prot · FU0957 · 1971-12-31 00:00:00 — För det första är de industrier som etableras iutomordentligt stor utsträckning mycket kapitalintensiva, och det belyder tvä saker, som delvis ocksä har berörts i den debatt som förls här . Den kapilalinlensiva tekniken betyder alt de privala ulländska invesleringarna ofta får låg sysselsättningseffekt. Del hade varit bättre om man hade haft tUlgång tUl en arbelsinlensiv leknik, som kunde producera samma varor med arbetsintensiva metoder. Forskning pä det omrädei har startats i vissa internationella organ. Men kvar stär att sysselsättningseffekten blir 114 låg av de kapilalinlensivaindustrierna, och det medverkar tUl all öka de sloraslumproblemen, arbelslöshetsproblemet, i storstäder. Denna sak har diskuterats en del, men den andra sidan avmyntet är Torsdaeen den ocksä väsentlig.I och med att man har sä kapitalintensiva industrier j -j J971 användskapitalet, som är en utomordentligt knapp fakior i , pä etlorationellt säll. Del vore bällre om della knappa kapital kunde styras inpå andra områden för uppbyggnaden av industrier ochinfrastruktur än till just dessa myckel kapilalinlensiva industrier, där enannan teknik hade kunnat tUlämpas. För det andra är de ulländska invesleringarna i mycket höggrad starkt importberoende och del på elt speciellt sätt. Man har en mycket högproceni rävamimport UU de utländska företagen i . Man har en högproceni halvfabrikatimporl och komponentimport. Jo, jusl fräninduslriländerna och ofta från de företagsgrupper i induslriländerna som dessaföretag lUlhör. förelag i ett u-land importerar alltså i myckel hög gradråvaror och halvfabrikat frän sina egna grupperingar i industriväriden. Det görman av två skäl. Dels är detla ell säll att sälja sina produkler på mängaområden, att fä en marknad i u4änderna för all sälja ocksä halvfabrikat ochkomponenter, dels är detta lyvärr ell effektivt sätt all överföra slora vinstertUl hemlandet. Del är vanligt all man sätter orimligt höga priser på dessa importeradehalvfabrikat och komponenter. Pä del sällel betalar man aUlsä egentligen sigsjälv man för ut stora vinster hem tUl industriväriden. Det finns mångakonkreta exempel pä att del sker en induslrialisering på del sällel. När del gäUer exporten fär man lyvärr konstatera attexportinrikl-ningen är utomordentUgt svag. Del är ytterligt säUsynt all deulländska förelagen i har en inriklning som innebär all deintresserar sig för att exporlera produkterna från u-ländema och bidra lUl altförbättra sin mycket dåliga betalningsbalans, som i sin lur är enknapphelsfaklor som försämrar möjlighelerna all genomföra andra mäl. I de falldär utländska invesieringar är exporlinriklade har företagen av starka u-ländersåsom , som har hafl möjlighel all lagstifta i dessa frågor, i viss måntvingats tUl en viss exporlinriklning. kan exempelvis ske på del sättetall såsom vUlkor för ell förelag alt erhålla utländsk valuta uppsatts altföretaget exporterar en del av sina produkter. Del är ofta genom tvång som manhar kunnai åsiadkomma en myckel blygsam exportinriktning. gäUerförelagsamheten i slort - del gäUer också svenska förelags etableringar. En annan punkl som det är väsentligt att la upp är allförelag, när de gär in på konsumtionsvamindustrier, myckel ofla investerar pådel knappa liUa konsumtionsunderlag som finns och exploaterar det i stället föratt successivi bygga upp en köpkraftig marknad i enlighet med u-ländernasprioriteringar. Del betyder t. ex. alt man i och även i andra delar avvärlden har fåll en orimligt hög utländsk etablering jusl på dryckesvarornas,bl. a. ölinduslrins, område. Industrivärlden går alllsä här in och etablerarsig pä områden som gäller lätt exploaterbara behov. Lika väsentliga som dessa punkler är nägra punkler somberör hur det ulländska företaget så att säga passar in i u-landets egenplanering - i den mUjö där förelagel kommer att finnas, TUl att böria med kanaUmänl den 1 aprU 1971 Det statliga ut-vecklingsb is tände t sägas allspridningseffekterna av ulländska