prot · FU09118 · 1971-12-31 00:00:00 — På skolområdet har Investeringsramen för skolbyggandetökats i två etapper med 100 miljoner. 5 000 nya elevplatser har inrättats vidyrkesinriktade studievägar på gymnasiet. Pä område:TEKO-beställningar för 20 mUjoner, påslag för exportfrämjande åtgärder förglas- och TEKO-industrin. På inrikeshuvudtitelns område har anslaget tillberedskapsarbeten utöver 14-oktoberpaketet ökat med 425 miljoner och till denökade arbetsmarknadsutbildningen med . Päindustridepartementets område har fått byggadistributionsanläggningar och annat för . Därtillkonmier en rad smärre byggnadsobjekt på fastighetsfonden för 80 mUjoner. Dettaär bara sådant som går utöver allt det andra som Jag redan nämnt här . Dethar vi hållit på med , då det inte hördes något från oppositionen. Detfinns naturligtvis ett slags principiell Ideologisk förklaring tiU del, somherr i sin glädje utvecklade: Det här är ju tUlfäUlga arbeten, detär Inte någonting permanent. Det låg något nedlåtande i det han sade omarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Men om vi i enkonjunkturavmattnlng satsar extra på vägarna, är demänniskor som bygger dessa vägar inte sämre än de som bygger på ordinarieanslag. Om vi får tillfälle att röja upp med reningsverk ochmiljövårdsanläggningar för beredskapspengar är de människor som bygger dessaanläggningar inte sämre ände som bygger andra. "TUlfäUighetsarbetare"! Nej, det är människorsom gör ett nyttigt produktivt arbete för vår gemensamma framtid. "De som går i utbUdning är egentligenarbetslösa"! Ja, men titta då på vår arbetsmarknad! Vad är det fråga omoch vilka är det som har svårt? Det är ungdomar som inte har någon utbUdningalls. får vi chansen att ge dem en yrkesutbildning, sä att de kan känna sighemma i Industrin på ett annat sätt. kom ytterligare 28 000kvinnor ut på arbetsmarknaden. Utbildningsinsatserna gör att de kanske eftermånga år i hemmet får en chans till en yrkesutbildning, innan de träder ut påarbetsmarknaden, "TillfälUga åtgärder av beredskapskaraktär"!Nej, det är sätt att bygga en bättre framtid, sätt att utnyttja en ledigkapacitet för att stärka vår långsiktiga ekonomi. Det är Inte konstigt att ni tycker att regeringeningenting har gjort, eftersom det är just mycket sådant som vi har gjort mensom för en högerfilosof ter sig som något konstigt, när man i stäUet kan sänkaskatten för bolagen och för de högre inkomsttagama. Så kom herr konjunkturfilosofen och undervisade osspå ett för honom nytt område. Han sade att det här med Wigforss och Keynes hadevi egentligen mte begripit. Det är mte aUs så att vi fört något slags försiktigtjugotalspolitik. Det var det 1920-talets borgerUga regeringar som gjorde deförde en försiktig poUtik, Då sade vi, att nu skall staten sätta i gångallmänna arbeten och låna pengar tUl det genom att öka budgetunderskottet. Detvar den nya sysselsättningspolitiken i ett nötskal, och det gör vi . Viarbetar med ett underskott i statens budget som ökar. Det är riktigt det skahöka. Det är oerhört mycket stöne än vad finansministern gick ut med vid åretsbörjan. Det är uppe i fyra mUjarder, och det kommer säkerhgen rentautomatiskt att öka innan detta budgetår är över - den gissningen gör jag pågrundval av tidigare erfarenheter. Det underskottet uppstår bl, a, på grund aven kraftig förstärkning av arbetsmarknadspohtiken. Men det är åtgärder somsnabbt ger effekt och som vi i ett annat ekonomiskt läge snabbt kan dratUlbaka, Däremot är vi försiktiga med att låna att man lånar är innebörden avett budgetunderskott tih långsiktiga utgiftsåtaganden. Vi går inte ut ochlovar en rad kostnadskrävande reformer eller skattesänkningar iansvarslös förhoppning om att det kan vi nog låna tUl också nästa budgetår ochdet därefter och det därefter. De konsumtionsstimulerande åtgärder viföreslagit är en tidigareläggning av reformer som ändå skulle ha kommit: enförbättring för pensionärerna och för barnfamiherna. Men hur vill de borgerliga använda ett motiveratbudgetunderskott? Jo, till