prot · FU0963 · 1971-12-31 00:00:00 — Om statsrådet verkligen beaktar vad jag nuanfört, skulle han göra myckel mera för utbUdningen på detla område än vad somgjordes av en förelrädare, som sade sig skola uträtta något men glömde attulföra del. Medicinska fakulteterna ni. Överläggningen var härmed slulad. Medicinska fakulteterna m. m. HerrLUNDBERG (s): kommer vi in på ell annal ämne som kanskeligger mera jordnära och berör människor som vi skulle behöva ge extra hjälp iolika avseenden. Dä del gäller en professur i barnkirurgi har jag en känslaav all utskottets skrivning är sådan all herr slalsrådel bör effektueramolions-förslaget genom en framstäUning tUl näsla års riksdag, så all vi färbällre möjligheter att ge hjälp ät de olyckliga barn som vi ofta dömer tiU attleva i en sjuksäng. Vi vet ju att ökad forskning och ökad ulbildning pä det härområdet skulle innebära väsentliga förbättringar för barn som är så olyckligtlottade alt de behöver hjälp från början. Jag har begärt denna professur därför all vi mäsle iutbildningen över huvud tagel försöka få in kunnighet i fråga om kirurgiskaingrepp pä barn, ly de flesla ingrepp mäste göras inom eller i variefall inom för all de skall kunna lyckas. Den som har följl kosinadernaför Medicinska fakultetema m. m. barnsjukvårdenoch upplevl den inhumana inslällningen lUl all försöka rädda barnfrån att ligga i en sjukbädd hela livet måsle säga sig att det är underligt alldella ämne inte har uppmärksammals och all vi inle har någon professur i ämneti hela landet. Forskning är nödvändig för att en förbällring skall kunnaåstadkommas, och därför hälsar jag ulskollels skrivning i det här sammanhangetmed tUlfredsslällelse och önskar att slaisrädel beaklar vad ulskoltet anfört. Beträffande förslaget om inrältande av en professur ilungmedicin inlär ulskoltet däremot en mycket underlig attityd. Del fanns förulivå professurer i lungmedicin här i landet. De var avgränsade till visst ämne,och när möjlighelerna all bota lungtuberkulos hade slarkl förbättrats gjordeämnets avgränsning alt man inte kunde ha kvar dessa professurer. Sedan har mansökt lösa frägan genom all inrälia en tjänst som biträdande professor. Det ärju egentligen bara en namnförändring, men att vi har en biträdande professor,när del inle finns någon ordinarie professur i landel, är ju litet underligt.Den biträdande professorn har en sädan kapacitet att han har uppmärksammalsbäde inom landet och ulanför värt lands gränser. Inom den medicinska fakultetenanses han lämplig all vara dekanus, men eflersom han inle är professor mästehan vara det efter dispens. Är delta ett rimligt förhållande? Han Ullhörsocialstyrelsens grupp av experter och företräder där just lungmedicinen. Om statsrådet hade begärt all få ett nytt ämbetsverk förnågra tiotal hade han ulan vidare fåll del sådant diskuierarman ju inle. För alt komma UU rätta med del förhäUande som jag nu har berörtbehövs kanske , men dä mäsle man säga nej - dä har man intepengar. Del är verkligen konstigt. När jag som ung reste i de uppländska bygderna Iräffadejag pä en lungsjuk i vari och varlannal hem. Jag har positivt kunnat medverkalill all den bilden har förändrats. häller vi på och uppläcker nya faU avtuberkolos pä grund av all den nuvarande läkarstaben inle har den UtbUdning sombehövs för all upptäcka sjukdomsfall. Vi upplever nu alt den gamlastendammslungan - silikosen skördar alll fler offer. Ännu vel vi sä litet pädella område alt del i mänga fall är försl när en patient dör som man kankonstatera all han lidil av silikos. Det finns risk för silikos för dem somarbelar inom slenindusUin, i slålgiulerier och i gruvor. Det sisla jag sell ären uppgifl om att om jag gär ut på gatorna i löper jag risk försilikos pä grund av bilarnas bromsdamm. Därutöver har vi det förhåUandet att avbefolkningen är allergiska. Vi har lidigare diskuieral allergin inomallmänmedicinen. 1 har vi i anslulning lungmedicinen byggt upp enavdelning för all kunna ge hjälp äl allergiska personer. Den hjälpen måslekunna ges snabbi varför del krävs ständig jourljänsl. står vi i densilualionen all vi inle kan vidta erforderliga åigärder för all sprida kunskaplill de nya kandidaler som skall ge sjukvård inom olika grupper. Men del är inle bara del. De nya kemikalierna och denförändring som sker inom induslrin kommer absolul att träffa någol av detkänsligaste som vi har näsl biodel; del är fräga om luftföroreningars inverkanpä våra lungor och på vår livsföring över huvud tagel. Del är givel all när jagnu vädjar statsrådet även här sä skulle jag kunna göra det genom att yrka bifalltill min motion, men i en nästan tom kammare är det självfaUet ganska meningslöst.Jag vUl bara undersiryka nägol som utskottet inle har beaktat tUlräckligt,nämligen att silualionen är den att vi häller pä alt fä Ullbakaproletärsjukdomarna. Vi borde väl i lid kunna vidta åtgärder för alt förhindradessa hell enkell omotiverade sjukdomar och den dyra sjukvård som de kräver iolika sammanhang. Vi lär väl inle förrän näsla år kunna fä denna professur, menjag uttalar ändå, herr statsråd, den förhoppningen att situationen upp. Naturligtvis är del ell alllför blygsamt belopp som krävsför det här ändamålet. Jag är ju gammal bruksjobbare och van att ha respekl förpengar, men jag viU också ha ul någonting posilivi av de pengar man satsar.Inom hälso- och sjukvården har vi fått ut det mest positiva vi kan fä. Tänk påvad tUlbakaträngandel av lungtuberkulosen har betytt för landel, förlandstingen och i humanitärt avseende! Och vad har inle exempelvis bekämpandetav barnförlamningen inneburit! Vi hade ungefär 4 000 barnförlamningsfall ute ibygderna för några är sedan: var det väl tvä. Det är en ekonomisksalsning vi gör av humanilära skäl, men del är också en satsning som gerutdelning för induslri och samhälle. Jag tiUhör ju den grupp som har fåll syssla prakliskl medhälso- och sjukvård och har naturligtvis inte de akademiska kvalifikationernaosv., men jag tror alt det är farligl om akademikerna - som jag sätter mycketslora förhoppningar till glömmer borl all vi inom samhällel behöver ha och latUl vara praktisk erfarenhei och kunnighet. Man har här i en känslaav alt den delen väger fjäderläll när man skall diskulera olika leoreliskaproblem. Men vi lever ju inle bara av teori, ulan teorin mäsle följas avpraktiskt inseende och praktisk vilja alt handla. Medicinska fakulteterna m. m. HenKÄLLSTAD (fp): Utbildningsutskoltet har under den härpunklen behandlat en motion, nr 869 av i Lane-Heneslad och mig,som gäller etl program för en stegvis ulbyggnad av åldringsforskningen, och jagskuUe vilja säga några ord härom. En avsevärd del av samhällels totala sociala ulgiflergäller ju de äldre människorna. Det är, tycker jag, ganska anmärkningsvärl allnär del gäller läran om åldrandet och läran om åldrandets sjukdomar nägonlångsiktig forskning egentligen inle förekommer i vårt land. Eftersom socialoch psykologisk åldersforskning i storl sell saknas mäste, menar jag, en försiaäigärd vara all bedöma vilka områden som ter sig angelägna att salsa forskningpå och i andra hand hur denna forskning skall bedrivas. När del gäller den s. k. geronlologiska forskningen iSverige, alllsä forskningen om åldrandet, finns det, för att nämna elt exempel,i en permanenl organisalion med ca 160 anslällda som ägnar sig äl dehär problemen. Del finns ocksä slrävanden i vårt land all få lill slånd fasiareformer. Ett exempel är den planering av ell insUlul för geronlologi - alltsåläran om åldrandet - i som har pågåtl under nägra år.Institutets slmktur skuUe göra del möjligl all konlinueriigt jämföralevnadsvillkor i storstad och i glesbygd med hjälp av en hel uppsättning olikavetenskapsgrenar. Medicinska fakultetema m. tn. ekonomiskamöjligheter för inslilutel att träda i verksamhel. Men ocksä inom geriatriken - läran om åldrandets sjukdomar- är forskningsresurserna anmärkningsvärl små, särskUl med tanke på åldringsvårdensoerhörl stora sjukvårdsekonomiska belydelse. Visserligen har värt land genomriksdagens beslutsamhet fäll sin första lärostol i gerialrik enprofessur i - men övriga medicinska utbUdnings-orler saknar fortfarandegerialriska forskningsinstilulioner. En snar ulbyggnad av denna forskning menarjag vara synnerligen angelägen, Förulsällningar finns att inrättaforskningsprofessurer i varie fall i Slockholm och Göleborg och sannolikt ocksävid övriga medicinska lärosalen. biföU i slor utsträckning den moiion somherr Mallsson i Lane-Herreslad och jag hade väckl och man gav i en skrivelseKungl. Maj;l känna all man räknade med att regeringen skulle lägga framförslag ökade resurser för åldersforskning i den mån personella ochekonomiska resurser för en utbyggnad ansågs föreUgga. Det är därför medförvåning som jag har noterat alt regeringen i årets staisverkspropositioninte föreslagit ytterligare en professur i gerialrik utöver den som sedan nägontid finns i och all man längt mindre ställer i utsikt nägon meraomfattande utbyggnad av äldersforskningen. Såviii jag förstår finns delingenling i statsverksproposilionen som lyder pä all regeringen lagil hänsynlUl eller uppmärksammat delta beslul av . Del verkar emellerlid som om ulskottet har korrigeratdetta en aning, ty utskottet delar motionärernas uppfattning om önskvärdhetenav ökade forskningsresurser bäde när del gäUer det gerialriska och det geronlologiskaomrädei. Utskottet understryker belydelsen av alt resultaten av denhilUUsvarande verksamhelen inom ifrågavarande forskningsområde snaraslutvärderas sä att statsmakterna och utbildningsmyndighelerna får bättregrundval för den fortsatta planeringen. Jag skulle aUtsä särskilt vilja betonaall denna ulvärdering, som skall ske, verkligen kommer tUl sländ så allvi snabbt fär vela om och när förstärkningar inom detla område kan göras. Idetla anförande inslämde i Lane-Herrestad (c). HenÅKERLIND (m): Jag skall bara helt kort redovisa minuppfattning i den här frägan. Jag har i en motion lUlsammans med nägra andra ledamöierav kammaren begärl att man skall inrätta en professur i perifer kärlkirurgi. Vihar ju tidigare hafl den här frägan uppe vid flera tUlfäUen i ochnågra gånger hafl ganska långa debatter, så det finns väl inte anledning allupprepa argumenten för behovel av en sädan här professur, som kan ge läkarnamöjlighet all skaffa sig bällre kunskaper om den perifera kärlkirurgin. Behovetav en ulveckling av den perifera kärlkirurgin tror jag är oerhört stort, ochframför allt blir man ju klar över det när man möler de fall som har blivit behandladeav docent , som arbetat särskill myckel pä del här områdel. Det ligger ju väldigi myckel i det sade härtidigare, när han gjorde en jämförelse mellan hur man prioriterar anslagsbehoven.Man kan anslå stora summor lUI en ökad administration exempelvis nya statligaverk - medan man är synnerligen försiktig och restriktiv när del gällerutvecklingen av den här forskningen. Jag vill ocksä inslämma i vad sade ombehovel av utveckling av forskningen när det gäller barnkirurgi ochlungmedicin. Även det är kolossall vikliga områden. Men i lika hög grad behövsinom den perifera kärlkirurgin en ytterligare stimulans genom en professur. skall jag inle yrka bifall tUl motionen - jag säger somtidigare talare, att del är väl omöjligl all få kammaren med på etl sådantyrkande, när etl enhälligl ulskoltsullätande föreligger. Men jag kan lova kammarensledamöter all jag återkommer i denna fräga vid kommande riksdagar, därför attdetta är en nödvändig sak. Och jag hoppas att skall väl insikten ombehovel härvidlag komma uitryck även i utskottels skrivning. Tekniska fakultetema m. m. Överläggningen var härmed slulad. KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Tekruskafakultetema m. m. Herrförsle vice lalmannen (): Under de närmasle fem åren beräknaslandslingen sammanlagt inveslera 8 miljarder 112 miljoner i byggnader ochinventarier för sjukhusanläggningar. Den summan är lågt beräknad, därför allom man ser pä finner man alt är det en investeringsvolympå 1 470 miljoner i byggnader och bara 962 miljoner. Del är sannoliktall del inle kommer alt bli sä - landstingen kan inle rikligl överblicka vadsom skaU hända 1974-1975 och därför är beloppel 8 miljarder Iroligen lågträknal. Man kan säkerligen säga att invesleringarna icke kommer att undersliga10 miljarder kronor pä de närmasle fem åren. Ser man längre framål kanske över en tio- ellerfemtonårsperiod -kommer man upp lUl enorma belopp. I ett enda län mitt egetlän beräknas för tUl nybyggnad 734 miljoner plus ettfärdigställt sjukhus som kostar 100 miljoner. Ochjag skuUe tänka mig all i deflesla landsiing är del sä att man har att göra med planerademiljardinvesteringar. Del är enorma resurser som mäste fram i fräga om personallill att bygga och materiel och alll sådant, och man länker med räll slor fasapä vad detla kommer att innebära på skattsedlarna. Jag tror all varje landsiinghar slora farhågor för vart det egenlligen skall rusa i väg medlandstingsskatten. Men om manlänker pä allt delta byggande som man nu planerar och Tekniska fakultetema tn. skallgenomföra, sä kommer man till en märklig slutsats. Del förekommer ingenforskning i fräga om sjukhusbyggnader. Del förekommer heller ingen särskUdutbUdning av arkitekterna. För dessa människor som skall rita enorml dyrbarasjukhusanläggningar finns det ingen specialutbildning. Arkitekterna får päegen hand och av eget intresse siudera hur man bäst skall bygga eil sjukhus.Della tycker jag är förvånande. Inte av landslingensutgifter gäUer sjukvården, men trots att man offrar sä myckel pengar gärsjukhusbyggandel alltså sä enkelt lUl. Jag har motionerat om inrättandet av en professur isjukhusbyggande, någonting som jag lycker är i högsia grad ekonomisklberälligal. Men utskottet har behandlat moUonen myckel summariskt jag skallanvända det milda uttrycket - och hänvisar tUl att grunderna för sådanabyggnadsprojekt studeras i byggnadsfunklionsläran. Vidare har utskollelhänvisal tUl SPRI. Men egenlligen har utskollel bara behandlal en del avmolionen, nämligen den som handlar om forskningen, och intearkilekl-utbUdningen som ocksä finns med i molionen. Och vad undervisningen ibyggnadsfunktionslära angår är det givet att en arkitekt kommer att syssla medmänga olika projekl och bara i försvinnande liten grad med sädana oerhört slorasom det är all bygga ell sjukhus. Vad sedan gäller SPRI har jag här lagil med mig enbroschyr, i vilken det lalas om vad SPRI skall syssla med. I den broschyrenslär del: "är SPRI" och sedan skriver man att SPRI skall"främja och samordna planering och rationalisering i hälso- och sjukvårdensamt socialvården, insamla och sprida information inom området, verka för ensamordning mellan hälso- och sjukvård samt socialvård, fastställa svensksjukhus-standard". Men det står ingenting om att SPRI skall bedriva någonforskning eller medverka lill all vi får kvalificerade arkitekter som kan ritasjukhus. Jag måste därför säga att den delen av molionen är behandlad högstsummariskt. Efler vad jag kunnai finna har ulskottet inle hellerlUlfrågal de myckel belydelsefulla institutioner som finns på området.Landstingsförbundet har inte fält yttra sig och inle heUer SPRI. Molionen harinle remitterats, och följaktligen har utskottet inle heller den vägen fåttreda pä någonting om hur det förhåller sig pä della jättelika område. Del har här i åtskilliga gånger föreslagitsinrällande av nya professurer, många säkerligen mycket berättigade, men detbehövs ju lokaliteter och andra resurser om man skall kunna arbeta. Enprofessur i sjukhusbyggande skulle avsätta oerhört vikliga resullat, och baraen ringa besparing på elt storl sjukhusbygge skulle ge tUlräckligt för attbelala professuren. Jag skaU emeUertid inle förlänga denna debatt ytterligareutan vUl bara tUlägga all det finns bara tre sjukhusbyggnadsprofessurer ivärlden, nämligen vid i , i och i ;den sislnämnda professuren dock ännu inle fasl etablerad. Denna fräga haralltså uppmärksammals i andra länder, och eflersom vi här i är kändaför all ha en hög sjukhusslandard hade det varil ulmärkl om ulskottet hade lagillitet allvarligare pä denna fråga och övervägl om man ändå inte kunde medverkaUU att på detta betydelsefulla område ännu mera forskning bedrives och ännu merkvalificerade människor sysslar med deolika uppgifterna. Del finns ingen anledning all yrka bifall tUl molionen.Men när utskottet har försummal all göra en ulredning, kan jag givelvisförsökai all själv införskaffa de uppgifler som behövs och äterkomma med en nyoch utförligare motiverad moiion . Då kanske ocksä ulskoltet kan länkasig att införskaffa mera uppgifler och överväga frägan grundligare än vadutskottet har gjort vid årels riksdag. Jag framställer inget yrkande. Tekniska fakulteterna m. m. Hen ALEMYR (s): För arbetet här har jag valt denmeloden all endast begära ordet i de fall dä del framslälls andra yrkanden änom bifall lill utskotlels hemställan. går jag ifrän den meloden med ell korlinlägg, därför att herr försle vice talmannen har riktat skarp kritik motutbildningsulskotlets sätt att arbeia. Herr förste vice lalmannen var ocksä vänlig nog att läsaupp ell stycke ur ulskollels belänkande. Del var bara synd all han inle lästeupp ytterligare ell stycke, ty dä hade del av hans anförande klarare framgåtthur utskollel resonerat. Del står nämligen i utskottets betänkande följande:"har en vid tekniska högskolan i nyinrättad professur ibyggnadsfunktionslära fäll sin försia ordinarie innehavare, av moliven förriksdagens beslul om denna professur var alt de växande slalliga och kommunalainvesleringarna i vårdbyggnader och laboralorie-lokaler ökar behovet avulbildning och forskning i dessa frågor." har alltså ägnal den problemalik uppmärksamhet,som herr förste vice lalmannen här talar om. Men propåer om en speciellprofessur i sjukhusbyggnadslära har icke nägon gäng kommit frän annat häll änfrän motionärens. Den tekniska fakulletsberedningen har aldrig framförl nägolsådant förslag, byggnadsforskningsrådet har inte heller gjort det. Dellaönskemål är icke underbyggt och framfört i något annat sammanhang än i den avförste vice lalmannen väckta molionen. Utskollel har för sin del menat allde myndigheter som har all följa utvecklingen på della område bör inkomma medframslällningar om forskning ulöver den som bedrivs vid lekniska högskolan, omman finner att etl sådant här projekt är angelägel. Herrförste vice lalmannen (): Beträffande läsandet i utskottets belänkandevill jag bara göra kommentaren alt man i sä fall bör läsa ännu längre fram därdel heter: "I ämnel byggnadsfunktionslära studeras grunderna för byggnadsprojektenoch utvecklas meloder för att funktionskraven i skilda byggnadstyper, t. ex.bostäder, sjukhus och industrier, skall kunna bestämmas." Det gälleralltså hela det områdel. Vidare lalar man om alt molivel tUl beslutet all inrättaen professur i byggnadsfunktionslära var de växande statliga och kommunalainvesleringarna i vårdbyggnader och laboratorielokaler. Vad jag ville påvisavar att det bara blir en ringa del av denna professurs verksamhet som ägnassjukhusbyggande. Men jag skulle vara myckel lacksam om vi lill nästa är kundekonstalera att en avsevärd del av verksamhelen ligger just pä della Vetenskapliga bibliotek: Bokinköp m. m. område; dåhar vi kommit fram till det som jag önskar att man skall beakta. Tiden fär utvisa hur del förhäller sig. Jag skall lUlnäsla är göra mig underrällad om hur mycket av den här professuren som harkunnai ägnas äl den här saken. Överläggningen var härmed slutad. Utskottels hemställan bifölls. Punkterna 11 och 12 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Vetenskapligabibliotek: Bokinköp m. m. HenFISKESJÖ (c): Som ell vikligt led i den fortgåendeulbyggnaden av universitetsfUialerna har under tidigare budgetåranslagit särskilda medel för uppbyggandet av bokbeståndet vid fUialbiblioteken,För innevarande budgeiår har således lUl fUialerna i , och Karlstadanvisats , I årets statsverksproposilion har dock anslagen lill denämnda fUialerna strukits utan att nägon motivering lämnats för detta. Dennaslrypning av biblioteksanslagen har kommit myckel överraskande för fUialernaslärare och sludenter, som på olika säll uttryckt stark oro för all studiernavid fUialerna nu kommer all aUvarligt försvåras, 1 motion nr 854 har jag och några medmotionärer frånskilda partier påpekat vilken besvärlig situation som filialerna kommer i omanslaget dras in och vi har krävt att samma belopp beviljas för budgetåret1971/72 som för innevarande budgetär. Men utskottet har med hänvisning lUl delansträngda budgetläget inte ansett sig kunna gå med pä del föreslagna modestabeloppet. Jag beklagar utskottets instäUning i den här frägan, och jag beklagarfUialerna, Med den arbetsordning som har inser jag delfåfänga i att yrka bifall tUl motionen. Men jag vill gärna uttrycka denförhoppningen alt anslagsbortfaUet skall vara av tUlfällig nalur och alt detsåledes redan i nästa års budgel skaU återfinnas elt särskilt anslag UUfUialbiblioteken i , och . Statsmakterna har ju gjort enmedveten salsning på universitetsfilialer. Avsikien är också alt denna salsning-som jag tycker är riktig - skaU fortsätta framöver. Studentantalet ökar fränär , nya ämnen kommer lUl vid fUialerna och UU de elablerade ämnenafogas nya påbyggnadskurser. Om den fortgående ulbyggnaden skaU vara meningsfullkrävs det självfallet också en fortgående utbyggnad av biblioteksresurser. Iannal fall kan inle undervisning och siudier bedrivas effektivt. Jag har således, herr talman, under förhandenvarandeomständigheter inget yrkande. Filialbiblioteken får väl försöka övervintra ettbudgetär och i förekommande fall hoppas på att de landsting och kommuner där I detla anförande inslämde i (c), Överiäggningen var härmed slutad. Utskottels hemställan bifölls. de är lokaliserade skall visa litet slörre förståelse för dem än vad Nr63 statsmakterna nu gör. Decentraliseraduniversitet su tbildning m. m. Kammaren biföll vad utskollel i dessa punkler hemstäUt. Decentraliserad universitetsutbildning m, m. Hen NORDSTRANDH (m): När det gäUer försöksverksamheten meddecentraliserad universitetsutbildning är Kungl. Maj:t yllerligt restriktiv.Tre orter i och sä inte mer! trols all U 68, som inilieradeverksamhelen, bör kunna som ulskotlei med en bra skrivning ullryckl det -"grunda sina förslag på en sä vid erfarenhet som möjligl av hurdecentraliserad universilelsulbildning fungerar på orter av olika karakiär ochatt det därför är angeläget med en slörre lokal spridning än dennuvarande". Utskottet nöjer sig dock med att acceptera begränsningen lillde tre orterna. Och även jag skulle väl, motionerande och , hakunnat låla utskottets skrivning passera ulan kommentar, om inte finansministerSlräng i proposiiionen nr 29 angående omlokalisering av viss slalligverksamhet gjort elt, som del synes mig, någol egendomligt uttalande. Han säger i denna proposilion alt närhet UU högreutbUdning är av slor vikl för del organ och den personal som berörs avlokaliseringen. Han ulgär från att U 68, som prövar frägan om forlsaltdecenlralisering av den högre utbildningen, i sitt arbeie beaklarkonsekvenserna av alt del framlagda förslaget om ullokalisering av slatligverksamhet genomförs. Vidare finner - och del är del som jag nägolvUl uppehålla mig vid - efler samråd med statsråden och allytterligare nägra orter utöver de i proposiiionen nämnda lokaliseringsorternabör kunna komma i fråga för högre utbUdning. Speciellt intressant i ljuset avutbildningsdepartementets och regeringens lidigare slällningslagande lill dennaförsöksverksamhel är påståendet att lokaUseringsorter som inle har ellersnarast får högskoleutbildning bör kunna komma i fräga för högre ulbildning. Vihar alltså nu bara dessa tre orter i , och nägon ulvidgning avförsöksverksamheten skall enligl regeringens mening inle heUer ske , Irolsall del som jag ser del finns ell uppenbart behov av sådana försökexempelvis även i MeUansverige. Sådanl är läget. Erfarenhelerna av hur decentraliseraduniversitetsul-bUdning kan komma tUl slånd och fungera på olikaorter av olika Decentraliserad universitetsutbildning m. m.