invesieringar i förädlingsindustrin ofta ärsvaga, Förelagel har sällan en väl utbyggd kedja med underleverantörer, som geren spridning av sysselsättningen. Del förekommer det finns alltså undanlag men motsatsen kan sägas vara etl aUmänl fenomen. Man kan säga att dessa investeringar är dåligt integreradeoch motverkar planering på elt annat område, nämligenkunskapsöverförandel - träningen av egen kapacilel att drivaindustrier, I slarka äler, såsom , finns en vilja att landetsjälvt successivi övertar förelagsledande funktioner. Man vill tränaföretagsledare och högre tjänstemän indier alltså som successivt skallkunna överta verksamhelen, sä alt själva kan fä i gäng sinindustrialisering med tränade människor frän del egna landet. Här har maninfört en lagstiftning, som successivt skall Irappa ned del utländskainflytandet. Det finns mänga exempel pä hur de privala industrierna här påolika olagliga sätt, t. ex. genom korruption och utpressning, har motverkatgenomförandel av en sädan lagstiftning. Det har också kommit lUl offentligkännedom genom en SlDA-ulredning för ell par år sedan alt svenska förelag genomolika slags aktiviteter har lyckats kringgå den indiska lagsliflning som aUlsäkräver en nedirappning av det ulländska personalinflytandet i förelagen. Det förhäller sig pä samma sätt när del gällerdelägarskapel. Indierna har ell inlresse av alt successivi minska den ulländskaägarandelen och öka den indiska. Del finns bl. a. en 50-procenlsregel. Ocksåhär kringgår ulländska förelag pä olika säll den regeln genom ulnyUjande avbulvaner, som köper aktier och liknande. Man har kunnai påvisa att della ävengäUer svenska förelag. Del rör sig aUlsä om en bristande social integration iu-landets planering. Myckel ofla - del gäller även svenska privalainvesieringar fär man säga all forskningsarbete, produktutveckling ochliknande sker i industriväriden. Del är i regel rena produktionsenheter somligger ullagda i , medan produktutveckling och forskning endasl iringa utsträckning fär en spridningseffekt, som successivt förbättrar landetsmöjligheler alt öka forskningskapaciteten. Sä gott som undantagslöst skerproduktutvecklingsarbetet i industrivärldens förelagscentra och inte iu-länderna. Självfallet måste en sådan här uppräkning kompletleras medpåslåendet all en sysselsättningseffekt och andra positiva effekter mycket välkan uppkomma genom privata investeringar. Men del väsentligaste är ju vUkaalternativen är. Del väsentligaste är inte all fräga, om vi skall ha privatainvesteringar som vi ger statligt stöd eUer inga investeringar aUs. Den frågasom bör belysas är: Finns det någon alternativ väg att skapa enindustriaUsering och kapitalutveckling i ? Varför har det blivit på detta sätt? Varför visar deprivala industrierna upp en sä pass negativ bUd? Jag skall endasl nämna någrapunkter. Del är först och främsl en följd av den företagsekonomiskalönsamhetsinrikl-ning som företagen har. Den har just i underatvecklade ländertagit sig det uttrycket alt man har velal komma över de höga handelshinder somhar uppstått och sälja pä en tidigare marknad. u-ländernahar ofla motiverats av att man har velat få en försäljningsorganisation förmoderbolagels produkler. Del är nalurliglvis någonting som primärtinle kan ha inlresse av. Möjligheten all genomföra en sädan här elablering pä delsätt som man har gjort är nalurliglvis beroende av den poliliska slyrka somföretagen har hafl i mänga länder. var ell exempel där företagen harhafl nägol sä när slark motpart. I mänga med svagareregeringar har man lyckals hälla den inhemska arbelskraflen helt ulanförarbelsledarutbUdning och högre tjänster i företagen för att t. ex. undvikanationaliseringsrisker. I Dagens Nyheier förekom en diskussion om demultinationeUa förelagens roU, där exemplifierade hur Fordkunde spela på de engelska och de västtyska regeringarna och ulöva en vissutpressning på dem. kunde hota att inte vidareutveckla sin produktion iEngland ulan göra del i i stället. Delta är aUlsä hol sommultinationella förelag