skattesänkningar! Därmed vUl man stimulerakonsumtionen. Men stimulerar man konsumtionen på det sättet går en del omedelbarttiU importvaror, och det skapar inga sysselsättningstillfällen här hemma. ViviU stimulera konsumtionen först och främst genom att skapasysselsättnlngstiUfäUen här hemma som ger folk inkomster och därmed möjligheteratt köpa mer. Det var bl, a, detta vi lärde oss av Wigforss, och det är det vitUlämpar . Då växer budgetunderskottet, och det är i och för sig klokt idagens läge. Men det finns naturhgtvis en gräns förhur långt man kan späda på ekonomin. Med all reservation för att prognoser är svåra att göraoch för att man bhr bränd visar bedömningatt vi fiir en produktionsökning på en bit , en ökningav den privata konsumtionen med 3 ä och en ökning av sysselsättningentih nivå. Det är alltså prognosen , Om vi utgår ifrån attden håUer och sedan spär på med ytterhgare eller mer, vadhänder då? Det bUr en överUkviditet, som medför en ökad import, varigenom detbytesbalansöverskott raseras som vi har lyckats bygga upp. Redan med vår poUtikfår vi ett mindre underskott i betalningsbalansen, och med de borgerUgasförslag skuUe underskottet dramatiskt öka. Vi vet att när konjunkturen går uppåt ökar importbehovet iden svenska ekonomin. NäringsUvet vill bygga upp sina lager och skaffamaskiner. Enligt de borgerUgas fUosofi skuUe vi gå hi i den konjunkturuppgångenmed ett kraftigt underskott i betalningsbalansen. Vill vi undgå det, får vi dratUl med en stenhård kreditpolitik. Det räcker inte ens med finanspolitiskaåtgärder. Sådant är de borgerligas förslag som påstår attinflationen lurar om hörnet. Jag är inte beredd det är innebörden i ert förslag - attmed berått mod driva ut detta land i någonting som kan bh en mycket allvarhgvalutakris. Det är då inte fråga om små justeringar inom ramen för flytandeväxelkurser. Jag vill inte vara med om att stimulera en så hög Ukviditet i vårekonomi att vi, när konjunkturen går upp och påfrestningarna på vårvalutabalans kommer, hamnar I en krissituation. Det är bortom all partipoUtikoch med djupt allvar som jag säger detta. Den situationen hoppas jag att viskah kunna frälsa er ifrån, särskUt när läget är sådant att vi har för högarbetslöshet. Ändå har vi den högsta sysselsättningen i världen bland den vuxnabefolkningen, och prognoserna tyder pä att vi skall vara tUlbaka tUl1970 års nivå. Varför skall vi då med berått mod förstöra vår ekonomi? Man frågar sig vad orsaken är till detta. Moderatasamlingspartiets motivering förstår jag väl, men vUken är motivering?Det väsentliga i de borgerligas paket är en sänkning av momsen med 4 procent.Värt paket innebär en påspädning med 2 miharder kronor, och det borgerhgaförslaget betyder ytterligare 3,54 miharder kronor, fick vi reda på attvarje parti dessutom kommer att tråda sin egen vals. begär ökadebarnbidrag, ökade väganslag m. m. Då blir allt ännu värre. Hur kan man försvara ett sådant handlande? motivera det, och jag förstår honom. När i radion i samband med att hade kommit med sitt paketfrågade reportern: "Om ni gör en bedömning , bedömer ni det då sombudgetmässigt möjligt att sänka momsen?" svarade: "Underinga förhållanden finns det utrymme enhgt min mening för en femprocentigsänkning ovanpå det här," Det var ovanpå förslag, som partiet nustår fast vid. Vad som sedan har hänt är att han också har fått hela vårtförslag på 2 miljarder, och så prutar han visserhgen men lägger Det är komplett I strid med vad sade . Likadant säger man i motionen, att huvudvikten i ettåtgärdspaket måste läggas på de mera dhekt sysselsättningsstimulerandeåtgärderna. Men huvudpunkten i det borgerhga papperet är en momssänkning pä 4procent. Man säger att det här naturligtvis är en nöt att knäcka och att ingenvet hurudan utveckhngen blir; ingen vet nu hur länge åtgärderna skall hggakvar, och det är därför meningslöst att räkna. Det är just en fin konjunkturpohtik! Man måste väl ändågöra en konjunkturpohtisk bedömning. Man kan helt enkelt inte hålla på attplocka momsen och