prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — Det måste givetvis vara pressande. Hurkänner han sig i sitt arbete bland nya arbetskamrater? Man bör inse att han bhrdisharmonisk och faktiskt i många faU kan vara ett olycksfaUsmoment iarbetsprocessen. Han kan inte tänka hka klart som förut. Han grubblar på densituation han kommit I, och han kommer sig över huvud taget Inte för attreagera på det sätt som övriga yrkesvana arbetare gör. Det borde givetvis vara förbjudet att anvisa arbete på detsättet, och jag hoppas att det kommer att bh så. Vi har också i vår motion tagit upp andrasynpunkter som bör vara inriktningsglvande -vid en översyn avarbetsförmedlingarnas Instruktioner, Vi har sagt att det måste finnas vissabestämda grundvillkor för att arbetsförmedlingarna över huvud taget bör åta sigatt förmedla anställningar, exempelvis till arbeten med extremt låga löner. 1tveksamma fall måste det åligga arbetsförmedUngarna att uttryckligen varna förlåglöneanställnlngar. Under aUa omständigheter måste det lämnas korrektaupplysningar om arbets- och löneförhåUanden för anvisade platser, VI har tidigare framfört krav om rätt för fackföreningarnaatt delta I förhandlingar om lämpliga arbetsanvisningar. Därigenom skuUearbetsförmedlingarnas skyldighet att rapportera arbetsvägran tih arbetslöshetskassornakunna slopas. Vi upprepar detta krav i vår motion nr 1113 och anser att dennasynpunkt är en väsentlighet vid en översyn av arbetsförmedhngarnasinstruktioner. Med hänvisning tiU vad som sagts i motionenoch vad som anförts i reservationen yrkar jag bifall tiU min reservation. HenNILSSON i (s): I motion nr 109 har vi begärt utredningangående arbetsmarknadspohtikens utformning för framtiden. Vi tar där uppproblemen ur fördelnings- och strukturpohtisk synpunkt. Man kan väl säga attutskottet i stort sett är positivt, men jag vill ändå något beröra de frågordet här gäller. arbetar i stort settokonventionellt och riktigt, men det räcker inte alltid med de ramar man förnärvarande har, utan statsmakterna måste se tih att de bhr tillräckUgt vida ochäven I vissa fall vägledande. Den strukturomvandhng som pågår kommerotvivelaktigt att fortsätta, och det får vi också acceptera med hänsyn till denekonomiska utveckUngen, Detta kommer att ställa stora krav påarbetsmarknadspoUtiken . Det gäller att se till att den enskildamänniskan Inte råkar i kläm. Just nu har vi en förhållandevis stor arbetslöshet, mennormalt gäller för vårt land att det råder brist på arbetskraft, I varje faUyrkesutbUdad sådan. Det gäller då att använda arbetskraften där den bäst behövsoch där den bäst passar. VI har problem med den äldre arbetskraften, medkvinnornas förvärvsarbete, med de handikappades krav på en meningsfullsysselsättning - krav som måste tillgodoses på något sätt - och även vad gäUer ungdomen. Trots utredningar och andra aktiviteter vet vi för htet omarbetsmarknadsfrågorna totalt. Jag har den uppfattningen att forskningen måsteutökas väsentligt. Det har nämnts att en lämphg summa för denna forskning av anslag, och jag kan ansluta mig till denmeningen. Utskottet har förordat en utredning, och därför skuUe vikanske här kunna begränsa oss. Men å andra sidan har utskottet gjortbegränsningar i sitt förslag om utredning. Det gäller bl, a, arbetsförmedUngensInformation UU de arbetssökande, det gäller arbetsförmedUngens service tUlföretag med hög personalomsättning, arbetsplatsernas anpassning förhandikappade och äldre, företagsutbUdningen, arbetsförmedUngen ocharbetslöshetsförsäkringen. Man framhåller att kraven beträffande utredning avdessa frågor är tillgodosedda eller bUvlt aktualiserade I annan ordning. Förmin del anser jag att det var onödigt att begränsa den kommande utredningensuppgifter, i varje faU på en hel del av dessa områden. Man borde i stäUet låtaäven dessa frågor föhas upp i den kommande utredningen. Vad gäller informationen vill jag påstå att arbetsgivarnaofta är