kan släUa i slarka industrUänder. Det är givel att de isvaga har en hell annan och slörre politisk betydelse. De multinalionella förelagen förelag över huvud tagelsom har fUialer i andra länder utvecklas myckel snabbi. Man kan sägabelräffande alt försäljningen pä utlandsmarknader sker i vissutsträckning genom exporl från men att tvä och en halv gångerså slor kvantitet försäljs i u-landel genom elablering utomlands aUlså enviss mängd via exporl UU utlandet och tvä och en halv gånger sä mycket viaproduktion utomlands. Ungefär en fjärdedel av världens totalaindustriproduktion härslammar enligl vissa beräkningar frän vad som kankallas multinationella företag. Svenska erfarenheter har vi framför allt fråninvesteringsgarantisystemet, som ocksä berörs i denna översyn.Invesleringsgarantierna har gäll lUl de länder vi har prioriterat. Men deländerna har inle prioriterats av de privala förelagen, eftersom inga företag,säviit jag känner tUl, har sökl investeringsgaranlier, trots alt den marknadsom invesleringsgaranlisyste-mel avser rör sig om ungefär 750 miljonermänniskor. Jag skulle tro att det är ungefär hälften av hela u-världensbefolkning. I proposiiionen sades del, när man tiUskapade systemet, all skulledel saknas inlresse för investeringar i dessa länder är delta elt bevis pä attinvesteringsgaranlier inle är ett effektivt bisländspoliliskt medel. Marknaden har varit stor, och det har funnils privalaförelag som har etablerats i de länder där man har kunnai sökainvesteringsgarantier under den här liden men som ändå inte söklinvesteringsgarantier. Vi måsle då slälla oss frågan - och den bör väl ocksåberöras i en sädan översyn om de inte har varil intresserade av all föra denform av hygglig arbetsplatspoUtik som förutses i sysiemel, när del talas omtUlfredsställande arbetsviUkor, tUlfredsstäUande anstäUningsvUlkor, en positivinställning tUl fackföreningsrörelser osv. Den frägan måste göras motbakgrunden av de etableringar som har skett i länder där man har kunnatutnyttja systemet, men inte sökt. Förra ärel väcktes socialdemokratiska moiioner omindustrialiseringen av . Etl av de allra väsentligaste problemen föru-världen är hur den 1 aprU 1971 Det StatUga utvecklingsbis landet den skaUkunna utvecklas frän en jordbruksbaserad produktion en industriproduktionutan att genomgå aUa de kvalfuUa faser som vi har genomgått i vår del avvärlden. Och hur detta skall kunna ske sä, alt själva kan övertaansvarel för industriaUseringen? Hur skaU industrier kunna utvecklas som passarin i planering och inte, som i de exempel jag gav, går tvärtemotden planeringen? Här gäUer det, som det sades i motionerna ochsom del sägs i ulrikesulskollels belänkande , att förmedla ohka tjänster ifräga om teknik, teknisk know-how och kunskap om företagsledande men förmedladem pä etl sådant säll alt de styrs av bislåndsmyndigheten och så att de kanpassas in i u4andets planering och inte blir en start för privala institutionersom spelar en självständig roU och som inle passar in i u-landsplaneringen. Vad vi framför aUl eflersträvar är att utveckla enarbelsinlensiv teknik, där u-landel kan tillgodogöra sig de stora reserverna avmänniskor som är arbelslösa, som kapitalresurser kan frigöras för detsom i denna fas av utvecklingen bäst tjänar u-landel. Det är mol den bakgrunden man skaU se utrikesutskottetsmajoritelsförslag, som lar sikte på frägan var gränsen gär meUan å ena sidanbiständspolitiska effekter och hur biständspolitiska motiv för verksamhelenbör utvecklas och å andra sidan kommersiella motiv. Reservanterna tar för givetatt den privata verksamheten i har ett positivt syfte, som kanstödjas av en biståndsmyndighet, Detla är den väsentliga distinktionen meUan majoritetensoch reservanternas förslag. De mekanismer som verkar på den privataindustrialiseringens område verkar också i andra sammanhang som rörbiståndsverksamheten. Jag skaU myckel korl nämna någol om -eftersom den har varil uppe lUI diskussion tidigare kan jag inskränka mig lUlen del av vad jag har all säga om den. Man bör fatta utrikesutskotlets betänkande sä, att delsker en successiv anpassning av Världsbanksgruppens och framför allt IDÄ:sverksamhet UU mål som vi vUl främja, men man bör ha klart för sig att det härär fräga om en långsam ulveckling och all Världsbanksgruppen forlfarande i sittpraktiska agerande tUlämpar de företagsekonomiska lönsamhetsbedömningar som påden privata industrisidan ledde till dåliga resultat frän u-landels synpunkt. Ett exempel kan belysa detta; det gäller bankgruppensinstäUning till alt prioriiera olika sekiorer i ulvecklingen. Bankgruppenvägrar forlfarande att finansiera projekt för landsbygdens vattenförsörjning.Man har även i länderrapporter uttalat tveksamhet när det gäUer vad man kallarden ekonomiska nyttan av förbättrad vattenförsörjning på landsbygden -del gäUerTanzania, Det finns enligl bankens mening myckel lilen anledning all anla alten förbättrad vallenförsörjning är en särskUl produktiv inveslering pälandsbygden. Man ifrågasätter del kloka i att använder en betydandedel av utvecklingsbudgelen för del ändamälel. Man vUl aUlsä inle prioriiera just den sektor - densuccessiva industriaUseringen pä landsbygden med arbelsinlensiv teknik - sominle minst utrikesutskotlets betänkande handlar om. Man viU inle prioritera de grupperav människor som är bland de fattigare i de falliga länderna. Man har heUerinte tUlräcklig insikt om eUer förståelse för de fördelningsmekanismer somverkar. Det har rått en stark politisk konflikt mellan ochregeringen i följd av de höga vatlenavgifter som salts i ellvatlenförsörjningsprojekt i städerna. Regeringen i menar att vatten börvara en fri nyttighet, men det gör inte , Med den prissättning somsker blir del en vallenförsörjning för överklass- och medelklassgrupper iöverklass- och medelklassomräden. Det blir inle etl bislånd som kommer de faltigasletUl godo. Den typen av fördelningsmekanism beaktar man ännu inte iVärldsbanksgruppens verksamhet. Hur skaU då släUa sig lUl Världsbanksgruppen? Vibör konlinueriigt kritisera de inslag i Världsbanksgruppens verksamhel, där mangår pä tvärs mot sociala mälsätlningar. framför en sådan kritik iVärldsbankens olika organ. Jag skaU inle upprepa vad i har sagl omIDA som det enda alternativet för dagen för ett omfallande kapitalbistånd.Sveriges möjligheter där är all söka påverka och hävda intressen.Detla är ocksä eget önskemål. Deras önskemål är icke all SverigeskaU utträda ur bankgruppen som kommunisterna föreslår. Vi har ännu inte av denkommunistiska gruppen fått svar på frågan om de egendomUga ultalanden somgjorts säväl i dess motion som i inlägg, enligt vilka manhelt avslår bidrag lill Världsbanksgruppen efler det att man är 1967 lade framförslag om ytterligare etl bidrag samma bankgrupp. Enligl iMalmö förkroppsligar Världsbanksgruppen utsugarintressen i alla världsdelar.Han säger alt del är de verkliga reaktionärerna som vUl ge pengar lUlVärldsbanksgruppen. När kommunislerna är 1967 och andra ärdå ni röstat förVärldsbanksgruppen och yrkal pä högre anslag, var ni i det läget verkligareaktionärer eller inte? Del gär inle alt som försöka säga alt detskell en utveckUng i bankgruppen efler 1967 som lett tUl nägol slags härdarehållning. Tvärtom borde såväl som hela den kommunisliska grapp sommotionerade 1967 del våren parlimotion - känna lUl all verkliglflagranta politiska inblandning och stöd för iniressen liggerpå . Det kan inte vara okänt är 1967. Det går inle alt hävda att delskuUe ha skett någon drastisk försämring av bankgruppens verksamhet. Detflagranta slödel kapitalistiska iniressen ligger före den perioden. Slutsatsen blir all kritiskt mäste granskaländerval, fördelningsmekanismer och projekl. gör del, och Sverigekriliserar där bankgruppen, vUken har kvar sina förelagsekonomiska bedömningar. Reservalion nr 5 har hillUls inle diskuterats fränuiskottsmajoritetens sida. Den gäller mittenreservalionen om befrielserörelser.Jag skall försöka fatta mig mycket kort om den. Motionens syften är helt lUlgodosedda i ulskoltetsbelänkande. säger i reservaiionen och molionen att del bör varaslörre bidrag. Vi säger i uiskotlels betänkande att man skaU ägna sloruppmärksamhel och slöd ål sociala befrielserörelser. Man vill tiUlägga nyapoUtiska kriterier på vilka rörelser som skaU få bidrag. den 1 aprU 1971 Nr 57 av kriierier som man gör finnssäviit jag kan se ingen precisering utöver Torsdagenden den som gäller . Man lalar omall skall föreläggas en plan 1 aprU1971 ör ulbyggnaden av bisländel. Delmäste vara en flerårig plan. Det statliga utvecklingsbis tände t framgårklarl av motionen. Hur är del möjligl all framlägga en flerårig plan för slödUU sociala befrielserörelser, när dessa utgöres av rörelser som för krig? SkaUman göra något slags prognos på hur kriget kommer all gå tre fyra är framåt iliden och efler det göra upp planen? Naturligtvis måsle man la stäUning UUvarje särskUt fall, och det finns ingen anledning all hävda alt ulskollelsskrivning här skuUe innebära någon snälhel. Tvärlom är det sä att deansökningar som har kommii in svarar väl mol de bidrag som utgått. Man har intepä grund av medelsbrist hindrats att ge bidrag. har också berört de socialabefrielserörelserna i ett inlägg. Det var ett inlägg som kanske hade karaktärenav en brasklapp. Han hamnade pä bifall UU utskottets utlåtande men vUle ändå geen rad kritiska kommenlarer om deras sätt att arbeia. De konlroUerar, sägerhan, inle särskUl stora territorier. Men del väsentliga är väl all konstaleraalt rörelser som får stöd från utskollel och frän är t. ex. MPLA, somhar omfallande stöd i delar av och har en civil administration uppbyggd.Delsamma gäUer FRELIMO och PAIGC. Del är inle bara smä rörelser, som rör sigmellan oUka gerUlaomräden, del är rörelser som bygger upp en civU verksamhetoch administration, och det är den verksamheten som vi siöder. De kan inle åsiadkomma någonting, säger han, molvälorganiserade trupper frän regeringssidan. Jag vel inle vad del ullalandetsyftar lUl. Är del ell moliv att inte siödja en verksamhet all den, som herrVirgin sade, är en utsiktslös kamp? Del är givet all rörelserna arbetar undermycket hårda omständigheter, inle sä myckel för all man har regeringstruppermol sig som för att regeringstrupperna är stödda av NATO. 1 krigföringen fränfiendesidan - frän befrielserörelsernas synpunkt - har man tillgäng lUl denmest moderna förslörelselekniken, napalm osv. Därför försväras deras arbete. säger också att OAU inte visat något intresseför rörelserna. Jag skall bara hänvisa lUl OAU;s befrielsekommilté, som bl. a.genom verksamhet där man lagil konlakl med den svenska bislåndsmyndigheten harvisal etl slarkl inlresse för befrielserörelserna. Det är också OAU-gruppen somi FN så alt säga är spjutspetsen för ell ökal stöd lUl béfrielserörelserna. Slutligen säger all vi inle skall lösakonflikter med våld. Det kan jag håUa med om. Men det är inlebefrielserörelserna som är orsaken lill våldet i dessa länder. Del ärkoloniaUstiska grupper, ofla med NATO-mUilär bakgrund, som för ett krig, ochdel intressanta är ju all trots del extrema våldet, trots att det förs etlhäftigt krig, så utvecklar dessa befrielserörelser ell civUl arbeie, bygger uppskolor med undervisning för barn, för gamla, bygger upp sjukvårdsslalioner, gerhälsovärdskurser med 1. ex. vuxenuibildning om elementär hygien osv. Det är ju della som sä slarkl är värl alt stödja, attrörelser som utmanas hårt genom en fientlig övermakt ändå förmår preslera ett civilt 20 ulvecklingsarbele. Del är ell av defä hoppfuUa tecknen i dagens värld. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: [vj 57 Del är trots alll inle sä, ,att det bara är MacNamaras utnämning lUl ordförande i ett i ochför sig lorsaagen aen djupt komprometterande faklum - som dikterar detförhällandet all vpk P'' 1911 har beslulat sig all gä tUl attack mol dennalyp av s. k. bislånd. Del är Det statliga ut-också sä att det har hänl sakeroch ting med långivningens struktur i vecklinssbiståndet . 1968 har kommii den slora salsningen pä del fascistiska , den nya stora satsningen på det fascistiska , som inlefick någonting så länge landet inle var fascistiskt, del har kommii det sloralänel 1969, en rad förhåUanden som gör all del nu är vida merbefogat än tidigare att ge kritiken mol en ökad och principieUlyngd. Men felel med er är att ni inle bara tiger om detta, ni försvarar det.Ni försvarar handlande, och ni kommer framför aUl all , ochförmodUgen i fortsättningen, framhärda i att rösta för del. Under delta anförande överlog fruandre vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen WIRMARK (fp) korl genmäle: Del finns visst, , en skUlnadmeUan reservaiionen vid punklen 5 och majoritetens skrivning belräffandemotståndsrörelserna, och del finns ocksä en skUlnad i sak. Hell kort bara:Slödel har hittUls gått tUl ett fåtal rörelser. Det är mänga och ävenbetydelsefuUa rörelser, som hillUls icke har fåll nägol slöd eUer bara blygsamtsådanl. Det gäUer , , och . ironiserade ocksä över all vi hade begärten samlad bedömning eller en plan för biståndet. Del är hell nalurligl all göradet. Eftersom biståndet inte har gätl tUl mer än ell fälal organisalionerfordras en prövning av vilka behov de olika rörelserna har och var slödel börsällas in. Vad vi begär är aUlsä all SIDA skaU göra en samladbedömning och ålerkomma. Och dä blir del inle bara fräga om nuvarande blygsammabelopp. Del är helt enkell inle rikligl alt del bara finns behov för del fåtalmiljoner som anslås för ändamålet. () kort genmäle; TUl viU jag bara säga allmittenreservatio nen inte föreslår etl öre mer i bidrag UU nationella sociala befrielserörel ser. Om det är som säger, varför har i sä fall inte motionerat om vissa beslämda bidrag UU sädana sociala befrielserörelser som regeringen och bislåndsmyndigheten tydligen skulle vara snäva mol? Det är nalurliglvis lUl de rörelser som har en slark kontroU, som har en civil administration som de slora pengarna i detla sammanhang går. Del finns sedan rörelser, som också räknade upp, som är rena exilrörelser och som får adminislrationsbidrag och Uknande, men självfaUet av mindre storleksordning hell enkell därför alt del gäller exilrörelser som inle gör anspråk pä all ha byggt upp en 121 den 1 aprU 1971 civUadministration i landel. De fär i ökande utsträckning anslag föradministration, och del finns ingenting i årets budgel som förhindrar enexpansion av den verksamhelen, ingenling! Jag kan försäkra all delinom budgetanslaget finns uirymme för expansion bäde av bidrag tillexilrörelser, som har kontorsadminislraliva behov och hknande, och derörelser som de faclo har byggl upp en civU verksamhel i de befriade delarna avländerna. TUl i vUl jag säga all den finaretoriken frän det försia anförandet kanske har faUit ihop en del. Dä gäUde delreaktionärer och progressiva. De reaktionära var de som stöttade uppVärldsbanken, de progressiva var nägra andra. har del hela blivit enrationell bedömning av bankgruppens beleende före och efler . Och herrSvensson har mage att päslä att Världsbanksgruppen skulle ha sä all sägafascistiserals sä krafligl att del var detta som motiveradekommunisternas ändrade håUning! Han lar upp exemplel och säger att vi där hartigit. Vi har inte tigit i fallet har man just från svensk sidariklat kritik mol . Men eftersom tog upp exempletIndonesien, finns del skäl alt påminna honom om de slora krediter som hargivits lUI under lidigare perioder, . Jag skulle våga göraden bedömningen alt lunga finansiering av reaklionära och fascistiskaregimer legat och inte efter 1967. Vi mäste aUlså konstatera all delinte längre är en fråga om alt stödja imperialismen eUer all bekämpa den - delär en fråga om att kommunisterna har gjort ell stort fiasko. FruDAHL(s): Även om del kan förefalla elementärt och självklarl, säkan det vara nyttigt all i den här diskussionen erinra om de centrala problem,som vi ständigt återkommer till i värl arbeie här hemma och ute i världen närdel gäller all skapa goda och människovärdiga levnadsförhållanden för alla.Och de problemen är: