prot · FU0927 · 1971-12-31 00:00:00 — Jaghar bara velal aktualisera spörsmålet om i vilka sammanhang en ansvarig debattom USSU:s förslag skall kunna föras. Jag tror alt det ofla är en svaghet, inte med elt utredningsmaterial publicerar någon anvisning om ivilket sammanhang det vidare skall bearbetas. När del gäller all faslställa mål och riktlinjer förskolans undervisning i sexual- och samlevnadskunskap kan ställningstagandetgöras av , av Kungl. Maj:t eller av skolöverslyrelsen ensam. Jagtycker inle all det vore orimligt att bereddes tillfälle alt uttalasig om etl sä viktigt Under alla förhållanden måsle emellertid etl omfattande remissarbetebedrivas genom departementets eller genom SÖ:s försorg. Skolans sexualundervisning berör etl område, somIradilionelll varil etl familjens ansvar, och det är vikligt att föräldrarnasundervisning och skolans inte slrider mol varandra. Därför mäste en livligdebatl eftersträvas innan nya rikllinjer fastställs. Annars kan vi riskera atisynpunkler av del slag, som jag citerade, ocksä i fortsättningen kommerall cirkulera, varvid mänga kan fä en känsla av att inte ha någon möjlighel attgöra sin röst hörd. Jag tror alltså att det är viktigt att denna frägahandläggs med takt och varsamhet och i medvetande om att mänga människorslivssyn och trosuppfattning påverkar deras reaktioner och ställningstaganden. Ang. utredningen rörande sexual-och samlevnadsfrågor iundervisnings- och upplysningsarbetet Jag noterade med tillfredslällelse att herrWikström uttalade all en hel del av de presskriverier som förekommil om boken ärgrovt osakliga. Det är kanske i själva verkel så all den biskop som herrWikström åberopade har läst tidningsartiklar men däremot inte boken. Jag trornämligen inle all boken skulle kunna föranleda ell sådanl ullalande som hargjorts. Utredningen har velat dels tillmötesgå en anhållan frän enarbetsgrupp inom skolöverslyrelsen all slälla faktamaterial lill förfogande fören planerad lärarfortbildning, dels lägga fram vissa överväganden för allmöjliggöra en offentlig debatt, innan arbelet med slulbelänkandel ännu ärklart. Såvitt jag förstod, överensstämmer det med uppfattningall del är önskvärt med en bred offentlig diskussion om dessa frågor. Ännu finns alltså ingel utredningsförslag, och när ellsådanl föreligger så kommer jag naturligtvis all i vanlig ordningla slällning lUl frägan om remissbehandlingen. Jag förutsäller att det blir enbred remissbehandling i en sädan här fräga. Dessutom kommer jag, med hänsyntill de förslag som förs fram, att avgöra pä vad sätt den sakliga behandlingenskall gä lill. Jag kommer naturiiglvis inle all försöka smyga någonting förbiriksdagen, ulan jag kommer all följa den praxis regeringen lillämpar när delgäller alt för presentera frågor som har räll all taställning lill och bör la ställning till. Del är uppenbart all ulbildningsminislern ochjag är överens om värdel av alt föra en öppen diskussion och viklen av all delblir etl myckel brett remissförfarande. Man kan möjligen göra den reflexionenall det vore önskvärt alt utredningarna litet mera funderade över hur de börpresentera sitt material så att det inle uppstår missförsländ i onödan. På denhär punklen rör del sig ju om ett sällsynt känsligt ämne, och det är bra all vihar fåll ell klargörande här om alt materialet har publicerats för att viskall fä en bred och öppen debatt och all alla synpunkler pä det här materialetär välkomna. Ang. förbättrad information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret Jag tror inle att ulredningen kan lastas förde slutsatser som drogs i vissa tidningar och de rubriker som där åstadkoms.Snarare var del väl lösnummerupplagan som spelade en roll än inlressel alt geutredningen en absolul objektiv och riktig redovisning. Överläggningen var härmed slulad. § 16 Ang. förbättrad information om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Herr försvarsministern erhöll ordet för allbesvara () framställda interpellation, nr 6, ochanförde: har frägai mig vilka åtgärder jagär beredd att vidta för all intensifiera och förbättra informaiionen om densvenska säkerhetspolitiken och totalförsvarets uppgifler och organisalion isyfte all fördjupa allmänhetens intresse och kunskaper för dessa för landetsfrihet väsentliga frågor. I interpellalionen framhåller attinformationsverksamheten rörande säkerhetspolitik och totalförsvar ärotillfredsställande och all stora delar av allmänhelen är okunnig om försvaretoch dess mål och medel. Vad som leder till den i interpellalionen framfördaslutsatsen all informaiionen om totalförsvar och säkerhetspolitik är mindreeffektiv och allmänheten således mera okunnig än tidigare är, sävitt jag kanförslå, det faktum att vårt lands säkerhetspolitik utsatts förkritik främst från vissa ungdomsgruppers sida. Det ökande antalet ansökningarom vapenfri tjänst kan ha verkat i samma riktning. Den kriiik som riktas mol försvaret kan lolkas säall enigheten om säkerhetspolitik och försvar är lika kompakt somförr. Vi möter nya synpunkter och förslag på hur vär säkerhetspolitik böruiformas. Vi möter även uppfallningen alt värt land inle är värt all försvaraliksom uppfattningen alt vi inle har några utsikter lill etl framgångsriktförsvar. All brislande enighet om vår säkerhelspolilik och dessförutsättningar således skymtar fram är alt beklaga. Det finns dock inga skälall tro all den kompakla enigheten kan återställas genom några enklatrollformler. Medborgerlig enighet i väsentliga frågor kan i etl demokratisktsamhäUe aldrig manipuleras fram. Enigheten kan bara uppstå genom överlygelsenhos de enskUda medborgarna. Och denna övertygelse kan bara uppnås i deldemokraliska samhällets arbetsformer. De poliliska krafler som bär upp dagenssvenska säkerhelspolilik har skyldighel all inför de grupper som ifrågasätterdenna politik besvara frägan varför säkerhetspolitiken har gells dennaulformning. Övertygelsekraflen i de svar som ges blir avgörande för den grad avövertygelse och solidaritet med vilken medborgarna omfattar statsmakternaspolitik. Del är minuppfallning all värt lands deklarerade säkerhetspolitik har en starkslällning i folkopinionen. De som önskar en förändring uigör ett fåtal. Jaganser även att del hos svenska folkel finns etl slarkl inlresse för försvaretoch dess problem. Vi mäsle alllid vara beredda all möta tvivel pä värsäkerhetspolitiks riktighel och behovel av ell försvar. Dessa tvivel skallöppet mölas med argumeni och sakskäl. I den fria debatten skall åsikter ochmotiv brytas mot varandra. Kritikerna skall inte tvingas till tystnad. Den somär förvissad om hållbarheten i sin egen övertygelse känner ingen Ivekan införelt öppet meningsutbyte om säkerhetspolitiken och dess förutsättningar. Deballen skaU inte minsl föras .äv och med dem som lUlhörden unga generationen. Dessa saknar ofla de personliga erfarenheter som kommiien äldre generation till del. Verkligheten är den bäste försvarsupplysaren. Menden verklighet vi lever i talar även den sitt lydliga språk. Det är minuppfattning att omsorgen för vår yttre säkerhet och motiven för ätgärder sommöjliggör dess fortbestånd inle skiljer generationerna från varandra ulan islällei utgör en stark, förenande länk. Kritiken mot försvaret utgör inle något hot molsäkerhetspolitiken och dess förutsättningar. Däremot kan det sätt pä vilket desom har ansvaret för säkerhetspolitiken möter denna kriiik bli etl prov påvitaliteten i vär demokrati och på vår förmåga att tillämpa demokraliskaarbetsmetoder även i situationer då känslorna råkar i svallning och sinnena ärupprörda. När vi står mill uppe i förberedelserna för eltställningstagande lUl försvarels ulformning efler utgången av nu löpandeförsvarsbeslut är del hell naturligt all utvidga informationsverksamheten omförsvaret och säkerhetspolitiken. Därmed ökas medborgarnas möjligheter altbilda sig en uppfattning om de avgöranden som skall träffas och motiven ochförutsättningarna för dessa. I detta syfte kommer en stor mängd material iförsvarsfrågan att publiceras och göras tillgängligt för offentlig debatl. Enredaktions-kommitllé har tillsalts med uppgifl att förbereda publicering avalll väsentligt material som tagits fram genom de nu pågående miljöstudiernaoch andra utredningar om försvarels framtida ulformning. Materialet kommer attpubliceras i försia hand genom och försvars försorg.Hillills har publicerats skrifter om svenski luftförsvar , omnedrustningsfrågan och framtida säkerhet och om stormakternas agerandei olika konflikter efler är 1945. utkommer en sammanfattning av deframlidsbedömningar som gjorts inom miljöutredningarna. Den ger en översiktöver alternativa utvecklingslinjer på längre sikl och den användning dessabedömningar fär i försvarsplaneringen. Vidare planeras publicering av enredogörelse för försvarels nya planeringssystem, en skrift om försvar motABC-slridsmedel och en om försvar mol överraskande angrepp och hot. Slutligenförutses även publicering av resultaten av de arbelen som genommiljöulredningarna lagts ut pä enskilda forskare. De ämnen som här aktualiserasär förutsättningarna för civilmotslånd i , försvar utan kärnvapen ochstormakternas framtida kärnvapenstralegier. Försvarsupplysningenbedrivs genom många kanaler. Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret Ang.förbättrad information om säkerhetspolitiken och totalförsvaret utbildningenär en viklig källa till informaiion om försvaret. Verksamhelen på försvaretsmänga arbetsplatser en annan. 1 skolans undervisning och yrkesvägledning harförsvarsinformationen sin nalurliga plals. Försvarels myndigheters verksamhetoch deras samverkan med andra myndigheter liksom med näringsliv,organisalioner och enskilda är också en del av försvarsupplysningen. En slor del av försvarsupplysningen bekostas avstatsmedel, t. ex. utgivningen av skrifter och broschyrer, utställningar och defrivilliga försvarsorganisationernas upplysningsverksamhet. I åretsstatsverksproposilion begärs medel för utgivning av en särskild publikationsom avses bli etl forum för informaiion och åsiktsutbyte rörande försvaret. HerrBOHMAN (m): Jag tackar herr försvarsministern för svarel. Del varåtminstone långt och innehöll kanske jusl därför en del som enligt min meninginle borde ha funnits i det vissa av försvarsministerns uttalanden gjorde påmig etl rätt förbryllande inlryck. Den beredskapsfråga om jag fär använda den benämningen -som jag riktade uppmärksamheten på i min interpellation är väsentlig för värsäkerhetspoUtik och vär demokrati. Häller den försvarsvilja som utgör självagrundvalen för säkerhetspolitik pä att långsamt luckras upp? Finnsbakom de tendenser i den riktningen som allt fler lycker sig kunna iaktta nägolslags medveten indoktrineringsprocess? Och gör statsmakterna alll vad somrimligen kan begäras för att möta sädana här tendenser och sådan härverksamhel? ÖB har konstaterat alt de nyinryckande rekryternaskunskaper om det svenska försvarets mål och uppgifler i samhället ärotillfredsställande. Han kräver ökad undervisning i skolan om värsäkerhetspolitik och vårl totalförsvar. I rapporter från förbanden görs ocksägällande all inryckande rekryter under hela sitt liv har fått del mililäranedsvärlat och att de inte har blivit realistiskt upplysta i skolan.Avdelningsdirektören i överstyrelsen för ekonomiskt försvar harnyligen konstaterat att den nuvarande informaiionen i totalförsvarsfrågan äralldeles otillräcklig och inle motsvarar moderna krav. Och han har i deluttalandet givil uitryck åt etl allmänl omdöme. Anlalel ansökningar om vapenfritjänst har frän 1966 till 1970 nästan fyrdubblats och anlalel tolalvägrare frånenbart 1968 ökal med samma antal. 19691970 var ökningen 129 proceni. Hur bemöter nu den för värt försvar ansvarige ministern dekrav på bällre information som frän olika håll reses och som har utgjortunderlag för min interpellalion? Jo, herr talman, han gör det genom allironiskt konstalera alt den "kompakla enigheten" om värsäkerhetspolitik och dess förutsättningar inle "kan ålerslällas genomnägra enkla trollformler" och att en medborgerlig enighet i denna frägainle kan "manipuleras fram". Vem, herr statsråd, har talat om enkla trollformler och ommanipulation? Jag har i inlerpellationen konstaterat att vårt försvar är enförulsällning för vår utrikespolitik, att försvarsorganisationen är enomfallande och belydelsefull del av vårl samhälle, alt del är samhällets plikt allge medborgarna tillräcklig information och att värnplikten inle kan fylla sinfunktion om den inte bygger pä allmän förståelse för vår säkerhetspolitik. Det är rikligl, herr statsråd, att medvetande om vad vårsäkerhetspolitik och vårl försvar kräver inte kan skapas utan övertygelse hosde enskilda medborgarna. Det är all slå in öppna dörrar all göra elt sådanlkonstaterande. Men övertygelse förutsäller i sin lur kunskaper, och de måstebygga på information. Det är framför allt då det gäller informationen somsialsmaklernas ansvar kommer in i bilden. Jusl därför all vi har en levandedemokrali, just därför alt vi har en så fri debatl som vi har i värt land ärskyldigheten all ge ell brell underlag för dessa debatter och för de analysersom man gör ule pä fältet särskilt påtaglig. Det är därför jag tycker att detär oroande att försvarsministern försöker att med svepande, lätt ironiskaformuleringar komma ifrån de förpliktelser som i första hand bör åvilaregeringen. Det finns naturligtvis fortfarande - del skall jag gärnamedge hos svenska folket elt starkt inlresse för försvaret och dess problem.Verksamheten hos hundratusentals människor inom de frivilliga försvarsorganisationernavittnar ju om det. Men vad som inger farhågor är all vi kan iaktta envikande tendens och en bristande övertygelse om försvarsorganisationensbelydelse och uppgifter. Det finns uppenbarligen etl samband mellan dentendensen och den ensidiga verksamhet som utövas i nedrivande syfte frän olikahåll samt den passivitet som gör sig märkbar dä det gäller all bemöla denverksamheten. Visst, herr talman, har vi politiker värt ansvar. Även avoppositions-sidan skuUe man kunna kräva ökade insatser, det är jag fulltmedveten om. Det oroande är att passiviteten hos politikerna tycks vara etlullryck för all de i viss utsträckning har blivit medveina om all den resonanssom möter försvarsdeballerna inle är lika utpräglat positiv som den varlidigare. Del förefaller som om del hos de poliliska partierna fanns enviss tvekan att ge sig in i försvarsdebatter just därför att de inte tycker sigfå rikligt del gensvar som de förul kunde räkna med. Om sä är fallet,accelereras den negativa trenden som jag har talat om. Den brislande förståelsen för svensk säkerhetspolitik markerasav sädana företeelser som att sä vill jag vet ansett sig inte längre böra vara med iCentralförbundet och försvar. Det föreligger uppenbarligen elt slagsväxelverkan i del här hänseendet. Om dessa två ungdomsförbund inte villmedverka i den uppbyggande verksamhet som Folk och försvar bedriver medstatsmedel, har de inle bara gjort en klart negativ markering, de har ocksäundandragit sig möjligheterna alt vidarebefordra den informaiion lill sinamedlemmar som Folk och försvar har lill uppgift alt ge dem. Alla poliliska partier som står bakom den enighet, som iprincip föreligger om vär säkerhetspolitik, har ell gemensamt ansvar, delvilljag understryka än en gäng. Men regeringen har det slörsla ansvarel för allse tUl, att resonansbottnen, den allmänna opinionen, inte som är fallet bUrutsatt för en ensidig påverkan. Den uppgiften är svår, det är jag ocksåmedveten om. Man mäsle - för all citera ett uttalande av statsrådets Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret 4 protokoU 1971. Ang. förbättrad information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret förutvarandemedarbetare, dåvarande statssekreteraren "kunnaanalysera folkviljan men ocksä påverka och leda den". Det är inget fel att man i debatien kritiserar försvaret.Försvaret liksom andra samhällssektorer har sina brister - del har vi nog klarlför oss - och det är ocksä, förefaller det mig, naturligt all kriliken kan blihård mol en organisation som enskUda medborgare kommer i kontakt med genomobligatorisk värnplikt. Men just del förhållandet skärper skyldigheten attklargöra de säkerhetspolitiska sambanden så all de kvarvarande inlrycken inlefår övervägande negaliv effeki. 1 slulel av del svar som försvarsministern gav mig gjordehan plötsligt en "kovändning" och medgav att det trots alll nu kanvara naturligt all ulvidga informaiionen om försvaret och säkerhetspolitikenoch att ge medborgarna ökade möjligheter alt bilda sig en uppfallning om deavgöranden som skall Iräffas då den nu sillande försvarsutredningen har lagtsitt förslag. Plötsligen är alltså försvarsministern beredd att vitsorda alldel finns ell behov av vidgad information. Men del verkar som om del behovelvore begränsat lill de diskussioner som skall föras i anslulning tUlförsvarsulredningen. Jag hävdar att behovet är myckel slörre och bör leda lillinsatser över hela fältet. Om det var också statsrådets mening kanskestatsrådet vill förtydliga sig pä den punklen. Utnyttjar vi värnpliklsulbildningen lillräckligleffeklivl för alt ge verksam upplysning om vär säkerhetspolitik och de olikaaspekter som är berörda? Är skolans undervisning och yrkesvägledning i dagtillräckligt intensiv? Har den tillräcklig genomslagskrafl? VUkel ansvar harSveriges Radio? Hur utövar radioledningen sitt ansvar? - Alll della är frågorsom jag hade velal få svar pä från slalsrådel, men som statsrådet i storutsträckning har gått förbi eller i varje fall underlåtit alt konkretisera. Lägel är inle tillfredsställande. Del är någonlingsom brisier och vad kommer försvarsminislern all göra för all bota debristerna? 1 det hänseendet har vi inte fält något svar. Del är rikligl att regeringen skall hålla sig utanförSveriges Radios programverksamhet. har enbart att följa detavtal som föreligger mellan staten och radiobolaget, men enligl det avtaletskall bolaget i sin programverksamhet "hävda de grundläggande demokraliskavärdena" och bedriva sin verksamhel "med beaktande av ljudradions ochtelevisionens cenirala slällning i samhällel" - dvs. Jag menar - och jag hoppas att försvarsminislern kan deladen meningen alt enligt radioavtalet föreligger skyldighel för radiobolagetall tillse all underlaget för vär säkerhetspolitik förstärks. Radiobolagel haralltså, enligl min uppfattning, inte enbart att föra debatt och att presenteramol varandra stående synpunkler ulan också all aktivt verka för en vidgadförståelse för vår säkerhelspolilik, som i sin tur är en förulsällning för allvi skall kunna upprällhälla de demokraliska värdena i vårl land. Alllför mångahar fält det intrycker att den debatt som vidarebefordras till lyssnare ochtittare är sä ensidig all det förefaller som om en rakl motsatt effeki inlesällan skulle vara åsyftad. Var det exempelvis nägon som hörde en visslundadocent utlägga texten i gårdagens utsändningar? Inte var väl hans inläggavsell all öka förståelsen för svensk säkerhetspolitik! Försvarsministern avslutar sitt svar med en erinran om alli årels slatsverksproposilion har begärts medel för utgivning av, som delheter, en särskUd publikation, som avses bli forum för information ochäsiklsulbyle rörande försvaret. Den "soldallidning" som försvarsministernåsyftar blir säkert etl forum för åsiktsutbyte, men i vad män kommer del försialedet i de tvä uppgifterna - informationsverksamheten all beaktas? Det äringel fel, del är Ivärlom alldeles rält, att de värnplikliga skall tUlförsäkraselt inflylande över tidningens innehåll och utformning, men om avsikten är allbereda möjligheler för Värnplikts-vägrarnas centralorganisation att i denna medstatsmedel utgivna lidning fullfölja sin propaganda lär i varje fallinformationsbehovet, som enligt min mening är högst väsentligt, inle blitillgodosett. 1 vad mån kommer informationsbehovet alt bli tillgodosett i dennatidning? Jag lackar än en gång statsrådet för svaret. Jag är inletillfredsställd med det. Jag lycker mig sakna den vilja att försöka komma tillrätta med de informationsproblem som vi alla är klarl medveina om. Jag hadehoppals all försvarsminislern skulle ha givil uitryck äl denna vilja. Ang. förbättrad information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret Jag visste all inte skulle blienig med mig. Jag tillspetsade alldeles medvelel mill svar pä vissa punkler förall fä till stånd debatt, om inte i denna kammare - vi har kanske inte lid tilldet så ändå en debatt bland politiker och andra som bör bedriva försvarsupplysning.En sådan debatl skulle visa vUka olika ståndpunkter vi intar. Del är pä del sältel, , att vi bedrivermer försvarsupplysning än någonsin, lägger ul mer pengar på försvarsupplysningän någonsin och skickar ul vackrare och grannare skrifter om försvaret ännågonsin. Del är alllsä inle en minskad omfallning iförsvarsupplysningsverksamheten som kan ligga till grund för . Dä har jag ställt mig frågan: Vad kan del vara som gör frän ÖB:s sida och från sida och i en mängd ledarartiklar somjag har läst ändå talar om denna kris i försvarsupplysningen? Jo, det ärnaturligtvis det all förulsätlningarna för försvarsupplysningen hell harändrats . Det spelar ingen roll om vi skickar ul aldrig sågranna och aldrig så mänga broschyrer om hur vårl försvar fungerar ifall det ärsä alt mänga människor framför alll inom den yngre generalionen tvivlar påförsvaret. Del är inte upplysning av del slag som gär ul på att man skall göraalla kunniga om hur värt försvar ser ut som är det väsentliga, utan del ärnödvändigi med en diskussion om varför vi har försvaret, varför vi har aUmänvärnplikt med del tvång della innebär för de unga medborgarna, av vilka mångavill dra sig undan. Varför har vi del? 1 den diskussionen dellar tyvärr vi som är ansvariga förbesluten alldeles för liiel. Del är vi som måsle la upp den diskussionen ochtala om, varför vi i denna riksdag anslår 6,5 miljarder till försvaretoch varför vi ulformar vär säkerhelspolilik pä della sätt. Del finns nämligenute i landet så många tvivlare. Dessa är ingalunda okunniga, men de håller på all skapa en opinion till förmån för en annan Ang. förbättrad informationom säkerhetspolitiken och totalförsvaret försvarspolitikän den som del har rält en kompakt enighet om här i . Jag tillspetsade medvetet frågeställningarna pä delta sättför all kunna få till stånd en vettigare diskussion om försvarsupplysningen änden som kom lill ullryck i interpellalion och den som jag i övriglupplever när man tror all om bara medborgarna blir mera kunniga om vårl försvarblir vi även mera eniga och så acceplerar medborgarna säkerhelspoliliken. Detär inle sanl del vel vi inte. Det är möjligt all om medborgarna blir merakunniga, sä kommer de ännu högljuddare alt kräva en annan säkerhetspolitik. Vi måste förklara varför vi i nuvarande inlernationellaläge, med ställning meUan öst och väst osv., har jusl den utformningav försvaret som vi har. Någonting annat menade jag inle. När jag lalar om entrollformel avser jag hell enkell detta, all del inte är sanl all man baragenom all beslälla mer broschyrer, mer föredrag, mer korlfilmer elc. kanåstadkomma samlingen kring försvaret och uppnä enighet. Det är inle alls säkert all della blir möjligl, ulan jagtror att vi politiker i olika läger mäsle skärpa oss och la upp diskussionen päell annal säll med en grupp aktiva ungdomar som bara kan mölas med våraargumeni. Vi skall inte försöka lysta ned dem ulan de skall Ivingas lägga framsin syn pä hur de vill att vårl försvar skall vara utformat. Menar de verkligenatt vi inte skall försvara oss alls? Det skall de tvingas svara pä. Dä får vise om inte den kompakla uppslutningen under mänga är kring svensksäkerhetspolitik ändå skall kunna bestå. Men vi kommer inle förbi dessa frågorgenom att bara beslälla ännu mer skriftlig och annan upplysning som kanbekostas av statsverket eller andra. Del är detta, , som jag villskjula i förgrunden. Alt vi sedan skall ge alla bäsla möjligainformationsmalerial, som jag har påpekal här, är ganska naturligt.