arbetstagaravgifterna av och an från månad till månad. Om sjumånader är man uppe i , Säkerhgen tar det en månad, ochsedan kanske en månad tiU, och då sUpper man säga att det Ugger någon tankebakom. Men det här, som absolut skuUe kräva en mycket hård priskontroU, kan maninte ändra . Man beskyllde förkvartalspolitik, och vi skall väl inte gå tiUbaka tUl en månadspohtik. sade, att detta var en procedurfråga. Jaghade oerhört svårt att föha det resonemanget, men förslaget gick på sätt ochvis ut på att det var vårt fel att hade hamnat i knäet på högern numoderaterna; det var bråttom, och man måste vidta åtgärder snabbt. Ja, men närskuUe snabba åtgärder kunna sättas in i det där paketet som kom i går? Att mankan behandla ett sådant paket utan att ta någon som helst hänsyn tiU de andraåtgärder som föreslås och utan att binda sig för dem, kan jag förstå om manuppfattar det som ett alternativ tiU regeringsförslaget, men om det bara Uggerovanpå, måste man ju ha en samlad bild. Man kan inte isolera det förslaget frånövriga åtgärder. Och hur mycket snabbare skulle det kunna gå med proceduren? Så hade ytterligare en motivering, nämligenatt det är en stor framgång att nu accepterar en aktivkonjunkturpolitik. anser sig sålunda ha gjort en historisk Insatsgenom att ha fått att gå med på en paketlösning för att bekämpaarbetslösheten, men det är htet tunt ändå för att försvara en ny politik avsamarbete med . Jag undrar om är på det klara med vadhan har varit med om. kan självfallet vara med på en aktivkonjunkturpoUtik, om den nämligen består i en sänkning av företagens skatteroch banar väg för den skattesänkning för högre inkomsttagare som aUtidhar kämpat för. Tacka för det! Det var Intressant att veta att man här harkopplat på en momssänkning på och en sänkning avarbetsgivaravgifterna på . har rätt i att detta är attkomma i efterhand och försöka justera resultaten av avtalsrörelsen, som harkommit för högt, och det skall Inte staten göra. sade att en stor framgång var att man fått deandra partierna att skriva på att det skulle företas en förutsättningslösutredning om skattepolitiken och en indexreglering av skatterna. Om detta varen stor framgång för , måste det alltså vara en framgång för dengamla högerskattepohtiken annorlunda kan mte uttalandet tolkas. Och därsitter i högerburen. Vad är det då som skUjer oss? Om man har en awikandeuppfattning är det Uka gott att man redovisar den. Vårt synsätt präglas enUgt vår mening av omsorg om vårframtida ekonomiska balans. De borgerUga vill utöver de kraftiga stimulansåtgärdersom redan vidtagits försvaga statens finanser med ytterligare 4 000 mUjonerkronor genom att sänka skatten för företagen och genom att öka konsumtionen. Viär aUtså inte beredda att ta ansvaret för en sådan ekononusk politik. Ni vUlsprida ut denna väldiga stimulans över hela fältet. Vi viU att åtgärderna skaUinriktas på att hjälpa dem som mest behöver stöd, dem som inte har arbete, barnfamiljerna,pensionärerna. De borgerUga Utar till andra åtgärder. Om bara företagenfår tillräckUgt stora skattesänkningar och konsumtionen stimuleras skallmarknadskrafterna se tiU att de arbetslösa bland de äldre, kvinnorna ochungdomarna får arbete. Det är inte så. Jag kan påstå att marknadskrafternainte har löst deras problem hittUls; tvärtom har de i viss mån skapat dem. Gynnar en momssänkning och en avskaffad arbetsgivaravgiftvåra svårast drabbade regioner och befolkningsgrupper? Bland dem som iseptember var anmälda arbetslösa var en tredjedel . De äldre var grupp av arbetslösa även under förta årets högkonjunktur. Att vi hadeinflation och stor efterfrågan på arbetskraft löste inte deras problem. Deföretag som ni vUl ge skattelättnader anställde inte de äldre, trots attföretagen hade goda konjunkturer. Trots att företagen var lönsamma, betraktadesde äldre som olönsamma, och det var nödvändigt för samhäUlet att gå in med enlagstiftning. Den gick delvis emot. Men ingen tror på att man kanta bort en miljard av företagens skatter med motiveringen att man därmedavskaffar