prot · FU09140 · 1971-12-31 00:00:00 — Det måste rimhgen också vara den billigaste, effektivaste ochframför allt humanaste vägen att trygga sysselsättningen. Jag vill I detta sammanhang också understryka vad vi fråncentern I skilda sammanhang har framfört, nämhgen nödvändigheten av en mernärlngsvänhg pohtik. Det torde nu stå klart att den förnyelse och detnyskapande aUtså nyinvesteringar över huvud taget Ingalunda har skett somär en oundgänghg förutsättning för framåtskridande och utveckUng i vårt land.Detta måste ändå ha sina orsaker. Jag tror Inte att det på något sätt beror påtrllskhet eller bristande företagaranda. Jag tror att vi alltjämt har bådeIntresse och företagsamhet kvar - inte minst tror jag att detta gör siggällande i små och medelstora företagskretsar men de behöver stimuleras. Härär det kanske inte minst viktigt med en psykologisk stimulans. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Regeringens förslag om Investerlngsavdrag förmaskininvesteringar är bra, men förslaget behöver kompletteras med bidrag imotsvarande grad till företag som på grund av bristande lönsamhet Inte kanutnyttia ett dylikt avdrag. Reservatlonsledes förehgger dylikt förslag förriksdagens StäUningstagande. Gemensam reservation förehgger också beträffandeett tioprocentigt investeringsavdrag för byggnader av vissa slag av betydelseför näringslivet. VI betraktar den föreslagna utvidgningen I förhällande tlUpropositionen på detta område som utomordentligt betydelsefull. Jag vill gärna säga ytterUgare några ord omarbetsgivaravgiften, dess funktion som skattekälla respektive verkningar förföretagen. Vad som här har föreslagits är etl temporärt borttagande - detta Imedvetande om att denna avgift är en icke oväsentUg statsflnanslellskattekälla, som man Inte utan vidare kan ta bort. Det kan emellertid starktIfrågasättas vad det finns för anledning att beskatta användandet avarbetskraft och därmed minska löneutrymmet eller höja kostnadsläget. MöjUgenkan arbetsgivaravgiften accepteras som en konjunkturregulator, men dä bördetta också klart och tydUgt vara angivet, och man bör kunna laborera med avgiftenupp och ned allteftersom konjunkturen förändras. Det bör också sägas att dennaskatt slår mycket orättvist Inorn olika branscher och företag, beroende pågraden av arbetsintensitet, där självfallet de arbetsintensiva företagen tyngshårdast. har därför föreslagit en snabbutredning med sikte på endifferentiering av arbetsgivaravgiften. 1 gemensam reservatlon med folkpartiethar också frågan om en regional differentiering tagits upp. Jag är medveten om att I den debatt som här följer kommer liksomI höstriksdagens aUmänpohtiska debatt och I debatten ute på fältet ord sädanasom överbud och ansvarslöshet, kanske också lättsinne att föras fram. VI kommersannohkt att bh anklagade för att vi ovanpå den på varje punkt absolut riktigtavvägda propositionen har föreslagit ytterligare åtgärder, som självfalletkostar pengar, budgetmässlgt sett. Jag är väl medveten om att det går en skUJeUnJe mellan vårbedömning och regeringens bedömning. Det är väl på det sättet att vi sernäringsUvet och företagandet såsom ett organ som man mera aktivt kan använda ikonjunkturpoUtlken. Vi tror att det är det effektivaste sättet, och det förslagsom vi har lagt fram siktar Just dit. Priset för de här åtgärderna har summerats I den allmännadebatten och även flitigt använts I den pohtiska debatten. Jag har medvetetavstått frän att använda siffror, helt enkelt därför att det aldrig går att påförhand säga vad konjunkturstlmulerande åtgärder I reahteten kostar. Det gårInte att sätta priset på åtgärder som i sig själva har stimulanseffekter vilkakanske onödlggör åtgärder av annat slag - med sannolikt högre kostnader. VI harockså tidsfaktorn. Ingen kan med bestämdhet förutse hur länge dennalågkonjunktur kommer att vara. Men det är utan tvekan sä att ju längre konjunktursvackanvarar ju väsentligare är det att starka åtgärder sätts In på ett tidigtstadium. Jag vill med dessa