prot · FU0980 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för . § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj;ts proposition nr115 i vad avsåg punkterna 1 och 6 tUl skatteutskottet samt i övrigt tiUfinansutskottet. § 3 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1470 tiUnäringsutskottet. § 4 Foredrogs och bifölls interpeUationsframställningen nr117. § 5 InterpeUation nr 118 ang. ökade möjUgheter tiUbosättning pä landsbygden Ordet lämnades på begäran tUl (), som yttrade: Tre fiärdedelar av befolkning över6 mUjoner människor - bor i större eller mindre tätorter. Fram tUl år 1980räknar man med att de 24 största tätortsregionerna kommer att öka med 1,2miljoner invånare och de tre "storstadsregionerna" med 900 000 personer.Det senare innebär att om bor nära hälften av landets befolkningi dessa tre regioner. Är 2000 kommer, enligt prognoserna, avlandets befolkning att bo i tätorter. Förändringen - på endast 150år då av människorna fanns på landsbygden blir således omvälvande. I befolkningskoncentrationen tiU tätorterna finns deflesta av samhällsplaneringens centrala problem. Tätorterna upptar endast 0,8procent av landets yta men rymmer av alla människor. Inomtätortsområdena ryms också det mesta av administrativ och industriell aktivitet. Många av dessa planeringsproblem, liksom de mänskligaproblem som härrör från befolkningskoncentrationen skulle förminskas om störstamöjliga del av boendet kunde förläggas utanför tätorterna. De fördelar som detskulle innebära att i större utsträckning än vad som är fallet hadecentraliserade bostadsområden - framför allt av egnahems- och småhuskaraktär ute på landsbygden, men ändå inom pendlingsavstånd från tätorten, skulle merän väl uppväga de nackdelar som reseavståndet representerar. Framför alltskulle "överhettningen" i centralorterna kunna minskas, med depositiva effekter som då skulle uppkomma. Men också för landsbygden skulle ett decentraliseratboende innebära fördelar. Den hastiga avfolkning som sker i glesbygden medverkar tUlatt och övrig service för de kvarboende försämras och att t. ex. 125 Nr 80 skolskjutsar och hemvård blir alltdyrare. Ett förbättrat underlag genom UtlokaUseringav bebyggelsegrupper på lämpliga platser skulle medverka tUl ökad ochförbilligad service. Landskapsvården skulle i många fall också gynnas av ensådan bebyggelse som bl. a. borde lokaliseras tiU områden som anses särskiltvärdefulla för det rörliga frUuftslivet. Den föreslagna gruppbebyggelsen skullei hög grad medverka tUl att skapa en levande landsbygd tUl glädje för såvällandsbygds- som tätortsbefolkningen. En faktor som talar för ett meradecentraliserat boende är den ökade fritiden. Den kortare arbetstiden ocharbetsveckan gör att människorna får större möjligheter att njuta av den godamiljö som erbjuds i vårt svenska landskap det kanske vackraste i världen.Ökad standard torde också i större utsträckning än nu komma att mätasmed hänsyn tUl fritid, miljö etc. I direktiven till bygglagutredningen framhållerdepartementschefen följande: "Miljön har stor betydelse för den enskildamänniskan. Vi formar själva vår miljö, men formas också av den. Vidutformningen av miljön bör beaktas gmndläggande sociala strävanden såsom kravenpå jämlikhet, valfrihet och trygghet samt hygienisk och social välfärd. Detbetyder att gemensamma och långsiktiga samhällsintressen väger tungt iförhåUande tiU kortsiktiga och privata intressen. Den fysiska planeringen ärett av de viktigaste instrumenten när det gäller att forma den miljö, sommänniskorna skall leva i. Planlagstiftningen skall i sin tur möjliggöra enplanering som förverkligar de välfärdspolitiska mål vi har ställt upp för oss ivårt samhälle. Det gäUer att forma en god miljö både för människorna idagens samhälle och för kommande generationer. 1 konsekvens härmed bör ocksåbästa möjliga betingelser ges för förtroendemannainflytande och för en öppnareallmän debatt kring olika mUjöförändringar. De ändrade anspråk på marktUlgång och miljöutformning somföljer av ändringarna i levnadsvanor och bosättningsformer, bör särskiltuppmärksammas. Den växande tätortsbefolkningen har behov av landsbygden föratt exploatera stränder och andra värdefulla områden för privat bebyggelse. Itätorterna behöver vi i ökad utsträckning gemensam-hetsanläggningar ochförbättrad service inte bara i centmmbUdningar och områden med flerfamiljshusutan också i vUla- och småhusområden. Planering av tätorter och landsbygd måstedärför ske med beaktande av sådana samband. Utvecklingen för också med sig attstora tekniska anläggningar av skUda slag ingår i ökande omfattning imiljöersom tidigare nästan helt präglades av husbyggnader eller av natur- ochodlingselement. Detta understryker behovet av planläggning av den fysiskamiljöförändringen i stort, inte bara av byggnadsverksamhet i inskränktmening." Vad som i direktiven anförts om sambandet mellan landsbygdoch tätort bör enligt min mening utsträckas tiU att gälla mer än tätorternas behov av landsbygden för rekreations- och fritidsbebyggelse. Lika viktigt, om inte viktigare, är att landsbygdens många fördelar i större utsträck ning än nu utnyttjas för tätortsmänniskornas året-runt-boende. För att 126 åstadkomma en ökaddecentralisering av bebyggelsen måste de olika planmyndigheternai sitt arbete bevaka att en sådan utveckling befrämjas. I förstahand kan de kommunala myndigheterna medverka tUl att mindre den bebyggelsegrupperpå landsbygden kommer tUl stånd vid sidan av planmässigautbyggnaden av centralorter och övriga tätorter och som ---- alternativtUl en alltför hastig expansion av dessa. De här avsedda bebyggelsegrupperna bör vara av relativtliten storlek och avsedda att ge ett alternativ tiU alla dem som föredrarlandsbygdens miljömässiga fördelar före den större möjUghet tUl närliggandeservice som tätorten erbjuder. För de kommunala myndigheternas planerande skulle det varatUl stor fördel om de hade tUlgång tiU modellplaner som utvisade vUken storlekpå bebyggelsen och vilka gemensamma anläggningar för service ochfritidsverksamhet m. m. som med hänsyn tUl kommunens intressen kan anses varalämpligt. Det skulle alltså enligt min mening vara värdefuUt att man genominitiativ från regeringen lät någon myndighet eller utredning t. ex,bygglagutredningen studera den berörda frågan och utarbeta modellplaner förbebyggelsegrupper på landsbygden belägna inom lämpligt pendlingsavstånd fråntätorter och arbetsplats. Det finns redan nu åtskilliga bebyggelsegrupper pålandsbygden utan karaktär av tätort med varierande antal bostäder och medolika anläggningar för service och gemensamma behov. TiUräckligt studiematerialtorde aUtså finnas för att genom intervjuer med de boende och berörda kommunalaförtroendemän och tjänstemän samt ekonomiska analyser m. m, komma fram tiUbedömningar av lämpUg utformning och optimal omfattning av berördabebyggelsegrupper. Med stöd av vad jag här anfört hemställes om kammarenstiUstånd att tUl herr civilministern få ställa följande fråga: ViU herr statsrådet medverka tUl att bl. a. genomutarbetande av modellplaner för gruppbebyggelser ökade möjligheter skapas förett mera decentraliserat boende så att landsbygdens uppenbara fördelar somboendemiljö bättre kan utnyttjas? Denna anhållan bordlades. § 6 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr113 med förslag tiU lag om internationella rättsförhållanden rörande adoption,m. § 7 Anmäldes och bordlades den svenska parlamentariskadelegationens hos redogörelse förförsamlingssessionerna . § 8 Anmäldes och bordlades Nr 33 i anledning av proposition med förslag tiU lag omändring i lagen (1909:38 s. 3) om Kungl. Nr 80 betänkande; Fredaeen den Nr 31 i anledning av motion angående avskrivningsreglerna för 7 mai 1971 rörelse- och hyresfastigheter vidinkomstbeskattningen. Nr 12 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslagtill växtförädlarrättslag m. m. Nr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendegodkännande av den europeiska bosättningskonventionen jämte motion. Nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendegodkännande av överenskommelse om ändring i samarbetsöverenskommelsen den 23mars 1962 meUan , , , och m. m. Nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendevissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret jämte motioner. Nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeöverlåtelse av viss staten tiUhörig fast egendom m. m. Nr 11 ianledning av motion om fria resor för värnpliktiga. Nr 12 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeutgifter på tiUäggsstat tUl riksstaten för /71 inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Nr 13 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeutgifter på tUläggsstat tUl riksstaten för /71 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller ekonomiskt försvar. Nr 14 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendespecialtjänstuttagna värnpliktigas utbildning m. m. jämte motioner. Nr 25 i anledning av motioner angående inkomstprövningenav änkepension inom folkpensioneringen. Nr 26 i anledning av motioner om förbättrad socialtrygghet för frånskild make. Nr 27 i anledning av motion om studiemedel till studerandevid enskilda konstskolor. Nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendenedskrivning av statens järnvägars statskapital, m. m. Nr 6 i anledning av motioner rörande den statligatrafikpolitiken m. m. Nr 31 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition angåendestödåtgärder på fiskets område, m. m. Nr 32 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeanslag till 128 statens växtsortnämnd m. m. jämtemotion. CivUutskottetsbetänkanden: Nr 80 Nr 16 i anledning av motion angående olägenheterna medbyggnads- den förbudav varaktighet, tq-ti Nr 17 ianledning av motion angående riksdagsbehandlingen av fråga------- angåendeden fysiska riksplaneringen. § 9 Anmäldes och bordlades motionen nr 1471 av herrDockered m. fl. i anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 109 med förslag tiUlag om ändring i vapenförordningen (1949:340), m, m. § 10 Meddelande ang, enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 230 () tiU herr justitieministern angåendeskyldigheten att lämnauppgift tiU folk- och bostadsräkningen; Anser statsrådet att man gentemot dem som ännu inte trotspåstötningar lämnat svar tiU folk- och bostadsräkningen bör gå fram med hot omrättslig påföljd i den utsträckning som sker ? Nr 231 Fröken () tiU herr socialministern omåtgärder mot m. i : Har statsrådet uppmärksammat de risker för ökning avnarkotikaproblemen i - framför allt i sydvästra - som kan förutses i samband med väntad tillströmning av ungdomarfrån hela världen tUl och har med anledning därav åtgärderplanerats för att försvåra införsel av narkotika till och för attförstärka den sociala beredskapen?