider." Men i motionen 1966 tyckte man attlagen skulle kompletteras med bestämmelser innebärande att försäljning från s.k. famUjebutiker med ingen eUer endast ringa anställd arbetskraft utöverfamUjemedlemmar skulle undantas från lagens tiUämpning. Jag har velat erinra omdessa motioner därför att de visar den förändring som har skett, i varje fall ifråga om ett par centerpartisters inställning. Det har varit mycket intressant att lyssna till den debattsom har förts här. För mig som har varit ombudsman i Handelsinställdas förbundär det ljuvt att höra vilket intresse man nu visar förbundets medlemmar. Heladenna fråga om affärstiderna har ju varit föremål för intensivdebatt inom förbundet, bland förbundets medlemmar. Jag skaU inte tröttakammaren med att räkna upp aUa de tillfällen då denna fråga har diskuterats.Jag vill bara nämna att frågan diskuterades vid femfunktionärskonferenser och vid sex avtalskonferenser. Det har varit minst åttainformationskonferenser, och förbundsrådet har behandlat frågan vid tretiUfällen. Man har vid samtliga tiUfäUen slutit upp kring det sätt på vilketordföranden och förbunds- styrelsenhar agerat i denna fråga. Det finns anledning att erinra om det, eftersom manhar velat göra gäUande att det nästan varit ordföranden ensam som har agerat. Jag viU understryka att det inte avlämnades någon motiontiU förbundskongressen i den här frågan. Men det var just den frågan har dethär sagts som föranledde den första verkUga diskussionen. Det är inte aUsmärkligt. Diskussionen kom i början av kongressen. Förbundsordföranden tognämligen själv upp frågan i samband med behandhngen av verksamhetsberättelsernaför åren 19661971. Att det emeUertid inte avlämnades någon motion tycker jagsom före detta ombudsman i är anmärkningsvärt. Vid aUade konferenser som hålhts har man nämligen från förbundets sida informerat omförbundsstyrelsens agerande i affärstidsfrågan. Motionstiden tiU Handels' kongress gick ut den 6 december.Det fanns aUtså möjhgheter att motionera efter det att den överenskommelse somförbundet hade träffat blev bekant. Den överenskommelsen, vilken träffades ioktober månad, gällde ob-tilläggen. Redan nu vUl jag säga, att om följer antingenreservationen eUer det förslag som i har lagt fram såkommer de ob-tiUägg som förbundet har träffat överenskommelse om inte att utgå.Överenskommelsen gäUer nämligen för det faU affärstidslagen upphör och ickeersattes av en annan lagstiftning. Jag har velat lämna den upplysningeneftersom det tycks råda tveksamhet om innebörden av denna överenskommelse. ansåg att beloppen för ob-tiUäggen var små,och det kan man väl tycka. Från HandelsanstäUdas förbunds sida fäster manemeUertid mycket stor vikt vid överenskommelsen. Om den nuvarande lagenfortfarande gäUer efter vet ingen hur det bhr medöverenskommelsen, den hänger då i luften. Det har här talats mycket om de anstäUda och derasproblem, och självfallet finns det många problem. Det skuUe vara mycket attsäga om den saken, men jag skall avstå med hänsyn till den långa debatt vihaft. Jag vill bara upplysa om att man har femdagarsvecka. Från den 1januari 1972 kommer de anstäUda att få sammanhängande ledighet lördag, söndagoch måndag . Av diskussionen här i kammaren har man nästanfått intrycket att de handelsanstäUda aldrig skuUe få eller söndagledig. Jag tycker därför det finns anledning att ermra om de bestämmelser somgäUer för HandelsanstäUdas förbunds medlemmar. Beträffande de deltidsanstäUdaså framhöU hert i att de sysselsattes i aUmänhet iveckan. Men är det så att i årets avtalsrörelse harträffat överenskommelse om att företagen så långt det är möjhgt skaU bereda dedeltidsanställda arbete minst . Därmed skuUe problemet medatt de inte får del av sociala förmåner vara undanröjt. Det har också sagts att de anställda har jag delar heltden uppfattningen behov av att vara tiUsammans med sina familjer. Man harvidare påpekat att ett bifaU tiU utskottets förslag skuUe innebära väldigasvårigheter för de anställda att ägna sig åt, som det numera heter. kultureUaaktiviteter, gå på föreningsmöten och deltaga i organisationsarbete. Men dettaär ett problem genom att butikerna enhgt lagen kan vara öppna tiUkl. De anstäUda kan inte gå efter stängningsdags; klockan kanbli 20.15 eUer 20.30. DärtiU skaU läggas tid för färden från arbetsplatsen. DåviU jag bara ställa frågan; Vilka möjhgheter har man att delta iföreningsarbete, att gå på teater eUer vad man nu är intresserad av? Dennackdelen finns ju redan med nuvarande lag. Här har lämnats ohka uppgifter. Man har talat om tro, ochman har talat om vetande. Det stora intresset tiUdrar sig ju frågan: Hur kommerdet att bU ? Kommer aUa butiker att ha öppet långt fram påkvällarna, och kommer de att ha öppet aUa ? EnUgt en uppgift som jag har fått frånHandelsanstäUdas avdelning i kommer citybutikerna i inteatt förlänga öppethållandet. De kommer heller inte att börja med söndagsöppet.Såvitt man vet är det heUer inget varuhus i som kommer att ha öppetpå . Jag har velat lämna kammaren dessa uppgifter. Man har här vid flera tUlfällen åberopat servicekommittén.Fru ställde direkta frågor tiU servicekommittén. Därför viU jagnämna att i kommittén ingår tre riksdagsledamöter, men ingen av oss står bakomdet remissyttrande som servicekommittén lämnat, eftersom vi icke delar desynpunkter som kommittén kommit fram tiU. Det är förklaringen till att frågornahär bhvit obesvarade. Det har tydUgen också uppstått viss tveksamhet om mittstäUningstagande i affärstidsfrågan. Man har trott att jag har tvåuppfattningar, en i servicekommittén och en i dagens debatt, att jag ändratuppfattning . För att det inte skaU råda någon tvekan härvidlagviU jag säga att jag kommer att rösta med utskottet. Jag har redan deklareratatt jag inte står bakom servicekommitténs yttrande. Däremot stöder jag helt detyttrande som har avlämnat. FruTHEORIN (s) kort genmäle; Det finns anledning att än en gång bemötapåståendet att jag skulle ha ansett att de nya ob-tiUägg som de handelsanstäUdaförhandlat sig till skuUe vara små. Vad jag har gjort är att omtala vad de nyaob-tUläggen i faktiska siffror innebär för de anstäUda och hur de nyabestämmelserna verkar. , , har de handelsanstäUda ob-tiUägg med100 procents tiUägg för den tid man arbetar . Det kallas visserligenövertidsersättning och inte ob-tiUägg. Man har 100 procents tiUägg efter , och med de nya ob-tiUäggen får man en förhöjning med 30procent, mellan och 13 eller från tiU , vUketenhgt de löneuppgifter jag har fått från Handels de facto innebär och45 öre. Om man vidare räknar med att man på vardagarna arbetar tiU ,får man på vardagarna en förhöjning från 50 procenttiU eUer med 2:30 och då 4:60 för timmarna meUan 20.00 och22.00. Jag tyckeratt de faktiska uppgifterna skaU komma fram i debatten Min värdering är, som jag sagt tidigare, att dehandelsanstäUda aren Nr 148 låglönegrupp, men de bör inte få höjt sin standard genom att arbeta på Onsdaeen den obekväm tid, utan det bör ske genom sedvanliga avtalsförhandlingar. () kort genmäle: Vi kan självfaUet håUa på ochdiskutera ob-tUläggens storlek. Men kvar står väl ändå att om bifaUerreservationen, kommer inte ens de belopp som redovisat att utgå.Det är det enda jag har sagt. Jag har bara velat upplysa om vUka konsekvenserdet får om bifaUer antingen förslag eUerreservationen. Jag har inte tagit ställning tiU beloppens storlek eller gjortnågon bedömning av dem, men jag tycker att kammarens ledamöter skall känna tiUde olika förslagens följder innan de går till votering. () kort genmäle: Det är aUdeles riktigt att de av mig nämndaob-tiUäggen inte genomförs, om lagen bibehålles, och det är också det som varitanledningen till mina upplysningar tiU kammarens ledamöter. Det har nämhgenfrån flera håll påpekats hur väsentUga dessa tiUägg är för de handelsanstäUda. Jag skaU kanske inte vara så hårdatt jag frågar de handelsanstäUda ute i butikerna om de föredrar antingenett bibehåUande av lagen eUer en förhöjning med 3:45 för tiUkl. 13.00 lördag, med 2:30 vardag och då med 4:60 för arbetemeUan 20.00 och 22.00. Jag har emeUertid den uppfattningen att opinionen utebland de handelsanstäUda är för ett bibehåUande av lagen och en sådan skärpningsom krävts i reservationen. Den fråga som huvudsakligen har dominerat denintressanta debatten, både här i kammaren och utanför den, om affärstidslagensslopande är konkurrensförhållandet meUan stora och små företag. En del menaratt de små närbutikerna kommer att få det svårare att hävda sig om lagenslopas. Andra hävdar motsatsen. Ingen vet med bestämdhet hur utveckhngen kommeratt gå. De ohka bedömningarna är mera baserade på tro än på vetande. Själv trorjag att de mindre affärema, som ju ofta är rena familjeföretag, skulle hastörre möjligheter att anpassa sina tider för öppethållande efterkonsumenternas olika önskemål än de stora, som ju avgjort kommer att få högstbetydande kostnader genom övertidsersättningar. En fråga som också har diskuterats mycket är att söndagenbehövs för de flesta människor som vUodag och att man därför åtmmstone intenormalt bör ha ett öppethållande . De som har talat förreservationen och även för yrkande under debatten har bl. a.framfört detta i sin argumentation. Jag hänvisar t. ex. tiU anförandena avMårten i och i . Jag tycker att det liggerväldigt mycket i detta. Men skiUnaden meUan öppethållande med dispens, som vi har , och ett fullständigt frisläppandekanske ändå inte i praktiken bhr så stor. SkaU vi slå vakt om söndagen som vilodag, bör vi nog haett absolut söndagsförbud. Det finns skäl som talar för det. Men mot bakgrundav den praxis som redan nu utbildats och starka önskemål från storakonsumentgrupper tror jag att det är oreahstiskt att följa en sådan linje.Däremot tror jag, herr talman, att det skuUe vara fuUt möjUgt att hålla en delav söndagen fri från någon egentUg kommers. Det är för övrigt en fråga som hartagits upp av några remissinstanser enhgt redovisningen i betänkandet. 30står det: "I fråga om öppethåUande är kvinnoförbundtveksamt, moderata samlingspartiets kvinnoförbund förordar restriktivitet ochGotlands handelskammare anser att vissa tider för öppethållande börundantagas med vederbörlig hänsyn tagen tiU kyrkan och övriga religiösaorganisationer." Jag tycker att det finns starka skäl för att ta hänsyn tiUtraditioneU gudstjänsttid. av befolkningen tiUhör ändå vårsvenska kyrka trots att det numera är mycket enkelt och lätt att utträda, omman så skuUe önska och även om kyrkor och övriga gudstjänstlokaler iblandinte är så välfyUda, så utgör gudstjänstbesökarna en större grupp än någonannan pubUk, inklusive idrottens. Om man skulle införa förbud för öppethåUande på söndagarföre , skulle det inte heUer vara något unUct i svensk lagstiftning. Irusdrycksförsäljningsförordningen föreskrivs nämUgen i 47 §; "Rusdryckermå ej utskänkas före å söckendagar samt ej före kL 13 å sön- ochhelgdagar." Att tiden för sön- och helgdagar har satts just tiU kl. 13måste innebära ett hänsynstagande tiU den traditioneUa gudstjänsttiden frånkl. 11 och fram tiU meUan och . Jag tycker att detfinns starka skäl för att på motsvarande sätt förbjuda öppethållande av affärerföre kL 13 på sön- och helgdagar. Då skulle man delvis tiUgodose ett aUmäntbehov av vila under sön- och helgdag och , som handelskammareuttrycker det, ta vederbörlig hänsyn tiU kyrkan och övriga reUgiösaorganisationer. Det finns inget yrkande härom från någon av utskottetsledamöter, och något sådant förslag har heller inte framförts motionsledes. Jagtycker att det är en brist, och många med mig har ansett att ett sådant förslagändå borde framställas här i kammaren. Därför har jag tagit mig friheten attgöra det. Jag har inget konkret förslag tiU lagtext som vi skuUe kunna antadirekt, men jag hemstäUer att regeringen får en beställning att komma medförslag i det här avseendet tiU vårriksdagen. Jag yrkar - yrkandet harstencilerats och delats ut i bänkarna att , under förutsättning attutskottets hemstäUan bifalles, hos Kungl. anhåUer om förslag tiU om sådan begränsning av affärstiden under sön- och helgdagar attöppethåUande tiUåtes först efter . HerrJÖNSSON i Ariöv (s): Jag skall inte ta upp en diskussion med hertHedin utan endast understryka att uppgörelsen mellan arbetsmarknadsparterna påhandelns område förutsätter inte enbart att lagen försvinner utan även attlagen inte ersätts av annan lag. förslag innebär ju att en ny lag skaUbeslutas av vårriksdagen. Jag ber helt kort att därför få yrka avslag på . '(m): Jag känner väl tUl det förhåUandet, men jag förutsätteratt eftersom lagen, om utskottet nu segrar, under alla förhåUanden kommer attförsvinna från och Kungl. inte kan lägga fram någotförslag förrän , man kan reglera detta. Jag räknar också med attöverenskommelsen meUan avtalsparterna kommer att bestå, även om Kungl. Maj tsenare framlägger ett särförslag i den här riktningen. Det bör rimUgtvis intepåverka den överenskommelse som har träffats. Överläggningenvar härmed slutad. yttrade;Propositioner stäUes först beträffande frågan om fortsatt giltighet avaffärstidslagen och anhåUan om ändringar i denna i enUghet med det av i under överläggningen framställda yrkandet. Om utskottetshemställan härvid bifaUes ställes därefter propositioner i fråga om det av herrHedin under överläggningen framställda yrkandet. Båda dessa yrkanden harutdelats tiU kammarens ledamöter. Frågan om fortsatt giltighet av affärstidslagen m. m. Propositioner gavs på bifaU tiUl:o) utskottets hemstäUan, 2:o) reservationen av i Glömmingem..fl. samt 3:o) det av i under överläggningen ianslutning tiU motionen nr 1573 framställda yrkandet, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i Malmöbegärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som viU att kammaren tiU kontraproposition ihuvudvoteringen angående näringsutskottets hemstäUan i betänkandet nr 53 antarreservationen av i Glömminge m. fl. röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren tiU kontraproposition i nämnda votering antagit det av i under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 3* protokoll 1971. 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaUer näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 53 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifaUit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Frågan om framställning till Kungl. Maj:t om förslag tillviss begränsning av affärstiden under sön- och helgdagar Propositioner gavs dels på bifaUtiU, dels på avslag på det av under överläggningen framställdayrkandet om viss begränsning av affärstiden under sön- och helgdagar, ochförklarades den senare propositionen med övervägande ja besvarad. Sedan herrHedin begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren avslår det av underöverläggningen framställdayrkandet om viss begränsning av affärstiden under sön- och den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit detta yrkande. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §5 Meddelande ang. plena under återstoden av höstsessionen Debatterna om banklagen och affärstidslagen har tagitbetydUgt än beräknat, och detsamma gäller gårdagensinterpeUationsdebatter. Motbakgrunden härav och med hänsyn tiU att ett mycket stort antal ärenden återståratt behandla blir det nödvändigt att revidera den tidplan som angavs i slutetav . KväUsplena och kommer sålunda att pågå tiUomkring kL 1.00 i stäUet för . Huruvida det därigenom bUr möjligt attslutföra sessionens arbete utan anordnande av kväUsplenum fredagen den 17december måste betecknas som synnerligen ovisst. Då ett eventueUt kvällsplenumpå fredagen inte bör pågå längre än tiU omkring kl. 1.00 är det tyvärr intehelt uteslutet att det kan bh ofrånkomligt att anordna arbetsplenum . Lördagssammanträdet tar i sådant faU sin början . De statliga företagens verksamhet, m. m. § 6 Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 28 ianledning av Kungl. Majts proposition angående domartjänster i vissatingsrätter. Utskottets hemstäUan bifölls. § 7 De statliga företagens verksamhet, m. m. betänkanden nr 44-48 föredrages ochdebatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande samtliga dessa betänkandenframställs under den gemensamma överläggningen. Härefter föredrogs näringsutskottets betänkanden: Nr 44 i anledning av Kungl. Maj;ts skrivelse medöverlämnande av årsredovisning för jämte motioner Nr 45 i anledning av proposition angående finansiering m.m. rörande vissa statliga bolag jämte motioner Nr 46 ianledning av motioner angående de statliga företagen Nr 47 i anledning av motion om en århg redovisning av detstathga skogsbruket under domänverket Nr 48 i anledning av motion om ombUdande av förenadefabriksverken tUl ett aktiebolag. I detta betänkande behandlades ;sårsredovisnmg för , vilken överlämnats tiU med Kungl. Maj:tsskrivelse 1971:120 (industridepartementet), och den härav föranledda motionen1971:1501. Vidare behandlades ett yrkande i motionen 1971:1097 rörande målenför statUga företags verksamhet. I motionen 1971:1097 av hert m. fl. (fp) hadehemställts, såvitt nu var i fråga, att i skrivelse tiU Kungl. Maj :tskulle begära att regeringen avgav en deklaration beträffande målen för denstatUga verksamheten (i företagsform). I motionen 1971:1501 av hert () hade hemställts utan motivering - att skuUe i skrivelse till Kungl. Maj:t anhållaom en parlamentarisk utredning rörande förhåUandena beträffande vissa av De statliga företagens verksamhet, m. m. underStatsföretag lydande företag, vilka närmare behandlats vidriksrevisionsverkets granskning av förenade fabriksverken. a) skulle läggaKungl. Maj:ts skrivelse 1971:120 till handlingarna, b) skulle avslåmotionen 1971:1097 såvitt nu var i fråga, 2. attriksdagen skuUe avslå motionen 1971:1501. Reservation hade avgivits av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (fp), SjöneU (c), iSäffle (c), (). Hovhammar (m) och Clarkson (m), som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att i anledning av skrivelse1971:120 och motionen 1971:1097 som sin mening gav Kungl. tUl känna vadreservanterna anfört. TiU betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar Hovhammar (m) och Clarkson (m). I propositionen 1971:139(industridepartementet) hade Kungl. 1. tiU lån tiUNorrbottens jämverk AB på tiUäggsstat I tiU riksstaten för /72under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av 130 000 000kronor, 2. tUl förvärv avaktier i på tilläggsstat för /72 underfonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av , 3. bemyndigaKungl. Maj:t att godkänna den meUan och Apotekarsocietetenträffade överenskommelsen om formerna för avlösning av nuvarande apotekssystem, 4. tiU förvärv ochteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget på tiUäggsstat I tiUriksstaten för /72 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesteringsanslag av , 5. bemyndigafuUmäktige i att ställa garanti för lån tUl SvenskautveckUngsaktiebolaget intiU ett belopp av jämte ränta, 6. bemyndigaKungl. Maj:t att inlösa stamaktierna i centrala restaurangaktiebolagsamt överlåta dem tiU samt 7. bemyndigaKungl. Maj:t att godkänna ändringar i bolagsordningen för centralarestaurangaktiebolag i enlighet med vad som förordats i propositionen. I samband med propositionen 1971:139 hade behandlats delsmotionen 1971:1576 av m. fl. (m), vari hemstäUts attriksdagen skulle avslå propositionen i vad gäUde förvärv och teckning av aktieri Svenska utveckhngsaktiebolaget, att skuUe avvisa hemställanom garanti för lån tiU Svenska utveckUngsaktiebolaget samt attriksdagen skuUe hemstäUa att Kungl. lät snabbutreda frågan om Svenskautvecklingsaktiebolaget i enhghet med vad som anförts i motionen och föreläggavårriksdagen nytt förslag på grundval av denna utredning, dels motionen 1971:1577 av hertOlhede (s), vari hemstäUts att skulle avslå begäran ominvestertngsanslag för förvärv och teckning av aktier i , att skuUe avslå det begärda bemyndigandet åtfuUmäktige i att ställa garanti för lån tiU Svenskautveckhngsaktiebolaget samt att skuUe bevUja ett kapitaltiUskott på15 tiU för nyteckning av aktier i , vilka aktier borde tecknas tiU en överkurs på 50procent. De statliga företagens verksamhet, m. m. 1. att riksdagenmed bifaU tiU propositionen 1971:139 i ifrågavarande del tUl Lån tUlNorrbottens järnverk AB på tiUäggsstat I tiU riksstaten för /72under fonden för låneunderstöd anvisade ett investeringsanslag av 130 000 000kronor, 2. att riksdagenmed bifall till propositionen 1971:139 i frågavarande del a) tiU Förvärv avaktier i på tilläggsstat I tiU riksstaten för /72 underfonden för statens aktier anvisade ett investeringsanslag av , b) bemyndigadeKungl. Maj:t att godkänna den mellan och Apotekarsocietetenträffade överenskommelsen om formerna för avlösning av nuvarande apotekssystem,