en arbetslöshet som tUl en tredjedel utgöres just av äldre människoröver . EUer ta en arbetslös i Nonland! Hur mycket jobb får han,om momsen sänktes eller arbetsgivaravgiften tas bort för de stora företag som ihuvudsak är lokaliserade tiU Syd- och MeUansverige? EUer ta rent konkret deföretag som är där uppe, de som arbetar med malmen och skogen. Det är dem somsysselsättningen i beror på. När importörerna av malm och massautomlands avvecklar sina lager och inte ens tar dit kvantiteter som de bestäUt,då hjälper det Inte med en konjunkturstimulans i . Det hjälper inte deföretag som utgör ryggraden i hela försörjning. Då går -vi in för attförsöka hjälpa dem att klara en lageruppbyggnad tiUs konjunkturen vänder. Dåger vi dem ett rejält handtag genom att försöka styra dit lån så att de kanbygga ut inför bättre tider. Då hjälper vi dem, om de följer den kloka regelnatt Investera under lågkonjunktur. Hur påverkas dessa företag av moms och sänktarbetsgivaravgift? Det är de strukturproblem i hiland som herrFälldin talade så vackert om, men mot bakgrunden av vad som har hänt var detnästan patetiskt. Här har ni nu lagt er ombord med ett program att sänka momsenoch arbetsgivaravgiften och därmed försvaga statens ekonomi med 4 miharder.Dessutom framför ni ett skattesänkningsprogram som väckt jubehop hosmoderaterna. Genomför det då! Hur mycketpengar bhr det då över för att stödja kommunerna inom fattigadelar av landet, som staten kunde göra? Hur mycket pengar blir det över för attstödja regionerna? Vad är det för mening med att uppställa stora och vackrabefolkningstal: så och så mycket folk skall det bo på olika platser? Visst kanvi göra det! Det ser vacker ut på papperet, men om nian gör sig av medpengarna, så att man inte har några medel att sätta in för att hjälpa till attuppnå de befolkningstalen, vad gör man då? Det som sade om strukturrationaliseringensproblem var i och för sig vackert, och Jag tror att det är ett av våra verkligtstora samhällsproblem, men hans uttalande var ett maktlöst ropande urhögerburen efter vad vi har hört . Dagens arbetslöshet måste bekämpas med en rad olikaåtgärder. Låt mig ta några exempel till. När konjunkturen går ned år detkvinnorna, de handikappade oeh befolkningen i skogslänen som drabbas hårdast.Dem hjälper vi inte med generella metoder. Dem måste vi hjälpa direkt. Underalltihop ligger ständigt strukturproblemen, och vi måste således försöka gripaoss an arbetslöshetsproblemen så att vi också kan klara något avstrukturproblemen - det år nägot av vår filosofi. Det är bakgrunden till denselektiva politiken, som den kallas, dvs, de direkt sysselsattningsstödjandeåtgärderna, och det är därför vi inte går in för det här allmänna spridandet avköpkraften. Därigenom får vi möjlighet att gemensamt besluta varberedskapsarbetena skall sättas i gång nämligen där folk är arbetslösa ochdär det finns någonting positivt att göra - var byggandet skall öka, vilkaindustribeställningar som skall tidigareläggas. Då vet vi att de grupper somhar det besvärligast får stöd till sin sysselsättning, och vi kan rikta inutlåningen på de mindre och medelstora företagen, pä de expansiva industriernaoch på de branscher som befinner sig i ett omställningsskede. Då kan de få ettframtidsinriktat stöd, I grunden finns något av en Ideologisk skillnad. Vårpolitik bygger pä principer och värderingar som vi företrätt -alltsedan 1930-talel - i strid med de borgerliga. säger ni: vi är med om enaktiv arbetsmarknadspolitik. Men ni handlar tvärtemot! Där finns den borgerligainriktningen på konsumtion, bl, a. ständiga tal om Julhandel. Därfinns också socialdemokratins satsning på långsiktiga industriinvesteringar.Dår finns den borgerliga uppfattningen att insatserna skall spridas generellt:till både lönsamma och Icke lönsamma företag; både till människor med en slantpå banken oeh till dem som aldrig har en chans alt få låna på bank. Vikoncentrerar våra insatser till de utsatta grupperna i samhållet. Slutligen år det ingen människa som vet om de borgerligaskattesänk-ningsförslagcn får någon effekt - i varje fall är det en högstosäker effekt, men däremot är riskerna stora för importspridning och mycketannat. Våra åtgärder får effekt direkt för hundratusentals människor. Det hår är en principiell skillnad och den kunde vara värdatt diskutera om man hade ungefär likvärdiga alternativ och sade: Sä här mycketår vi beredda att satsa och vi vill sätta in de Insatserna på det och detsättet. Men så är det inte. NI vill i stället ovanpå en belastning av ekonominsom nu är uppe I - sanningen bakom liteterbarmliga tal om oeh är att vi nu har salsal härdare än under någon tidigare konjunkturavmattning på att stimulera ekono- min lägga 3,54 miharder kronor plus en sänkt ränta plus låneexpansionen plusstora löften om skattesänkningar . Det är enligt min mening ickeförenligt och det är trots aUt den viktigaste skillnaden med ansvaretför ekonomi. Vi skall satsa på att häva arbetslösheten, ökasysselsättningen, men vi skall slå vakt om slagkraften i vår ekonomi. Vi skaUmte med öppna ögon rasa in i en inflation. Vi skall inte med öppna ögon bäddaför en försämring av bytesbalansen och för en valutakris. VI skaU lösa fråganom dagens åtgärder så att vi står bättre rustade . Där ligger kanskeden avgörande skihehnjen. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle; Först några ord om industri- ochkroppsarbetarna, som statsministern berörde i sitt huvudanförande. Det är en imitt tycke mycket glädjande deklaration som statsministern gjorde. Jag vill tiUdet bara säga att statministern och hans parti får ett bra tUlfälle att geuttryck för dessa värderingar vid behandUngen av en motion på detta område somjag har avlämnat tUl årets riksdag. Får jag sedan anföra att det skulle vara ett tecken på angriper dessa frågor med allvar om vi kunde ena oss om att sopa undan denkvardröjande felaktiga värdering som tar sig uttryck i att just kroppsarbetarnaskall vänta tiU med att få sin pension. Det är rimhgt att vi tar bort ensådan värdering och lagstiftningsvägen låter få gälla som ålder för rätttlU fuU pension. Eftersom min tid är mycket begränsad vUl jag sedan baraframföra några randanmärkningar med anledning av statsministerns senaste anförande.Rent aUmänt vUl jag säga att det är bättre att stämma i bäcken än I ån. Jag serverkUgen, herr statsministern, ingen fördel i att låta den utveckling vi nu harfått gå vidare och låta fler människor bli arbetslösa och därefter med ohkapunktinsatser försöka få dem i arbete igen. Sedan kan man naturUgtvis stå upp och anmärka att om vi nugör en generell insats, t. ex. tar bort arbetsgivaravgiften, så kommer det bådeonda och goda till del, både rika och fattiga. Vidare kan man säga: Vad betyderdetta i de svagare regionerna? Hur är situationen egenthgen? Hur ofta är det Inte i dessaregioner man hittar underleverantörerna tUl de stora, VUka är det som får kännaav det när de stora får svårigheter? Man stryper orderingången tillunderleverantörerna och där får vi problemen. Det är bara att notera devittnesbörd som ständigt kommer fram. Är det egentligen något fel i att man i dennakonjunktursituation, där företagen dels upplever en ren konjunktureffekt, delsupplever struktureffekter, ger dem ett handtag jämnt över så att de fårytterligare tid på sig att se över hur man skall angripa problemen och gårstärkta ut ur svårigheterna? Är det icke tUl fördel att den vägen ökaföretagens förmåga att bibehåUa så många sysselsatta som möjligt? Visst har vi importrisker. De finns med i de avregeringens egna förslag som redan är utlösta, t, ex. stimulansen tillmaskininvesteringar. Ofta verkstäUs sådana investeringar genom Import, Visstpåverkas importen den vägen, men jag säger utan vidare: Om importen är ägnadatt förbättra läget skaU man inte tveka att tUlfälligt ta enunderbalan- serlng, tydå går man stärkt ur situationen, VI har visserligen byggstlmu-lansen som Ihuvudsak ger svensk sysselsättning, men om vi genom generella åtgärder fårdetta nya Intresse och företagen bygger upp sin styrka så är en sådan tUlfäUigpåfrestning Ingenting att vara rädd för. Däri ligger en fördel om man genom attvi ökar byggstimulansen kan gå stärkta ut ur dagens svårigheter. Här står landets statsminister och säger utan vidare är realistiskt att räkna med. Här försöker man alltså ena timmen kommentarer göra gällande atl indUcationer från visarall vi är på väg upp. Andra timmen slår statsministern här och säger atl det ärrimligt att räkna på sju månaders sikt. Om man I regeringen räknar med att viskall ha kvar denna lågkonjunktur , är detta ett ytterligare skälför att sätta In kraftfulla åtgärder. Inga delaljresonemang i världen kan ändra fundamentalafakta. Vi har i föredrag, på kongresser osv. noterat utveckhngenoch markerat att åtgärder borde vidtas. Vi väckte våra motioner och regeringengjorde en presskommuniké. Vid remissen av motionerna framhöll jag för min delatt det under Inga förhållanden får hända att partierna gräver ned sig I sinaskyttegravar - här krävs det en bred lösning. Jag respekterar till alla delar atl statsministern i storutsträckning tar ledning från sltl parll. Jag upplever det för egen del som ensjälvklarhet alt i stor utsträckning vägledas av vad de beslutande InstansernaI vårl parti säger. Men jag säger att man ibland kommer till vissasituationer, där man har en skyldighet Inte bara mot partimedlemmarna utanframför allt mot alla de människor som är oroade av denna situation atl inteförst och sist visa den egna flaggen ulan verkligen försöka gä In I endiskussion. För att markera del avstod Jag i denna debatt från attgranska de andra förslagen och Inbjöd till bred diskussion. Vad har hänt?Socialdemokraterna, regeringspartiet, har icke velat göra något för att fåIgång denna diskussion. Del är en procedurdiskussion, säger statsministern. Ja,är det en procedurfråga att man bryter ut det som är möjligt alt göra nu ochbehandlar det med förtur? Beträffande den finanspolitiska bedömningen måste välregeringen känna till vilken finanspolitisk påfrestning dess eget paket medför.Ta med den i beräkningen, så skall ni finna atl denna bedömning går alt dela!Jag har för min del när regeringen och regeringspartiet velat diskuteraInte tvekat att fortsätta debatten. Jag upprepar: Jag slår för Innehållet I den kommuniké somutfärdades I går. På samma sätt som när vi resonerat oss samman med socialdemokraternastär jag min vana trogen inte efteråt och värderar oeh granskar Jag överlåterdet åt de andra, Ursprungshandllngarna är kända, Innehållet i den gemensammakommunikén år också känt. Andra kan granska innehållet. () kort genmäle: Herr statsministerns polemik riktade sigdels bakåt, mot den konjunkturbedömning vi på vår sida gjorde och dessförhallande lill verkligheten,dels framåt, mot vad som skaU göras. Jag skall försöka atl ägna mighuvudsakligen åt det viktiga, dvs. det som syftar framåt, men jag måste förstta upp två saker. Med anledning av att herr statsministern säger att vi inteskulle ha varnat och Inte skuUe ha gjort en konjunkturbedömning somsvarar mot verkligheten, vill jag hänvisa tiU vad jag sade i denna kammare den19 januari I den stora aUmänpohtiska debatten: En konjunkturavmattnlng har redan börjat märkas.Regeringens politik har försatt oss i ett besvärligt läge. VI kommer attsärskUt inrikta oss på vad som kan göras för att mildra de växandesvårigheterna på arbetsmarknaden, som med all sannohkhet bhr särskiltbesvärande Inom byggnadssektorn samt för äldre löntagare. Jag upprepade detta med växande styrka , den 19april, , , och . sadede tre oppositionspartierna i en gemensam reservation i finansutskottetföljande: "Vad som främst oroar är ökningen avarbetslösheten. Med hänsyn tUl de säsongmässlga variationerna iarbetskraftsefterfrågan kan man befara att arbetslösheten blir mycketomfattande /72, om Ingasärskilda åtgärder vidtas.- Det finns emellertid under aUaförhållanden anledning att räkna med en ganska långvarig avmattning i denekonomiska aktiviteten, om ytterligare lättnader inte vidtas i den ekonomiskapolitiken."