prot · FU0997 · 1971-12-31 00:00:00 — Idenna fråga, som i andra frågor, resonerar vi oss samman till en uppfattnmg. Vimåste helt enkelt göra det om vi skah vara regeringsdugliga. Hen har ingen erfarenhet av detta, men om det skullebh så att hen skulle få prova på det, kan detta vara ett råd på vägen:man gåste resonera ihop sig inom en regering, om man skall vara regeringsdug-hg.När man sedan gjort det, tillkommer det de ledamöter av regeringen yom har detkonstitutioneUa ansvaret för frågan att gentemot offentligheten ge besked omregeringens uppfattning. När följakthgen statsministern, självfallet, ochhandelsministem gör uttalanden i EEC-frågan har de regeringen kollektivt bakomdetta. Då finns det ingen anledning för någon annan att gå ut och repetera deuppfattningarna. Så den där lysande tanken att man skulle få uppleva enfinansminister med utspänt bröst som hade helt andra och för oppositionenlämphgare uppfattningar i EEC-frågan, den förhoppningen skaU eUerom det nu var hen skrinlägga så snabbt som möjhgt. Regeringen vill inte fixera målet i fråga omnäringspolitiken, säger . Vi skaU göra det bästa möjliga av det, medalla de svårigheter som det Innebär att föra näringspohtik. går det bra,ibland går det sämre. Jag hade nöjet att titta igenom en verksamhetsberättelseför , som förärades mig av en värderad motståndare idagens debatt. Jag gratulerar tiU utveckUngen ; den hartydligen varit ganska bra. Dess bättre är det ju en hel del av företagen somklarar sig hyggligt. i nu går det undan, som frutalmannen märker säger att man mte bara kan säga tih industrin att passa påchansen. Detta är bemött. Det är nödvändigt med en expansion inom näringsUvet, sägerherr i Harphnge å vägnar. Jag håller med honom omdet. Det vore bra om vi hade stabUa priser, säger henKristiansson i , Jag håller med om det också. Några ytterhgare chronschoughshka uttalanden kunde jagtUlfälUgtvis inte hitta i detta inlägg. HerrBurenstam har tagit upp arbetslösheten. Han gör gällande att prisstoppet hindrar prissänkning. Hoppsan, hade man sånär sagt. Vad vi kan konstatera är ju att sedan prisstoppet infördes har vihaft ett stabih prisläge. Jag erkänner gäma att locket hgger hårt på grytan,att det kokar där inunder och att vi inte kan hålla kvar det hur länge somhelst. Men kom inte och säg så här ogenerat utan vidare att varje prisstoppbetyder att man hindrar prissänkning. Prisstoppet ger ju möjhgheter för var ochen som viU vinna marknadsdelar, som vlU slå in sig som konkurrent I ett bättreläge, att företa precis vilka prissänkningar han önskar. Men är lägetsådant, att företagen praktiskt taget allesammans står och håller i dörrvredetoch säger; Låt oss komma ur prisstoppet så att vi får höja våra priser istället. Det är den aktuella frågan . Hur vi skaU hantera det har jag tidigare deklarerat, ochdet sägs också i kompletteringspropositionen. När vi kan överbUcka vad som bUrresultatet av avtalsrörelsen släpper vi successivt en del av prisregleringen.Vid dagens konselj har handelsministern släppt den på tre områden där det varofrånkomligt. Jag är medveten om att när uppgörelsen träffats kommer vi att fågöra vissa gradvisa avregleringar i prisstoppsbundenheten. Hur viskall ta på oss för att aweckla den får väl också den ekonomiska utvecklingenbestämma. Vad beträffar hyresregleringen och den filosofi mantiUämpar där så är den ungefär hka illa underbyggd - kort sagt. Sedan har vi skattefrågoma, och där har ju min sedangammalt värderade motpart, fru talmannen, haft åtskUUga synpunkter. Vad jaginte alls är överraskad över är att ni kommer tiUbaka tiU frågan om att vimåste indexreglera skattesystemet. Vi har tittat rätt ordentUgt på den saken, och jag troratt jag kan redovisa hur det ligger till Någon av mina motståndare haroförsiktigt nog sagt att en indexreglering av skattesystemet betyder att mangör en skattesänkning på 800 mihoner . Varför inte vända på det helaoch säga: En indexreglering av skattesystemet Innebär att man tar bort 800mihoner kronor som kan behövas för andra ting som är viktigare och som dennakammare kanske bedömer vara viktigare än t. o. m. en skattesänkning. Det är såproblemet måste betraktas. Vad som däremot kanske inte har sagts så äratt en indexreglering innebär ett alldeles bestämt avbrott mot den tendens ochdet system som har legat i fiolårets skattepolitik, nämUgen en fördelning avskattebördan efter bärkraft. Tjänar man 20 000 - det är en låg lön -ger indexregleringen vid en 4-procentig prishöjning iskattesänkning, men för den som tjänar 100 000 ger Indexsystemet enskattesänkning på . Om jag ackumulerar det här på enfemårsperiod, framstår ju detta som ännu mera accentuerat. Få femårsperiodenfår en inkomsttagare med 20 000 tiUbaka , medan en inkomsttagare med100 000 får tiUbaka . Om prisstegringen är accentuerasdet ytterhgare. 1966 gick jag tiU med ett skatteförslag somskilde sig från alla tidigare däri att aUa fick i pengar räknat sammaskattesänkning oavsett om de var lågavlönade eller högavlönade. 1 fjol tog viett beslut där de lågavlönade i pengar fick en större skattesänkning än debättre avlönade de bättre avlönadefick t. o. m. en skatteskärpning. SkaUman nu via en indexreglering bryta både den hnje som accepterades 1969 och denhnje som accepterades 1965 och gå tillbaka till det gamla traditioneUa sättetatt åt den som har skah det varda givet? Vi är inte med på detta, och därförawisar vi systemet. Dessutom binder man upp sig på det sättet att man utesluterden möjlighet till valfrihet i fråga om de ekonomiska resursemas användning somman inte kan bortförklara, även om man gör sina försök med att tala om skatt påluftpengar och mycket annat. SedanviU jag ytterligare för att glädja fru talmannen försöka vara litet pedagog påaUra sista kanten. Om man slår upp finansplanen och ser på riksrevisionsverketsskatte- och inkomstberäkningar, finner man, att av alla Sverigesskattebetalare tiänar mindre än 30 000 enUgt taxeringsstatistik. Detär således mer än två tredjedelar av skattebetalare som tjänar mindreän 30 000. I den marginal-skattetabell som accepterade sänks marginalskattenupp till inkomster på 30 000 för den väsentliga delen av inkomsttagarna,nämUgen de ensamstående, efter den obUgatoriska särbeskattningen den heltdominerande gruppen. 1 aUa dessa inkomstlägen sänks t, o, m. marginalskatten.Sedan stiger marginalskatten. Detär fel att göra gällande att här har -vi genomfört en skattereform som innebärskatteskärpningar. Vi håller våra löften. Det är inte riktigt att man bara avfarten skall gå ut och beskylla finansministem och partiet för att fara medfalska förespeglingar och falska löften. Jagtycker att det är allra enklast att ta fram preliminärskattetabellen för 1970och prehminärskattetabeUen och titta på det faUet att man har sammakommunalskatt. Jag väljer i kommunalskatt, därför att det hgger rättnära det medeltal vi har. Om man har en inkomst av 1 500 imånaden, gör man ett avdrag i preUminärskatt med , gjordeman ett avdrag i prehminärskatt med . Om jag höjer min inkomst till 2000 , dvs, 24 000 , så gör man i årets preliminärskatt ettavdrag med , när man gjorde ett avdrag med 783krcmor. Jag går upp till 2 500 , dvs, 30 000 . Då gör man enhgtårets prehminärskattetabell ett avdrag med , gjordeman ett avdrag med . Jag kommer upp I Iårsinkomst innan skatteavdragen är lika kraftiga som de var . Dettaär alltså en jämförelse meUan den gamla skatteskalan och den nya vid hkvärdlgkommunalskatt. Nuär jag beredd att mötas av fra talmannens protester: Ja, men vi har ju fått enså väldig kommunalskattehöjning? Den frågan har diskuterats , ochIngen kan väl i aUvarhgt sammanhang göra gäUande att jag har sagt att jag taransvaret för att kompensera alla kommunalskattehöjningar . Har manden uppfattningen, då är det tyvän, måste jag säga, Utet för mycket av Ulviha iuttolkningen. Jagser att jag allra sist har gjort ytterhgare en anteckning om professor värderade vice talman kom tillbaka till honom så och åberopadehonom. Hon sade, om jag inte minns fel, att finansministem har försöktnedvärdera honom. Det var väl rätt i fråga om att komma ihåg? Låtmig säga, eftersom hen inte är närvarande här, att det är en alldelesfelaktig beskyllning. Jag har haft en väldig respekt för hen Ohhn för hansarbetsförmåga, hans energi, hans stridslust och hans envishet, egenskaper somjag tycker har varit aUdeles specifika. Det enda jag har officielltifrågasatt är hans kompetens som historiker. När vi en gång i den gamlariksdagen hade en examination om de engelska kungalängderna ,tiUät jag mig säga att jag kanske var litet tveksam när jag tänktepå att han undervisade studenterna i nationalekonomi men att jag var djupttacksam över att han inte undervisade dem I historia. Sedanvar det väl meningen att de här korta anmärkningarna skuUe vara avslutade, ochjag föreställer mig att kammaren håUer mig räkning för om jag hoppar över enhel del av vad jag i övrigt skulle vilja ha sagt. Påförslag av fm andre vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsattaöverläggningen samt behandhngen av återstående ärenden på föredragningshstantiU kl, 19,30, § 13 Meddelande ang, enkel fråga Meddeladesatt följande enkla fråga denna dag framställts, nämUgen av Nr274 i (fp) till herr inrikesministern angående denregionala fördelningen av igångsättningstillstånd för byggnadsarbeten: det vara en ur regionalpohtisk synpunkt tillfredsställandefördelning av resurserna när av den mUjard, som anslagits för Ickeprioriterade byggen i storleksklassen 3 miljoner och däröver, går tUlstorstadsområdena? § 14 Kammaren åtskUdes .