prot · FU0930 · 1971-12-31 00:00:00 — Onsdaeenden plasttillverkningen vid HusqvarnaBorslfabrik lill invändnings- 24februari 1971 "' ®" andrautgångspunkter ter sig projeklet och det sätt på vUkel det handlagts mera tvivelaktigt. För detförsia finns det anledning att fundera över efter vilka grunder Statsföretagarbetar när man söker efter lämpliga sysselsätlningsobjekt för lokalisering tiUstödområdena. Ett par rimliga krav borde vara dels att företaget i fråga kanberäknas ha god stabilitet och helst ocksä goda utvecklingsmöjligheter, delsatt verksamheten las frän en region som är expansiv eller i varje faU mäslebedömas ha tUlräcklig kapacitet att erbjuda alternativa arbetstillfällen för friställdpersonal, som av olika anledningar inte anser sig kunna följa med tUl den nyalokaliseringsorten. Det är säkert av stort allmänt intresse att få enredovisning frän regeringen om vUka grunder som den anser skaU vara vägledandeför Statsföretag, när det skall försöka finna lämpliga omlokaliseringsobjekt.Om de tidigare omnämnda kriterierna anses vara väsentliga eller rent av de mestavgörande, framstår omlokaliseringen av plasllillverkningen vid HusqvarnaBorslfabrik som tvivelaktig. Vad beträffar lönsamheten ochulvecklingsmöjlighelerna för en sädan produktion i har jag inlemöjlighel att göra någon bedömning. Däremol mäste utan vidare konstateras attfristäUning av ett hundratal löntagare i medför storaproblem. Regionen har tidigare varit klarlexpansiv. Efterfrågan på arbetskraft har lidvis varit mycket stor. Läget haremellertid försämrats . En rad av nedläggningar alternativtinskränkningar av företag har inträffat. Som exempel kan nämnasTändsticksfabriken, Löfsko, Aristokrat skoindustri och Junex. I det här lägetinnebär naturligtvis bortflyttningen av plasttillverkningen vid Borstfabrikenett svårt problem för arbetsmarknadsmyndigheten i länet, i aU synnerhet som detrör sig om en beiydande del kvinnlig arbetskraft. En annan del som också måste ifrågasättas vidhandläggningen av denna omlokalisering gäller informationen. Bör det inle varaen självklar uppgift för Statsföretag att tillse att berörda regionala ochkommunala organ blir väl informerade och all de ges tillfälle tillöverläggningar i en sä väsentlig fråga? Om man får döma av vad som hittiUsframkommit har det brustit betänkligt i det avseendet. Med de skäl jag här anfört anhåUer jag om kammarenstillstånd att till industriministern få ställa följande frågor: Är statsrådet bereddlämna kammaren en redovisning för de kriterier regeringen anser skall föreligga för omlokalisering av företag eller delar av företag tUl stödområdena? Anser statsrådet attförflyttningen av plasttillverkningen vid Husqvarna Borstfabrik står i överensstämmelse med de krav regeringen har på lämpligt omlokaliseringsobjekt? Anser statsrådet attinformationen till berörda läns och kommu nala instanser skötts på ett tUlfredsställande sätt? 92 Denna anhållan bordlades. §15 Interpellation nr 61 ang. utjämningspoUtiken Ordel lämnades pä begäran till HerrHERMANSSON i Slockholm (vpk), som yttrade: Kraven pä en jämnare fördelning av inkomsteroch förmögenheter växer i styrka. Dessa krav riktar sig i grunden mot detkapitalistiska klassamhället och kan fullt ut genomföras försl sedan dettaavskaffats. Del sammanhang som råder mellan produktionssätt och fördelninguppställer gränser för den utjämning som kan åstadkommas i etl samhälle där deavgörande produktionsmedlen ägs och kontrolleras av en Uten grupp kapitalägareoch där ägande och makt alltmera centraliseras. Men della fär självfallet inteleda lUl passivitet inför orättvisorna i samhällel. Tvärtom måste del vara ensporre att ännu hårdare föra striden för jämställdhet, för en jämnarefördelning av inkomster och förmögenheler. Del finns flera skäl tiU att kraven pä jämställdhet försfram med ökad styrka. Medan en viss utjämning av inkomstfördelningen möjligenkan sägas ha ägt rum under några lidigare perioder synes någon sådan tendensicke ha gjort sig gällande under det senaste årtiondet. En vidgad klyfta närdel gäller fördelningen av inkomslerna kan t, o, m, noteras mellan vissajämförelseår. har de stora förmögenheierna ökat och centralisationenav kapitalet raskt fortskridit. Denna faktiska utveckling stär i skärandekontrast både lill politiska partiers vallöften och tiU de förhoppningar ochkrav som finns bland människorna. I samband med de aktueUa konflikterna pä arbetsmarknadenhar frägan om inkomstfördelningen i samhäUet, om målen för en poUtik som syftartill jämställdhet och om medlen för inkomstutjämning ställts i bUxtbelysning.Om målsättningen alt förbättra de sämst ställda gruppernas förhållanden lycksi varje fall i ord råda enighet. Däremot är meningarna delade om metoderna allgenomföra detta, Nägra menar att de högst betalda grupperna skall garanteras enoförändrad realinkomst, andra att de t, o, m, skall garanteras en oförändradandel av en stigande real nationalinkomst, I det senare fallet är det svårt attse hur nägon inkomstutjämning över huvud taget skall kunna komma till stånd, idet förra fallet kommer en sådan inkomstutjämning att gä långsamt. Hos ett växande antal människor finns emellertidinställningen att en reell utjämning av inkomster och förmögenheter med olikamedel måste åstadkommas och att en direkl sänkning av de högsta inkomsternasoch stora förmögenheternas och kapitalens både relativa andel och reala storlekbör vara ell led i denna utjämningsprocess. Man hänvisar bl, a, till altförbättringar för de lågavlönade som åstadkommits i avtalsrörelser sedan snabbtätits upp av löne- och prisutvecklingen under de följande perioderna. I della sammanhang har också förts fram frågan ommöjligheten och effekten av att fastställa såväl en garanterad minimiinkomstsom en maximering av inkomster. Härvid mäste emellertid även frågan omUtveckUngen av företagsvinster och förmögenheter tas upp tUl diskussion. För alt leda liU resultat måste en politik förjämställdhet omfatta åtgärder över hela del ekonomiskt-sociala fältet. Den börsyfta till en ''"'" reell utjämning av såväl inkomster- för enskilda och för förelag som Utjämningspolitiken måste innefatta en minskning av 24februari 1971 såväl de höga inkomsternas,bolagsvinsternas, slora privala förmögenhe- ------------------- lernas och spekulalionsvinslernas relativa andel som av deras reala Målsättningen mäste vara elt samhälle där utsugning ochspekulation är avskaffade. Med hänvisning tUl del anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd all tUl herr finansminislern få ställa följande frågor: Delar regeringen ståndpunkten alt en uljämningspolilikmåste innefatta såväl en minskning av de höga inkomsternas, bolagsvinsternas, spekulationsvinsternasoch stora privata förmögenheternas relativa andel av samhällslUlgängarna som avderas reala storlek? VUka åtgärder avser regeringen att vidta i syfte altgenomföra en sådan politik? Denna anhållan bordlades, § 16Uppläsles följande lill kammaren inkomna ansökan; Härmed anhåUer jag om ledighet från riksdagsuppdragetunder för all, enligt kungUgl förordnande, som svenskdelegat delta i förhandUngarna vid ECOSOC:s Commission for Social Develop-menfsmöte i , 24/2 1971 Kammaren biföll denna ansökan. § 17 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts proposition 15med förslag tiU lag om förbud mot otUlbörUga avtalsviUkor, m. m, § 18 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor framställts, nämligen av Nr 80 HerrPetersson i Gäddvik (m) till herr försvarsminislern angående den varsladelockouten inom försvarsmakten: Anserförsvarsminislern all avstängning av en betydande del av befälskårenfrån tjänstgöring är förenlig med kravet på respekt för värt försvarbäde utåt och inåt? Nr 81 () lill herr finansminislern omanstånd med skatteinbetalningar med hänsyn lill konflikten på arbetsmarknaden: Kommer statsrådet att vidtaga åtgärder för att medgivaanstånd 94 med skatteinbetalningar för förelagoch enskilda, som pä grund av rådande konflikt ej erhåller likvider i rätt tid för leveranser till Nr 30 kommuner och landsiing? Nr 82 i (c) tUl herrjordbruksministern angående principernaför domänverkets uthyrnings-och utarrenderingsverksamhet: redogöra för vilka principer som gäUer för uthyrning ochularrendering av domänverket tillhöriga jaktmarker, fiskevatten Nr 83 (vpk) tUl herr finansminislern omåterbetalning av preUminärskatti vissa fall: Avser finansministern vidtaga åtgärder för att återbetalningav för mycket avdragen preUminärskatt eller eventuellt avräkning av denna påkommande skatteavdrag kan ske, då enligt 39 §, 2 mom. uppbördsförordningenskatteavdrag gjorts för januari och i vissa fall även februari månader enliglföregående ärs skattetabell, vUket specieUt belyder att många löntagarefår vidkännas alllför högt preliminärskatteavdrag ? Nr 84 () tUl herr civilministern angåendemöjligheterna föropinionsyttringar vid antagande av stadsplan: Är lagstiftningen rörande möjligheten för skUda opinionerall komma tiU lals i samband med anlagande av stadsplan tillfredsställandeutformad? Nr 85 () till herr jordbruksministern angåendeavspärrningsberedskapen i anledning av den pågående arbetsmarknadskonfliktenpä bl. a. sjöfartens område: Har herr statsrådet dragit nägra slulsalser rörande våravspärrningsberedskap i fräga om bl. a. handelsgödsel i anledning av denpågående arbetsmarknadskonflikten och svårigheterna att få exempelvis sjöfartenalt fungera? § 19 Kammaren ålskildes .