ord yrka bifall tillreservationer som är fogade till finansutskottets betänkande nr 47, nämligenreservationen I I vad gäller den allmänna uppläggningen av den ekonomiskapoUtiken, reservationen 2a I vad gäller särskilt statligt bostadstillägg till barnfamiljer,reservationen 3 angående åtgärder för bättre arbetsmUjö Inom Industrin,reservationerna 4-1 I som gäller skatte- och kreditpoUtiska åtgärder,reservationen 12 om bidrag kommunala avloppsreningsverk m. m.,reservationen 13 i vad gäller allmänna beredskapsarbeten, reservationen 14hkaledes om allmänna beredskapsarbeten, reservationen 15 I vad gäller statligtstöd lageruppbyggnad och slutligen reservationen 16 I vad gäller lånefondenför bostadsbyggande. När samlades för höstens arbetsomgång den 14oktober befann vi oss I ett för vårt land ytterst allvarUgt läge. Det skallvilligt erkännas att förhållandena Inom vårt eget område av världen påverkas avmånga oUka faktorer och att därvid förhållanden I andra länder har en avsevärdbetydelse. Inte desto mindre anser vi oss Inom oppositionen ha anledninganklaga vår regering. Det är regeringen som genom sin ekonomiska politik iväsentUg grad har medverkat tlU att det svenska konjunkturläget har bhvit såmarkerat negativt. När man skall göra en konjunkturbedömning finns det möjlighetatt stödja sig på officiella uppgifter och uttalanden från konjiinkturbedöma-reav facket. Sådana uppgifter ger klart belägg för att läget blivit alltmerbekymmersamt sedan slutade sin arbetsperiod , trots deåtgärder som regeringen i kraft av sina möjUgheter vidtagit. socialdemokratiska majoritet konstaterarI Inledningen till sin redovisning av den allmänna uppläggningen av denekonomiska politiken I betänkandet nr 47, som behandlas: "Denekonomiska tillväxten i har bhvit svagare och arbetslöshetenstörre än vad som vid årets början räknades med I finansplan och prehmlnärnatlonalbudget. Detsamma gäller också om man jämför med den bedömning och deprognoser som ingick i den framlagda kompletteringspropositlonen ochreviderade nationalbudgeten." Detta bör väl rimhgen ses som ett erkännande av att viInom oppositionen hade rätt när vi genom våra bedömningar vid båda de I citatetåberopade tillfällena anmälde en avvikande mening och t. ex. i vår betänkande nr 1971 fogade reservatlon förordade att denekonomiska politiken skulle ges en mera sysselsättningsbefrämjande inriktningän vad som förutsatts i den reviderade finansplanen. I vår huvudreservation I det nu aktuellautskottsbetänkandet från finansutskottet har vi bl. a. hänvisat till denna vårtidigare bedömning men också Ingående redogjort för hur arbetslösheten genomden svaga ekonomiska aktiviteten under innevarande år gradvis lett till enarbetslös-hetskrls av ytterst allvarUg art med en markant stagnation I denekonomiska tiUväxten och fortsatt prisstegring. Jag finner Ingen anledning attI detalj återge reservationens innehåll utan hänvisar kammarens ledamöter tillvad vi anfört. Andra talare kommer också att belysa de fakta på vilkareservationen bygger. Vid höstriksdagens början hade det allmäntförväntats att regeringen skulle framlägga ett samlat förslag till åtgärder förstimulans av den starkt försämrade konjunkturen. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Inte,Genom ett pressmeddelande aviserade visserligen regeringen att ettsådant förslag huvudsakUgen innefattande selektiva åtgärder - senare skullekomma att föreläggas . Då oppositionen ansåg att snabba åtgärder - jag upprepar:snabba åtgärder måste vidtagas framlades med stöd av 55 § riksdagsordningenflera motioner, som i väsentUga delar skulle kunna få verkan redan fr, o, m,om en snabb behandhng I utskott och kammare vidtogs. Det är ganska naturligt att motionerna från ,och moderata samUngspartiet hade sina ohka särdrag. De hade dockdet väsenthga gemensamt att de framförde nödvändigheten av generella åtgärdermed snabb verkan för ökad konsumtion och ökad aktivitet i näringsUvet, Detta bedömdesangeläget som ett komplement till regeringens