ovilliga att lämna ut väsentUga uppgifter som är av värde för denarbetssökande, ArbetsförmedUngen respekterar detta under neutraUtetenstäckmantel, och den arbetssökande kanske tar ett jobb på grund av felaktigaförutsättningar och premisser. Det Innebär att vederbörande bhr missnöjd ochslutar . Man kan fråga sig vem som vunnit på detta.Ingen! Det är nödvändigt att ge en fylligare information. Detgäller givetvis lönen men även arbetsmihö, smutsighetsgrad, buller, stress,köld på arbetsplatsen osv. Personalvårdande åtgärder på företaget bör sökandenunderrättas om hksom även om den personalomsättning som företaget har samt överhuvud taget om andan inom företaget, om möjhgt även om företagets framtid närdet går att bedöma den och i övrigt andra förhållanden som kan påverka enanställning. Det brister otvivelaktigt på dessa punkter , och det ärnödvändigt att detta avhjälps. med hög personalomsättning måste man se till att man kommer till rätta med detta. Arbetsmarknadsstyrelsenfattade 1969 ett beslut om begränsningar för att ge service åt sådana företag.Detta anmäldes som bekant till JO, och JO fastställde 1971 att arbetsmarknadsstyrelsenöverskridit sin kompetens på området. Förslag från omnya direktiv för arbetsmarknadspohtiken I detta avseende hgger för närvarandehos Kungl. Maj:t för prövning. Det är nödvändigt att de arbetssökande får klart för sigsituationen I ett sådant företag. Jag kan nämna att det I mitt län för några årsedan gjordes en undersökning som visade att en hel rad företag hade enonormalt hög omsättning. Det fanns de som var uppe i över I på ettenda är, dvs. porten på baksidan var större än porten på framsidan. Det ärgivetvis orimhgt att det skah vara på det sättet. kanske en fin statistik, men reellt Innebär det barakostnader. Den arbetssökande kommer i kläm, och arbetsgivare som sköter dessafrågor kommer också att få en sämre service av arbetsmarknadsverket. Här bören ändring ske så snart som möjhgt. Vad gäller arbetsplatsens anpassning till äldre ochhandikappade har vi fått lagen om uppsägningsskydd för de äldre. Här får viavvakta och se vad den kan Innebära. Jag tror för min del att det kanske, trotsallt. Inte bhr tillräckhgt. Men vi har också situationen för de handikappade.Strävandena att bereda ett meningsfullt arbete för dessa människor måstemtensifleras. har försökt, och man lyckas numeraplacera ungefär 1 O 000 människor av denna grupp. Men när vi vet att 100000 handikappade människor söker sysselsättning måste vi Inse att kraftigareåtgärder behöver vidtagas. Den sittande utredningen kommer, enhgt vad denframhålht. Inte att beröra de frågor det här gäller. Här kommer naturhgtvisarbetsgivarnas ansvar tillsammans med stat och kommun In I bilden. Det går Inteatt lösa problemet på annat sätt. Skulle vi mot förmodan Inte kunna göra det Isamverkan bör det enUgt min uppfattning tillgripas kvotering för att dessamänniskor skall kunna beredas sysselsättning. En sådan kvotering harvisserligen betydande nackdelar, men dem får vi ta. Jag har den uppfattrungenatt alla som vill ha ett jobb också skall få det; det gäller även handikappade. Arbetsmarknadsutbildningen är naturUgtvis viktig. Det hartidigare här talats om betydelsen av yrkenas värdering och mycket annat sådant,och här kommer givetvis även utbildningen In I bilden. Vad Jag är mest kritiskmot är den företagsutbildning som vi har och som staten bekostar. Jag vlUpåstå att det ofta är fråga om en mer eller mindre dold subvention. Av denanledningen är det önskvärt med en bättre kontroll och uppföljning av frågorna. I motionen har vi aktuahserat en bättre och samlad insatsvid företagsnedläggelser, t. ex. fortsatt drift vid företag som skah läggasned. Staten bör som intressent kunna gå in och fortsätta driften under enövergångstid tills nytt arbete kan beredas de anställda I stället för att ordnaberedskapsarbeten. Det skulle innebära stora fördelar. Inte minst för deanstäUdas känsla av trygghet. Man skulle med andra ord sUppa kasta utmänniskoma på gatan, som ofta sker. Jag vet att det på detta område hargjorts försök som utfalUt mycket bra, och enUgt min uppfattning bör man prövadenna fråga ytterligare. berörtden, men jag vet att den är under uppsikt och hoppas att den kommandeutredningen beaktar de synpunkter som förts fram I motionen. Utskottet har heller Inte berört de synpunkter sommotionen tar upp om kvinnornas osäkra och marginella situation påarbetsmarknaden. EnUgt min mening får kvinnorna Inte användas som något slagsreservarbetskraft; en annan och bättre situation måste skapas för denna gruppmänniskor. Motionen har också föreslagit obhgatorisk anmälan avlediga platser till ett centralt register. Samtliga lediga platser skullealltså anmälas till arbetsförmedUngen. Inte heller den frågan har utskottetberört. Starka skäl talar enhgt min mening för att ett sådant centralt registerupprättas. Utredningen bör därför granska de förslag som lagts fram härom. Jag vill påpeka att den stora frågan ärundvikande av den strukturarbetslöshet som vi riskerar att glida In 1. Jagbehöver bara peka på de äldre människornas problem I den fullasysselsättningens samhälle. Det gäller alltså att hjälpa de svaga grupperna ochskapa bättre arbetsmarknadsvlllkor för dem samt att se till att tryggheten ianställningen över huvud taget förbättras, att vi får till stånd en jämnareInvestering totalt sett inom industrin. Jag vill understryka arbetsgivarnasUksom naturUgtvis statens och regeringens ansvar I detta fall. avvår industri är privatägd, men så snart det gäller att skapa sysselsättning,att ta ansvar för dessa frågor, är det till staten som skall klaradet enUgt vissa människors uppfattning. De borgerUga partierna anser att viskah ha en privat arbetsmarknad. De som hävdar den uppfattningen bör också ikonsekvensens namn hävda att den privata arbetsmarknaden skall ta ansvaret förmänniskornas sysselsättning. Jag vill påstå att det behövs en avsevärdskärpning på den kanten för att få till stånd en förbättring. I annat fallmåste samhället gå In och vidta betydligt mera styrande åtgärder. Jag har Inget yrkande. Jag har heller Intereserverat mig I utskottet, men jag anmälde allaredan där att jag hadeavvikande uppfattningar i de här frågorna och ville framföra dem i kammaren, iden fromma förhoppningen att de som skriver direktiven till den kommandeutredningen också kommer att läsa kammarens protokoll. HerrEKINGE (fp): Jag skall inte gå in I någon polemik medföregående talare utan har I stället anledning att något beröra en av deviktiga frågor som behandlas I betänkande nr 33, nämligenarbetsmarknadsutbildningen. Arbetsmarknadsutbildningen och de frågor som hör sammanmed den är självfaUet av den allra största betydelse. Möjligheterna för denenskilde till anpassning I de snabba strukturförändringarna det problemet harju berörts här tidigare inom hela näringslivet men också Inom förvaltning ochservice av skilda slag beror I hög grad på de chanser utbildning ochomskolning som samhället ger. Det är därför angeläget att utbildningsfrågornaskjuts fram ännu mera bland de arbetsmarknadspolitiska medlen. 8 protokoU 1971. I motion angående arbetsmarknaden, sombehandlas I det här betänkandet, har vi bl. a. tagit upp just den aspekten. Vadsom framför allt är otiUfredsställande - det har ocksä utskottet påpekat - äratt arbetslöshet eller risk därför utgör en förutsättning för att man skallkomma i åtnjutande av arbetsmarknadsutbildning. Som vi har framhåUltl vårmotion är det angeläget att denna spärr upphävs, I första hand för den äldrearbetskraften. Härvidlag borde det vara möjUgt att nå fram tlU ettsmidigt system, där arbetstagare och arbetsgivare kan komma överens om hurutbildningen skall ordnas. Det måste därvid förutsättas att möjUgheterna tilltjänstledighet på rimliga villkor finns med i bilden detta vare sig en vissutbildning avser jobb inom det företag