prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — Sä här beskriver han rökningen isin 1604 utskrivna "A Counler-Blasl to lobacco": "A customloalhsome to the eye, hateful lo Ihe nose, harmful lo the brain, dangerous lothe lungs, and in the black slinking fume thereof, nearesl resembling Ihehorrible Slygian smoke of the pil that is bollomless." Eller, i min icke auktoriseradeöversällning: "En sedvänja, avskyvärd för ögat, förhatlig för näsan,skadlig för hjärnan, farlig för lungorna och med sina svarta slinkande ångor närmast påminnande om den förskräckliga röken frän den underjordiska flodenStyx' bottenlösa hålor." Jag ber alt fä inslämma med hans majestät . Onsdagenden Regler för rökning i vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. Nr 39 Hen (): Onsdagenden Herr talman! Trols alll vadGabriel har sagl kommer jag väl 10 mars1971 lyvärr att fortsätta all röka. Men jag har försöki läla bli, och det är Detframtida därför jag vill tacka för della utomordentligt goda Det är fakiiski myckelbra för oss rökare att vi får visa litet självdisciplin,Pä sammanträden förr drog man upp en cigarrett efter fem minuter,och sedan salt man och rökte mer eller mindre , och sä gickell paket. Det är ju synd om finansminislern, men jag belalarbelydligl mindre skall på delta salt jag röker belydligl mindre. Jag tror allvi alla här i , rökare och icke rökare, är myckel lacksamma för dettainiliaiiv. Det var därför jag skrev på motionen, och jag är glad alt man fär enbättre atmosfär och all rökningen avlar. Men som sagl finansminislern kanskelycker mindre bra om det. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 10 Det framtida statsskicket Föredrogs konslitutionsutskottetsbetänkande nr 15 i anledning av moiioner angående del framlida slalsskickel. 1 detta betänkande behandladesmotionerna nr 1 av i m. fl. samt nr 117 av herrSjöholm. 1 molionen nr 1 hemställdes att fattade etlprincipbeslut om övergång lUl republik sä att detta kunde ikrafllräda vid dennuvarande Ironinnehavarens frånträde. I motionen nr 117 hemställdes att skulle beslutaatt hos Kungl. Maj:l begära förslag till lag om rådgivande folkomröstning ifråga om det framtida statsskicket i vad det avsäg monarki eller republik. Ulskotlei hemställde att skulle avslä molionerna 1) nr 1 saml 2) nr 117, HenLORENTZON (vpk): Enligt den i är utkomna riksdagsberättelsenberäknas gmndlagberedningens utredningsarbete pågå under hela är 1971, Den 30april , alltså om endasl nägon månad, uppnår kronarvingen 25 är och därmedbehörighelsälder enligl riksdagsbeslutet av är 1964, Ett slals-chefsbyle kanalllsä mänskligl att döma bli aktuellt rätt snart. Del är mot denna bakgrund molionen 1 lill denna riksdagbör ses, där molionärerna menar att frågan om statschefens ställning bör brytasul då del gäller grundlagberedningens arbete och ges en särskild behandling. kommunisterna anser och det görsäkerligen samtliga republikaner i detta land - att den ärftliga monarkin är enkvarleva - ja, en relik - frän det gamla feodalväldets tid, dä adelsmännenmåste ha etl Hur urusel som slalschef denne person än var ur folkels synpunki var hanalltid och i alla silualioner de besullnas man, även dä han själv var denfrämsle alt sko sig på allmogens bekoslnad. Även om borgarklassen kom lill maklen i hård kamp medadelsväldet behölls de maklsymboler som kunde tjäna den nya härskande klassen.Hil hörde framför allt kungahuset. Dä skiftet vid makten endast innebar att enny härskande klass uppstod blev kungahuset centrum för reaktionen. Åtskilligaexempel härpå skulle kunna anföras och även pä vilka äventyrliga utspel medsvenska folkels fred och frihet som kungahuset inspirerat lill och varilinblandat i. All äventyrlighelerna inle lett till oöverskådliga svårigheler förfolkel och landel är dock inte kungahusels förtjänst. Vad som i della avseende har förekommit borde varatillräckligt för all övergick frän ell monarkiskt tUl etlrepublikanskt slalsskick. har vi i endasl elt parti som fortfarandestår enhetligt i slödel för en gammal reaktionär relik och är kungahuselssäkraste drabant det moderala samlingspartiet. Vi i kommunislerna menar alt i ettrepublikanskt statsskick kunde mycket väl denna riksdags lalman skola derepresenla-liva pliklerna. Vi slapp i så fall enligl vår mening etl onödigtpresidenlval vart Iredje eller vart fjärde är. är vald av folkel. Talmannen är vald avriksdagen. Full demokralisk rällvisa skulle därmed vara uppfylld. Då utskollet anför att hinder föreligger för ellinstämmande i vär motions yrkande om ell principbeslui av denna riksdag förövergängen lUl republik vill jag, herr lalman, yrka bifall till del yrkande somutdelats lill kammarens ledamöter och som har följande lydelse: att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer allgrundlagberedningen ges komplellerande direktiv all skyndsami ularbela förslaglill ändrad lydelse av grundlagen innebärande övergäng till republik. Onsdagenden Det framtida statsskicket Hen (): I della utskotlsullålande behandlas om jagnu skall ullrycka mig välvilligt en moiion som jag väckl och som innebär allvi skulle föranslalta om en folkomröslning innan beslul fallas om slalsskickelnär del gäller monarki eller republik. Jag är i den frågan av annan mening änden senaste talaren frän . Jag menar nämligen allriksdagen inle skall falla nägol definitivt beslut i denna fråga förrän svenskafolkel har fått göra sin stämma hörd. Jag kan egenlligen inte tänka mig någon fräga som skullelämpa sig bällre än denna för en folkomröslning. Del är myckel okomplicerat attsvara på frågan vilkel statsskick man vill ha. Som jag ser det är del dessulomnödvändigt - i synnerhei om vi skall ändra pä slalsskickel -alt varjeröstberättigad person i della land fär säga sin mening. Detla är det enklasyflel med min moiion, en moiion som har åstadkommit ganska mycket förtrel påsina häll, specielli i extremt monarkistiska kretsar. Den har också vållat endel misstolkningar, medveina eller omedvetna, jag skuUe tro mest detförslnämnda. Därför har jag velal Nr 39 klarlägga all min motion är neutraloch bara vill all inget definitivt beslul Onsdagenden skalt fallas förrän en rådgivandefolkomröstning har förevarit. 10 mars1971 har jag fattat utskottets klämpå det sättet att grundlagbered- De tframtida ningen skall syssla med denna fråga, och jag skulle gärna vilja all statsskicket utskottets talesman bekräftar det. I sä fall återkommer frågan till ,och då länker jag bevaka den ur de aspekter som jag här har i (s): Det centrala i detla sammanhang är vUkenslällning statschefen skall ha i en modern parlamenlarisk demokrati, och denfrågan utreds av grundlagberedningen. I förgrunden stär dåfrågorna om regeringsbildningen och formerna för regeringsbesluten. Jag hoppasatt beredningen skall lägga fram sina synpunkter pågrundval av de omfallande studier och diskussioner som förekommit inomgrundlagberedningen. I den situationen kan det inle vara motiverat att anställanågon folkomröstning. Man behöver först klarlägga de befogenheler som statschefenskall ha. sade alt frägan var okomplicerad. För mig ler den sigmycket komplicerad. Man kan inte utan vidare ställa monarki och republik molvarandra. Det finns en rad typer av bäde monarki och republik. Låt mig som ettexempel bara slälla mol varandra de former av republik som förekommer i ,, och . Kammarens ledamöier har säkert en mycketklar bild av alt del är högst olika typer av republik man har i de länderna ochall presidenterna där inle kan jämställas med varandra. I det läget är delnaturligt att låta grundlagberedningen fortsätta sitt arbeie, och det är ocksåden ståndpunkt som har intagit. Jag ber att få yrkabifall till konstilulionsutskottets belänkande. FruERIKSSON i Slockholm (s): Till skillnad frän föregående lalare läggerjag stor vikl vid all grundlagberedningen verkligen försöker penetrerastatschefens ställning även i en republik. Del står nämligen i direktiven tUlutredningen, som konsUlutionsutskollel självfallet har hänvisat till i sittförevarande belänkande. Ar 1966 fick vi hela den socialdemokraliska gruppen medstöd av kommunislerna - jag tror inte alt någon från de borgerliga partiernavar med - att bifalla en moiion, som väckts av ganska mänga socialdemokrater.I den motionen krävdes, att grundlagberedningen skulle ta upp frågan omstatschefens stäUning även i en republik. Jag betraktade del som en mycket storframgång för dem som verkligen ville tränga djupt i frägan och som serrepubliken inte bara som elt hypotetiskt allernaliv utan som elt realistisktallernaliv lill monarki även i vårl land. Det hände all den sittandegrundlagberedningen genom sin ordförande var ule och talade litet friskt itidningarna. Han sade dä all alla de som silier i grundlagberedningen ärmonarkisler, sä det blir inle tal om alt ge ett enda dugg lill republiken. Dåblev man kanske litet ängslig och tänkte: Har deglömt vilket uppdrag de har? Jag stäUde en fråga till dåvarande slatsministern,, och han svarade mig klarl och rakl på sak: De har i uppdrag allpenetrera slalschefens slällning även i en republik. 1 och med del får man välföruisäita att grundlagberedningen gör detla. Jag tycker det är hell omöjligl all som kommunislerna, nuliiel hela på gröten, säga alt vi skall gä in för en republik ögona kubik utanall veta vad vi menar med del. Jag är liiel förvånad över denna inställning.Jag fär ständigt brev om republikfrågan, mänga vill ha republik, men väldigimänga partivänner och människor som stär ännu längre till vänster säger: Men vivill hellre ha vär nuvarande kung än . Del är inte klarl för människor vaddetla med republik kan innebära, och vi vel del inle själva. De ser somdet som skulle komma om vi inte hade monarki. Dä är del väl yllersl vikligl altdebatten om en evenluell republik i vårl land, som hillills har förls alldelesför ytligl, fördjupas och att man fär elt bältre underlag, sä alt man vetinnebörden i republikkravet. Jag kan inte se all den som vill ta den här fräganallvarligt - jag är hårt engagerad i den - kan fä elt bättre slöd för allutveckla en försläelse för en republik än genom en ulredning. Genom att man fårgrundlagberedningen alt inte springa ifrån sitt uppdrag utan fullfölja det kanman senare utveckla debatien om republik, hur den skall se ul, vilkabefogenheter en president skall ha, om vi över huvud taget behöver en presidentelc. Del har egentligen inle förekommil någon riklig debatt i de frågorna.Förutsättningen är mer kunskap i ämnet. För mig är det helt obegripligt all nula avsländ frän del som överlåtils ål grundlagberedningen all utreda ochdärmed tro sig påskynda ulvecklingen. Del gör man inle! Kommunisterna bör lugnasig. förslag är ju inle avvisal med della. Densaken kan vi la upp senare när vi fått underlag för ett beslut. Själv anser jaginte tanken på en folkomröstning vara så lyckad. Men det finns ju möjlighel altföreta en folkomröstning även sedan grundlagberedningen kommit med sinutredning. Så den saken avgöres inte definitivt . Jag är hell överens med utskottet i dess bedömning avmotionerna, och det är jag som en mycket ivrig republikan. Onsdagenden mmars 1971 Det framtida statsskicket Hen (): Jag vill bara bekräftaen förmodan, här i talarstolen framförd av , att man inommoderala samlingspartiet icke hyser sympatier för republik, icke önskar enövergäng till republik och all man inom detla parti ej heller skulle vilja sestatschefen de facto avskaffad och ersatt av kammarens talman i sina nuvarandefunktioner. HerrLORENTZON (vpk): Det var närmast i Slockholm som inspirerademig att la ordet. Hon säger bl, a, all kommunislerna är liiel hela på grölenoch vill ha republik omgående. Hon refererar bl, a, lill att den uppfallningenkanske inle är den gängse ule bland folkel. Jag tror ändå att det är på delsällel all del är en räll utbredd uppfattning bland folk och väl framför alltbland ungdomen. Om vi går lUl ungdomen i samtliga partier utom moderatasamlingspartiet, viU man nog där all vi Nr 39 skall ha republik omgående, utannägra särskilda utredningar för övrigt. Onsdagenden Sedan, , när Ni talarom all folk släller frågan all man 10 mars1971 hellre vill ha vär nuvarande kungän , sä villjag helt undersiryka Men del är väl ändå inle såfrågan stär. Vi för vär del släller frägan statsskicket om att talmannen i riksdagmyckel väl kunde vara representativ för värt land i olika sammanhang men all maklen ligger i händer.Den skall inle ligga i Nixons, kungens eller nägon annans händer. den skallligga i händer. Sedan mä lalmannen vara representant för landeli övrigl. Den myckel utomordentliga tidskriften innehålleri nr 1 lår en artikel i anslutning till före della slalsrådel . 1 artikeln skrivs bl. a. följande som jag gärna vill citera och få lillriksdagens protokoll: "avled drottningen och eflerbegravningen gav kungen middag. Prinsessan av frågade där heltfrankt en av de närvarande minislrarna. Vad gör Ni om kungen ocksä skulle dö?Gör Ni republik dä? Denna fråga venlilerades senare i regeringskrelsen ochdåvarande justitieminister svarade: Vi är alltjämt helt oförberedda på en sädan situation. Vivet hell enkell inte vad vi skall göra eflersom frägan aldrig varil föremål förnågon överläggning. Del låter något detla. En regering som ärpartistyrelse i etl parti som har republikens införande pä sill program sedan1911 har inle ens bryll sig om att resonera om vad som evenluelll skall händaom den mycket gamla monarken skulle avgå med döden," Jag tror att man skall tala tyst,när man säger alt kommunisterna är heta pä grölen, när faklum ligger lUl pä detsällel. HenSJÖHOLM (fp): Del är klart rätt som sade all mill förslag om en folkomröslning inle är borta ur bildendärför alt del avvisats . Det återkommer, och det sade jag också i miltföna anförande. Jag skulle emellertid vilja säga nägra ord till herrJohansson i om vilken ordning man bör gä fram i. Det är klarl kan diskulera vilken som är den primära frågan och vilken man sedan skallrälla in efler den om man försl skall klargöra slalsöverhuvudels slällningoch vilka befogenheler vederbörande skall ha och sedan därefler överväga om manskall ha en kung eller en presidenl. Jag lycker all del är fel ordning. Jaganser att den primära frågan är om vi skall ha monarki eller republik i dellaland. Sedan fär man inrälia vederbörandes slällning, befogenheler osv.därefler. Det kan man diskulera, men nog lycker jag att del skulle vara denriktiga ordningen. Och i den förmodan trorjag all jag har mycket starkt slöd isvenska folkel, att del är den frägan man först vill la ställning till ochsedan får vi rätta återstoden efler det beslut som där fallas. Sedan menade i all del intealls var okomplicerat med en folkomröslning i denna fräga. Jo, del anser jag; sedan mankommii så långt all man fixeral frågeställningen tror jag all Nr 39 del är enmycket klar och för aUmänheten lättbegriplig frågestäUning den mandå skulle komma fram tUl och som utan vidare skulle förstås av 10 mars 1971envar. Jag upprepar all jag lycker att det är en förulsällning, i synnerhet Det framtida om man ändrar statsskicket, att svenska folkel - varjeröstberättigad - statsskicket skall fä säga vad man vill. Det är fråga omdemokrati, och i denna fråga räcker del inle med den representativa demokratin,utan här får man gå vidare med en rådgivande folkomröstning. i Slockholm (s): påstod, att jag hade yttrat någontingom att människor inte vill ha republik. Nej, jag sade all när jag fick brevfrän sädana som var motståndare republik, åberopade de sig ofla pä denuppfallningen all vi, om vi hade avskaffat monarkin, hade hafl i stället.Jag har inte yttrat mig om hur många som viU ha det ena eller andrastyrelseskicket. Men jag vel, alt mänga som inle vill ha republik har denomedelbara inställningen att vi i stäUel för monarkin skulle fä en republik avdet slag som finns i . Pä den punkten menar jag att vi inle har fört enklarläggande debatl om vad en republik skulle innebära. Vi mäste därför haupplysning och utredning av dessa författningsfrägor, innan vi kan förklara förmänniskor vad en republik innebär, om de nu skall bli republikaner men dröjer litetmed sitt beslul. Jag är inte alls förvånad över att kommunisterna nu villrusa fram ty det finns en ganska stark stämning för republik . Hos oss ivärl parli har denna fräga varil uppe och diskulerats på prakliskl taget allapartikongresser. Åtminstone varie gång vi har reviderat programmei - jag harsjälv deltagit i dessa debatter - har det förts en diskussion. När vi senasthade frågan uppe på en partikongress var vi efter en läng debatt -många vardock ivriga och ville gä snabbare fram helt överens om alt frägan skulleutredas litel djupare, innan vi kunde la slällning. Del finns, menar jag, slorautsikter att hos mänga människor fä en annan inställning lill republik, om devel litet bältre vad det skulle betyda. Därför skall denna fräga gå tUlutredning. Här vänder man inte instäUningen . Människorna har så storapersonliga sympatier för kungahuset, att de inle reflekterar över del ena ellerdel andra styrelseskicket. Det kan vi inle gä förbi. Del är folkpsykologi. Detkan hända, all frägan fär gä till en folkomröstning sä småningom innan vi kanfä den allmänt avgjord. HerrLARSSON i Luttra (c): Den väsentliga frägan är ju statschefensställning i en modern demokrali. Om en monark eller presidenl är statschef ären andrahandsfräga. Den slällning som statschefen har i värl land är nu allmäntaccepterad. Det är väl inte heller någon hemlighet för oss här all dennuvarande statschefen ocksä är allmänt accepterad. Att den svenske statschefensnuvarande befogenheler är allmänt godtagna bör, såviii jag förslär, varautgångspunkten för grundlagberedningens behandling av detla ärende. Jag yrkar,herr talman, bifall lill ulskollels förslag. Onsdagenden Det framtida statsskicket HenJOHANSSON i (s): Den föregående debatien har visal hurkomplicerad frågan egenlligen är. Det finns inle en enhetlig republiktyp. Omherr skulle fä igenom sin vilja med en folkomröslning nu och del skulleslå de två orden monarki och republik, skulle medborgarna inte vela vilken lypav republik som det gällde. Del räcker alt, såsom jag förut gjorde, slälla molvarandra olika lyper av republiker. Det exempel som i gav visar ju allmänga identifierar republik med den form av republik som man har i . Men mankan ocksä tänka pä den form som man har infört i . Del gör altfrågan behöver en hell annan belysning. Det skulle vara intressanl all se hurherr skulle skriva en voleringsproposition som skulle kunna vinnaaUmänl erkännande. Sedan slår del väl klarl efter båda inlägghär, all vpk har gåll ifrån sin moiion och all man är beredd all följa den vägsom grundlagen föreskriver för författningsrevisioner. Dä betyder del yrkandehan slällt ingenting alls. Hen (): Jag tänker inle skriva nägonvoleringsproposition, ulan min avsikt var all svenska folkel försl skulleultala sig i den mera allmänna frägan om presidenlskap eller kungadöme, dvs,republik eller monarki. Jag tror att bäde i och herrLarsson i Luttra lalar litet för mycket frän expertsynpunkt. Det är alldelesriktigt som säger, alt för slalsrällsliga experter är denhuvudsakliga frägan statsöverhuvudets stäUning, befogenheter osv. Men gä ut ochsäg det tUl svenska folket, ! Bland svenska folket är den primäraoch allt överskuggande frägan: Skall vi ha en kung eller skall vi ha enpresident? Del är frän den utgångspunkten jag har framlagt detlaförslag och yllrat mig i ärendet. Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels del av under överläggningen i anslutning tUlmolionen nr 1 framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringuppläsles och godkändes följande voteringsproposition: Den somviU att kammaren bifaller konslilulionsutskottets hemställan i betänkandet nr15 punkten 1 röstar ja, den det ej vU! Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framslälldayrkandet. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä begärderösiräkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 293 Nej - 18 Avstår 1 I Utskottets hemställan bifölls. § 11 Ersättare för riksdagsledamot i vissa fall Föredrogs konstitutionsuiskolletsbelänkande nr 16 i anledning av motion om ersättare för riksdagsledamot i vissafaU. Onsdagenden Ersättare för riksdagsledamot i vissa fall Hen i EskUstuna (s): Vi har inte bara värl speciella, för alt intesäga säregna arbetssätt här i . Del är ell säregel arbelssätt all t.ex. förlägga en inlerpellalionsdeball i början av etl arbeisplenum. När dennadrar ul pä liden, fär man bevittna all andra väl beredda frågor och angelägnaärenden fär anslå eller kanske kommer upp lill behandling under sena nattimmar.För alt inte tala om att arbetsprogrammet blir förskjulet för 300 ä 350människor. Vi har också vårt speciella, för att inle säga säregna,språk här i , I alla andra församlingar innebär avslag pä ell förslagelt nederlag; här kan det vara Ivärlom. Sä har t. ex. min och minasocialdemokraliska Sörmlandskamraters motion om all suppleant skall träda in iriksdagen i stället för ledamot som upphöjs till talman eller slalsrådavstyrkts av utskottet under fast försäkran om alt regeringen redan nästavårriksdag med tUlämpning från nästa mandatperiod skall lägga fram ell förslag,som gär ännu längre än motionens förslag. Enligt vad som utlovats skallsamtliga riksdagsmän vid längre frånvaro frän riksdagsarbetel ersältas i detlaav suppleanter. Den lösning av problemel som anmäles överensslämmer hellmed önskemålel i samma molionärers moiion . Vi begränsade oss i ärlUl nyssnämnda begäran för att vara säkra på all vinna något. Vi har vunnitalll. Var ligger de stora vinsterna med det utlovadeersältarsystemet? Jo, det kan bli mera uträttat i det beredanderiksdagsarbetet, när det kommer att finnas full uppsättning med folk, ochstatsrådens hårt ansträngda arbetstid kan - för all användagrundlagberedningens formulering reserveras för regeringsarbetet. Uppgiftermed anknytning till och utgående frän riksdagsengagemanget, som anförtrosriksdagsmän, kan bli bättre och snabbare avklarat om riksdagsmän för kanlämna sina plalser i kammare och utskotlslokaler för att t. ex. ägna sig åt koncentreratutredningsarbete. Många flera fördelar kan nämnas men jag skall inte stjäla lidgenom en uppräkning. Herr lalman, jag ber att få anslutamig tiU avslagsyrkande pä min och mina meningsfrändersmoiion. Ett sådanl här nederlag är lätt all . Överläggningenvar härmed slulad. Ulskollels hemställan bifölls. 3 protokoU 1971. Föredrogs jusiilieulskottels betänkande nr 2 i anledningav motioner angående samhällets rättshjälp. 1 motionen nr 241 av m. fl. hemställdes allriksdagen hos Kungl. Maj:l dels skulle anhålla om tillsättande av enparlamentarisk beredning med uppgift att överarbeta det i stencil Ju 1970:14upptagna förslaget lill rättshjälpslag, dels skulle begära att förslag tilländring av 1 § lagen om fri rättegång i enlighet med vad som anförts i motionenskyndsami förelades . 1 motionen nr 330 av m. fl. yrkades, såvitt nuvar i fräga, all hos Kungl. Maj.t begärde att vid ulformningen avförslagei om ökad rättshjälp skulle beaktas dels motionens krav pä frikonkurrens mellan advokater i enskild tjänst och advokater vid allmänna advokatbyråer,dels kravel på inrättande av rältshjälpsmyndigheler som var fristående frän deallmänna advokatbyråerna, dels ock vad i övrigt anförls i molionen i denna del. Ulskottet hemställde att motionerna nr 241 samt nr 330,sävill nu var i fråga, inle föranledde nägon åtgärd. 1) av () och (), vilkaanseit att utskottet bort hemställa, allriksdagen med bifall till motionen nr 241 och i anledning av molionen nr 330,sävitl nu var i fråga, i skrivelse till Kungl. Maj:t dels skulle anhålla omtUlsättande av en parlamentarisk beredning med uppgift att överarbeta det istencil Ju 1970:14 upptagna förslaget tUl rätlshjälpslag, dels ock skulleanhåUa att Kungl. Maj;l skyndsami förelade förslag lUl ändring av 1 §lagen om fri rättegång i enlighet med vad reservanterna anförl,