propåer av i huvudsak selektivart. Jag vill i detta sammanhang något beröra värdet avgenerella, dvs, allmänt Insatta, åtgärder I det nu rådande läget. Generellaåtgärder verkar snabbt och på bred front. Många företag särskilt bland demindre och medelstora kämpar med stora svårigheter på grund av svagsysselsättning. Kapaciteten utnyttias dåhgt även om antalet anställdabibehålles. En köpkraftspåspädning genom temporärt sänkt mervärdeskatt bhr en stimulansför många företag och en angelägen hjälp att behålla upplärd personal I väntanpå att konjunkturerna skall gå uppåt Igen, Därmed undvikes friställningar, somär hka motbjudande för anstäUda som för företagare. Av samma orsak är etttiUfälligt borttagande av arbetsgivaravgiften en stimulans I det starkt höjdakostnadsläget. Man kan med fog tala om hjälp till undvikande av ytterligarearbetslöshet, som för många framstår som ett hotande spöke, särskilt med tankepå den även under normala tider allmänt svaga perloden efterjulkommerserna. Det har sagts att generella åtgärder ärInflationsdrivande. Det kan kanske vara riktigt under andra förhållanden än desom råder nu och som måste bedömas bestå åtminstone framåt. Genom den konstruktionvåra förslag givits kan ett upphävande ske snabbt om konjunkturen svänger. Dethar ocksä sagts att man inte har några garantier för att en sänkt mervärdeskatthelt slår igenom i form av sänkta priser. 1 den hårda konkurrens som råder ärdet min bestämda uppfattning att gapet mellan priser med I 5 procents moms ochpriser med 11 procents moms kommer att vara . Prishöjningar av iövrigt oundvlkhg art kommer vi naturligtvis inte Ifrån vare sig momsen sänkseller ej, I synnerhet när prisstoppet helt upphör. Jag uppehåller mig nu närmast något vid själva behandhngenav de ohka motionerna. Det träffades överenskommelse om att den pohtiskabedömningen I fråga om konjunkturstlmulerande åtgärder skulle ske , och det hade Inte saknats uttalanden från oppositionens sidasom Inbjöd till samlande lösningar kring en konstruktiv pohtik, om regeringenvisade god viha. Tyvärr omöjliggjorde finansutskottets socialdemokratiskamajoritet den snabba behandhng av våra förslag som vi begärde. Härigenomförlorades värdefuU tid och därmed också en del av de föreslagna åtgärdernasgenomslagskraft. Detta betydde att arbetslöshetskrlsen förlängts i onödan. I detta läge var det ganska naturhgt att ledarna förcenterpartiet, och moderata samlingspartiet genom ett gemensamtuttalande gav uttryck för de samlande lösningar som dessapartier var beredda att stödja I anledning av redan framförda motioner. Vid denpresskonferens vid vilken det gemensamma uttalandet offenthggjordes meddeladesockså att oppositionens ledamöter i finansutskottet varit bemyndigade att röstapå de olika motionsförslagen i sådan omfattning att ett gemensamtställningstagande I enhghet med uttalandet kunnat ske, därest motionernabehandlats så snabbt som vi begärde. Då det här åberopade gemensamma uttalandet Inte finns Iriksdagens handlingar vill jag genom en uppläsning av detsamma föra det tillkammarens protokoll. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. "Gemensamt uttalande av ordförandena i ,och moderata samlingspartiet Arbetslösheten är aUvarlig. Ännu kan ingaövertygande tecken på en aUmän konjunkturuppgång iakttas. Våra partier harkrävt omedelbara och kraftfulla Insatser, främst av generell natur, för attsvårigheterna skall kunna bemästras. På höstriksdagens första dag begärde vi imotioner åtgärder för att snabbt öka konsumenternas köpkraft, höjaInvesteringsvUjan och därmed trygga sysselsättningen. Våra förslag skulle hakunnat- träda I kraft och gälla längst tills konjunkturen visaren vändning tlU det bättre. Den skyndsamma behandhng av våra förslag som vi därför begärthar förhindrats av regeringspartiet. Trots detta vidhåller vi att våra förslagtill generella åtgärder skaU behandlas med förtur. , folkpartietoch moderata samUngspartiet har därför enats om föhande: Löneskatten(kallad arbetsgivaravgift) slopas och momsen (mervärdeskatten) sänks ;båda åtgärderna med omedelbar verkan och löpande tills vidare. Senast vid denreviderade finansplanens behandling I sker prövning avåtergång till nuvarande nivå. En ytterUgareräntesänkning bör vidtas. Sädana kvarstående restriktioner som begränsarkreditgivningen bör hävas. bör sålunda släppa fram ytterligare långalån till näringsUv och kommuner. börredan i höst uttala att en förutsättningslös utredning om en reform avskattesystemet skall komma till stånd. Detta uppdrag anförtros enoffenthg kommitté med företrädare bl. a. för riksdagspartierna. bör iett särskilt uttalande understryka att skattebetalarna skall skyddas motinflationsverkningar genom Införande av Indexreglerade skatteskalor ochavdrag. Andra I detta sammanhang aktueUafrågor kan prövas först tillsammans med regeringens framlagdapropositioner. a. måste barnfamUjernas och pensionärernas köpkraft stärkas.Avdragen för näringsUvets investeringar utsträckes att gälla även dessbyggnader. Det ger både under anläggningstid och därefter fleraarbetstillfällen. Konjunkturstimulerande åtgärder, m m. I anslutning till vad som anglves I det här åberopadegemensamma uttalandet är det naturligt att vi som I utskottet representeratcenterpartiet, och moderata samhngspartiet i de allra flestadelfrågorna redovisat helt samstämmiga ställningstaganden. Jag vill, herr talman, undvika att särskilt gå in på allade ohka reservationerna. Jag vet att bl, a, och att behandla en del av dem. Redan nu vlU jag yrka bifall tUl alla depunkter där vi som representerar är ense med utskottet och iö-vrigt till reservationerna I, 2a, 316, Tillåt mig dock att säga några ord beträffande stödet UUbarnfamiljerna. Under punkten 8 har vi tiUsammans med centerpartietsrepresentanter en gemensam reservation, nr 2, Här har vi under A och Bbeträffande det särskilda stödet till barnfamUjerna Ukartat yrkande somutskottets majoritet, men under C yrkar vi på en höjning av det allmännabarnbidraget med . En sådan förbättring fär just nu enkonjunkturpolitisk effekt och är i övrigt både socialt och jämhkhetspohtisktbetingad, VI i anser det nödvändigt att barnfamiherna får ett ökatstöd. Jag hänvisar i övrigt vad vi anfört i reservationen. Under punkten 7 angående särskilt tiUägg tillfolkpensionärer behandlas en motion av i m, fl, I dennamotion hemstäUes att som särskilt tlUägg tiU folkpensionärerna skulle utgå ettbelopp motsvarande av basbeloppet och att härav skulleutbetalas och , Jag ber här attfå hänvisa tiU det särskilda yttrandet nr 1 av mig och , där vinödgas konstatera att det genom den fördröjda behandhngen bhvit teknisktomöjhgt att göra den föreslagna utbetalningen . Med ettkonstaterande av att kommer att utbetalas uttalar vifrån dessutom som vår uppfattning att ytterligare pensionstilläggsenare bör övervägas för utbetalning om detkonjunkturpoUtiska läget talar härför. Jag har eftersträvat att fatta mig så kort sommöjhgt, eftersom jag vet att kammaren sätter värde på att man inte använderonödigt . Det är många som skall tala, och jag får väl återkomma om säskulle vara erforderligt. HenBURENSTAM (): Erfarenheterna från vårt land såväl som frånandra länder visar att det Inte är så lätt att bedriva stabiliseringspoUtlk,Det tycker jag att man gott kan erkänna för att Inte bU orättvis i sinbedömning av regeringens handlande. En svårighet är självfallet att tillgriparätta åtgärder, dvs, sådana som har avsedda verkningar. En annan svårighet äratt få åtgärdema rätt anpassade I tiden så att de utjämnar svängningar istället för att förstärka dem. Det bhr lätt så att åtgärder sätts in för sent.För det första kan det vara svårt, även med moderna statistiska hjälpmedel, attprecis urskiya när en konjunkturomsvängning har ägt rum. För det andra kan detta sin tid för en finansminister att bestämma vad han egenthgen vill göra förnågonting och övertyga sina partivänner om det kloka 1 vad han tänker göra -och för den delen också att få formella beslut lagfästa. För det tredje tar dettid Innan de åtgärdersom man genomför I praktiken får de verkningar som man eftersträvar. En framgångsrik konjunkturpohtik bygger pä att man väherrätta åtgärder och att man sätter In dem . Och jag tycker fortfarandeför att vara rättvis - att finansministern har varit ganska framgångsrik I sinaansträngningar . Den kritik som kommit från den politiskaoppositionen och andra håll har, får man hoppas, bidragit till att det blevfason på stabiliserlngspohtlken fram till dess. Men kritiken lyckades Inte fåregeringen att ta hänsyn till ohka långsiktiga vanskUgheter förenade framförallt med skattepoUtiken, underhgheter som börjar göra sig gällande ochförsvårar den ekonomiska pohtiken. Vad nu än förklaringarna är, så har detfaktiskt Inträffat en allvarlig försämring I stabiliserings-politiken sedan1965. VI har fått snabbare prisstegringar än andra länder, och vi har enlångsammare ekonomisk tillväxt, och ändå har vi egentligen inte lägrearbetslöshet än man har I andra länder. De ekonomisk-pohtlska åtgärder somfinansministern tillgripit för att styra utveckUngen har varit illa anpassade Itiden, och det har varit stöne självförvållade problem för finansministern attförsöka rå på. Den senaste konjunkturcykeln är ett oroande exempel på alltdetta. Den karakteristik som jag nu gör här är Inte bara enoppositionspolitikers, utan det är en kritik som har framförts från andra hållockså. Om man nu ser till de ohka förslag tlUåtgärder som framlagts kan man urskilja en väsenthg skiUnad mellanoppositionens och regeringens grunduppfattning. Regeringen anser att vi i alltväsenthgt skall häva oss ur arbetslösheten genom administrativt beslutadepunktinsatser, s. k. selektiva åtgärder. Oppositionen menar att selektivainsatser fordras men att de skall utgöra ett komplement till aUmännaekonomisk-pohtlska åtgärder Inom ramen för skattepolitik, kreditpohtik ochnäringspolitik. Att det nu som alltid behövs selektiva åtgärder är detinget tvivel om, och det vill Jag starkt understryka. Förhållandena ärohkartade I ohka yrken, åldrar, företag, branscher och regioner. En ekonomiskpoUtik som Utade endast tiU generella åtgärder skulle lätt kunna ge ettekonomiskt övertryck med inflation och betalnlngsbalansrubbnlngar Innan mannått en tillfredsställande sysselsättnlngsnlvå. Men, herr talman, om man låter den selektiva pohtiken bhväsentUgt mer än ett stöd åt generella åtgärder, sä tror Jag att man snabbtförsätter sig i svårigheter. Selektiva åtgärder skaU - om Jag här får användabildspråk vara som sandpapper. Inte som en hyvel. Men eftersomsocialdemokraterna I sin förtjusning över centrala beslut och administrativaIngrepp alltmer låter den selektiva pohtiken bh en ersättning för generellaåtgärder finns det, tycker jag, anledning att närmare resonera om vad det ärför risker förenade med de selektiva åtgärderna. Rent allmänt tror Jag det är så att svårigheterna med enselektiv poUtik Ugger i att hantera den enorma mängd information som man måstehantera och ha tiUgång till för att inte hamna fel. Att man där lätt kommer Isvårigheter har ju visat sig i de länder där man har försökt ersätta enmarknadsmekanism och dess prisblldnlngssystem med en planekonomi. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Om man ser på svårigheterna mera I detah kan man först ochfrämst konstatera att administrativt beslutade punktinsatser fordrar en omfattandebyråkrati. Det bhr därför en dyrbar form av ekonomisk pohtik. För någon tid sedan kunde man t. ex. I tidningarna läsa uppgiften kanske var fel, det vet jag Inte hur ett norskt företag hade fåttAMS-pengar för att frakta grus. Företaget hade lämnat ett lägre anbud än desvenska konkunenterna. Det stod också att läsa att innan frågan avgjordes hadeden förts långt upp I beslutspyramlden. Enhgt uppgift fattade man beslut vidett sammanträde här i med byråchefer från ,representanter för och företrädare för Åkeriförbundet.Oavsett om det blev ett dumt eller ett vist beslut blev det under aUaförhållanden ett beslut som fattades på ett mycket dyrbart sätt. Detta är ettexempel på hur en selektiv poUtlk för med sig en typ av nackdelar. En annan svaghet, som man Inte kan blunda för, är attbyråkrati lätt leder tlU godtycke och orättvisor. Alla beslut kan faktiskt Intemed någon stöne Insikt behandlas centralt. Genom den selektiva pohtikensnedvrider man lätt konkurrensen mellan oUka företag och skapar då problem påett håll, när man försöker lösa dem på ett annat. Det är Inte heller svårt attse att vissa av de regeringsförslag som vi nu behandlar kan få sådana följder.Att t. ex. tillämpa reglerna om stöd för lageruppbyggnad eller bestämmelsernaom företagsintern utbildning bhr Inte bara dyrt med aUa byråkrater som behövsför de beslut som skall fattas; det bUr också lätt orättvist därigenom att detena företaget får pengar men Inte det andra och detta kanske trots att detsenare företaget borde vara hka berättigat till bidrag. Det kan t. ex. vara såatt företag av ohka anledningar har bedrivit en omfattande produktlon på lagerunder 1971, men de företagen får ju Inte något bidrag med det system som ärtänkt, trots att de egentligen har stöne kostnader eftersom de får hgga medsina lager än företag som för att få stathga subventionerbygger upp lager . På samma sätt kan man tänka sig att dispenser frånenergiskatten mycket lätt kan komma att tillämpas på ett orättvist sätt ochenligt en metod som är administrativt dyrbar. För att då hålla nere de administrativa svårigheternatvingas man tillgripa en del förenklande bestämmelser. Förslaget om lagerstödhar utskottet t. ex. av sådana anledningar tänkt vara knutet endast tillföretag med minst 20 anställda. Sådana förenkUngar bhr lätt mycket orättvisa.Över huvud taget bhr selektiv poUtlk lätt fientUg mot små företag, som ju är såmånga att de för enkelhetens skull sorteras ut I hanteringen. Man tar intehänsyn till deras svårigheter. Ytterhgare en svårighet med den selektiva poUtiken är attde som har det yttersta pohtiska ansvaret, dvs. statsråden, tvingas attsysselsätta sig med en lång rad rutinärenden för att förhindra att det uppstårnågot som de sedan får klä skott för. Inte för att detta behöver bekymra migspeciellt mycket, men rent administrativt anser jag faktiskt det vara ennackdel att ha statsråd som sysselsätter sig med rutinärenden 1 aUtför höggrad. Jag skulle kunna tänka mig att den försämring i den rent praktiskahanteringen som jag tycker mig ursklha I regeringsmaskineriet I viss grad beror påatt regeringsledamöterna tvingas att I så hög grad sysselsätta sig med rutinfrågor. Vidare undrar jag om Inte den selektiva pohtiken, om mantillämpar den I sä hög grad som regeringen gör, lätt framkallar enunderstödstagar-anda bland företagarna. Jag tror att man I bolagsrummen, blandverkställande direktörer och styrelser I aUdeles för hög gradsysselsätter sig med tankar på vilka bidrag man skall kunna få från stateneller från kommunen för ohka projekt och att detta avleder den energi ochuppmärksamhet som I stället borde ägnas frågan hur man på bästa möjhga sättskall utforma projekten. Jag tror faktiskt att detta på htet sikt är ett hotmot drivkraften I vår ekonomi. Alla dessa administrativa beslut, som ju innebär ettutdelande av pengar hit och dit, rymmer naturhgtvis också I sin förlängningavsevärda risker för mygel och andra underhgheter. VI har fina administrativatraditioner och funktioner häri landet, men om vi vlU behålla dem - och detvill vi ju skall vi naturUgtvis Inte bygga In för stora frestelser i dessaförfaranden. En annan svårighet som uppstår om man lägger för stortonvikt vid den selektiva poUtiken är att man Inte får någon riktig fräs påinvesteringsverksamheten. VI vlU ju ändå få till stånd enkraftig uppgång I Investeringarna så att företagen kan stärka sig och få en bättreslagkraft på lång sikt. På det sättet ökar vi lönebetalnlngsförmågan ochstyrkan i vår ekonomi över huvud taget. Regeringens uppläggning kan sägasInnebära att man låter företag gå omkull och sedan i efterhand söker klara avsviterna.