där man är anställd eUer syftar Ullövergång tiU annat företag eller annan verksamhet. Även om de åtgärder vi föreslagit i första hand tar siktepå att upprätthåUa en omställningsberedskap är det alldeles uppenbart att deockså utgör ett viktigt led I fråga om att påverka den egna arbetssituationenoch därmed också öka möjligheterna UU trivsel och meningsfullhet i det arbeteman har att sköta. Men, herr talman, de frågor som hör samman med detmeningsfulla jobbet får vi tillfälle att debattera i ett annat sammanhang här Ikammaren, och jag skall därför nöja mig med att på det här sättet i förbigåendeomnämna den aspekten. Låt mig bara ta upp en synpunkt på frågan omarbetsförmedlingens roll och ställning som opartiskt informationsorgan påarbetsmarknaden. Jag ansluter mig tiU den uppfattning som kommer tUl uttryck iutskottets skrivning, men jag är angelägen att framhålla att det ärav stor betydelse att arbetsförmedhngen har ett gott anseende bland bådearbetssökande och arbetsgivare. Den typ av öppen förmedhng som praktiserashar bidragit tiU att arbetssökandes tllUt tiU arbetsförmedlingenförsämrats. Den passivitet som många arbetssökande tyvän tycker sig möta frånarbetsförmedUngen är inte ägnad att öka tiUtron till förmedUngarnas möjUgheter, Även om vi inte är helt till freds med dennuvarande situationen och även om vi menar att det är ett bra steg kvar Innanvi kommit över från en arbetslöshetspohtik en aktiv arbetsmarknadspoUtik,finns det dock inte skäl att frångå utskottets skrivning. Därför ber jagtill slut att få yrka bifall hemställan. HenERIKSSON I (fp): Jag hoppas att kammarens ledamöter håller migräkning för att jag fattar mig rätt kort, även om jag här skall företrädautskottet. Jag tycker att jag kan göra det också av det skälet att den kritiksom har framförts mot utskottets skrivning har varit relativt hovsam. Låt mig först säga att den motion som hen HeUström m, fl,väckt och I vilken motionärerna tar upp kravet på en utredning om, som desjälva uttrycker det, "arbetsmarknadspoUtiken som ett fördelnlngspoUtlsktoch strukturpohtlskt instrument", är mycket intressant. Motionen har juockså mycket noggrant behandlats av utskottet. Den har varit remitterad, och vihar fått in inte mindre än sju remissvar, som redovisas I betänkandet. Hen i är I stort sett nöjd med utskottetsbetänkande, och det tycker jag är helt naturhgt eftersom han också står bakomdet. Han är dock kritisk, har han deklarerat, på några punkter, och han harnämnt företagsutbildningen som ett exempel. Därom rådde det ju inom utskottetdelade meningar , VI på vårt håh hade en reservatlon I vilken vireserverade oss för företagsutbildning under det att socialdemokraterna gickemot. Detta har alltså hen följt upp. Men vad som har skett de allrasenaste dagarna tyder ju på att regeringen har accepterat de synpunkter, som viI våras redovisade I vår reservatlon, genom ett initiativ som man har tagit iinrikesutskottet och som innebär en satsning på en form av företagsutbildning. Hen i antydde avslutningsvis i sittanförande att utskottet har berört en del frågor något ythgt. Jag tycker att vihar försökt gå Igenom de här motionerna så utförhgt som möjhgt. , partimotion och hen motion har föranlett ettbetänkande på 31 sidor. i efterlyste också det centralaregistret. Jag skall bara göra den kommentaren att utveckhngen är på väg i denriktning som i är förespråkare för, I kommer manatt fr, o, m, upprätta platslistor med hjälp av ADB-systemet, ochjag har I det sammanhanget Ingen avvikande mening. Beträffande anförande vlU jag Instämma i vadhan sade och framhålla att utskottet har bedömt den här arbetsmarknadsutbildningenoch dess framtida inriktning som så viktig att vi har föreslagit etttUlkännagivande för Kungl, Maj:t på den punkten. , som var förste talare, tar i sinreservation upp två saker. Beträffande den första, som gäUer avskaffande av dens, k, gyllene regeln, vlU jag motivera utskottets ställningstagande genom attcitera en enda mening: "Utskottet är införstått med behovet av en författningsmässigreglering som ahmänt anger förmedhngsarbetets Inriktning men kan inte underlåtaatt ifrågasätta om regeln numera ger ett helt adekvat uttryck förarbetsförmedhngens serviceskyldighet gentemot arbetsgivare och arbetstagare motbakgrund av de stora förändringar som inträtt i fråga omarbetsförmedhngsarbetets innehåll och metodik," Denna utskottets skrivninghar vi önskat att skaU ge Kungl, Maj:t till känna. Beträffande det andra yrkandet i viU jag helt kort deklarera att utskottet i sin helhet - medundantag av - inte funnit någon anledning att nu gå närmare In pådet spörsmålet. Skälet tUl vårt ställningstagande är, som ocksåfuUt riktigt påpekade, att problemet skaU prövas när förslagkommer upp tlU behandUng; då får vi återkomma tiU detta. Med dessa korta kommentarer tiU de tidigare talarnasinlägg ber jag, herr talman, att få yrka bifaU tiU utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren blfaUer hemställan I betänkandetnr 33 punkten B röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstrungsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Utskottets hemställan biföUs. §29 Interpellation nr 217 ang. registreringen av studier vid universiteten Ordetlämnades på begäran till Hen (), som yttrade: 1 diskussionen angående den nuvarandeuniversitetsorganisationen och problemen med den låga genomströmningen inomvissa utblldnlngshnjer har det ofta framskymtat att universitetsmyndigheternaupplever det som en brist alt man inte har ett effektivt registreringssystemvid rikets universitet. Detta har lett att man har svårt att görautvärderingar och jämförelser av studieframgången Inom ohka fakulteter ochuniversitet. Man har vidare svårt att redogöra för hur många av de på höstenInskrivna som försvinner under studieåret. Studlevägledarna har t. ex. storabekymmer att över huvud kunna etablera kontakt med studenter som försvunnit.Registreringen av avlagda deltentamina (delpoäng) är så långsam attsammanstäUnlngarna när de kommer är inaktuella. Den grundläggande bristen Isystemet synes vara att all registrering göres Institutionsvis och inte viduniversitetens utbildningsavdelningar. Genom avsaknaden av bestämda och enhethga normer kommer dåeffektiviteten I registreringen att variera meUan Institutioner, och vidareförlorar den centrala universitetsförvaltningen överbhcken över situationen.Det är känt att många organ Inom universiteten önskar sig ett fastaresystem..Hit hör också studlemedelsnämnderna. Databaserade system för snabb och effektiv registrering avstudenter och deras deltentamina finns I funktion I många länder.Systemen bygger påen pUkt för varje Institutlon att Inleverera de studerandesresultat i kodifierad form till datacentralen, men också på den studerandespUkt att ta kontakt med studlevägledaren och anmäla sin närvaro viduniversitetet om han utebUvlt från t. ex. tre tentamenstiUfäl-len. I pressen har det framkommit att bl. a. ledningen för Umeåuniversitet har mycket svårt att ÖverbUcka vad som sker med UKAS som system,beroende på att studenterna byter utbildnlngsUnjer med hög frekvens. Mot denna bakgrund och med hänvisning den här anfördamotiveringen anhåller jag om kammarens tillstånd att tUl statsrådet ställa föhande fråga: Överväger statsrådet att ta initiativ till inrättandet avett registreringssystem vid rikets universitet? Denna anhållan bordlades. §30 Interpellation nr 218 ang. de samhällsekonomiska fördelama medjärnvägstrafik, m. m. Ordetlämnades på begäran till HenCARLSTRÖM (fp), som yttrade: Regeringen lämnade SJtillstånd att lägga ned persontrafiken på sträckan ÄlmhultSölvesborg. I den avSJ genomförda undersökningen av banans lönsamhet anfördesbeträffande godstrafiken att, bortsett från trafiken på ,trafikunderlaget var ytterst svagt och att de ekonomiska förutsättningarna fören fortsatt trafik på hnjen i hela dess utsträckning därför var ogynnsamma. Ennedläggning av godstrafiken på antingen delsträckan . ellerOlofström-Sölvesborg ansågs ekonomiskt motiverad. Sedan undersökningen gjordes har emellertid utveckhngenvid domhierande industri delvis förändrats. AB Volvos övertagandeav fabriksanläggningarna har inneburit stora nybyggnationer, vilka beräknas bhfärdiga 1974. Vissa skrymmande pressade plåtdetaher tillverkas numera iGöteborg. Detta har i sin tur medfört att transportmängden reducerats från ca37 vagnslaster per dag till ca 25. Produktionen kommer att öka successivt föratt uppnå full kapacitet när utbyggnaden bUr klar. Vid de förhandlingar beträffande fraktsatserna som SJ haftmed framhölls att SJ Icke kunde reducera sina taxor så att det var möjUgtatt köra det extratåg tih som tidigare avgått från varjevardagskväll med det minskade vagnantal som skulle bh föhden fram tih 1974.Från överflyttades hela godstransporten till landsväg, vilketinnebär en ökning av landsvägstransporterna från med ca 80 procent.Eftersom belastningen faller på smala och redan mycket hårt trafikerade vägar -däribland E 6 - Innebär överflyttningen av transporterna från järnväg tUllandsväg att trafikriskerna kraftigt ökat. Ett av skälen tiU att SJ icke då varangelägen om transporterna uppgavs Nr 132------------ vara brist på järnvägsvagnar. Sedanbeslutet om upphörande träffats den svängde konjunkturen med påföhd att 42 vagnar stått outnyttiade i och enligt uppgift 18 stycken I sedan den29 maj I -------------------- år. Såvitt är bekant skötes landsvägstransporterna meUanOlofström och på ett ur Volvos synpunkt tillfredsställande sätt.Huruvida transporterna även efter 1974 skall ske på landsväg eller återgå tillSJ vet för dagen ingen, SkuUe hela produktionen även efter utökningenlandsvägstransporteras kommer belastningen på vägförbindelserna att bUoacceptabel. Den här beskrivna utveckUngen strider mot åtminstone tvåprinciper som borde vara vägledande för trafikpoUtiken: dels att så långt sommöjUgt undvika att undermåliga vägar belastas med tung lastbilstrafik -specieUtvid vissa tider är detta särskilt besvärande dels att den ekonomiskagrunden för en järnväg Inte utan synnerliga skäl får ryckas undan, I det här sammanhanget bör den nyhgen anbefallda regionalatrafikplaneringen observeras. Målsättningen för denna planering kan välförutsättas vara att ange riktlinjer för en sådan fördelning av transportströmmarnapå ohka trafikslag, som sett ur samhällets synvinkel kan anses önskvärd. Föratt nå det målet utan hämmande regleringar är det synnerhgen viktigt att deohka trafikslagen ges förutsättningar som svarar mot kraven. Det minskade trafikunderlaget på järnvägen ökar risken förtotal nedläggning av trafiken. En sådan skulle rimma illa med den påbjudnaåterhållsamheten med ytterhgare järnvägsnedläggelser som denregionala trafikplaneringen pågår. Med hänvisning till det anförda hemställes om kammarenstillstånd att tiU herr kommimikationsministern få ställa föhande frågor; Anser statsrådet att SJ:s möjligheter att tiUvarata järnvägarnasfördelar ur samhällsekonomisk synvinkel är tiUfredsstäUande? Kan statsrådet lämna besked om huruvida nedläggningen avpersontrafiken på hnjen ÄlmhultSölvesborg får anstå tiU dess arbetet med denregionala trafikplaneringen slutförts? Denna anhåUan bordlades, § 31 Hen förste vice talmannen meddelade att herrHermansson i enhgt tiU kammaren inkommet läkarintyg var sjukskrivenunder tiden tills vidare. Hen i bevihades erforderhg ledighetfrån riksdagsgöromålen, § 32 Anmäldes och bordlades föhande motioner: Nr 1617 av m. fl: Nr 1618av herrar i och i Nr 1619 av i m. fl: Nr 1620 av hen m. fl. 118 avlämnade i anledning av Kungl,Maj:ts proposition nr 173 om vissa reformerinom polis- och åklagarväsendet. § 33 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämUgen Nr 389 Fröken i (c) tUl herr utbUdningsministern angåendepraktikplatser för skolungdom vid statUga verk: