prot · FU09127 · 1971-12-31 00:00:00 — § 20 Interpellation nr 209 ang. brotts- ochskadeutvecklingen Ordet lämnades på begäran till Fru andrevice talmannen (), som yttrade: Svenska försäkringsbolags riksförbunduppmärksammade i en skrivelse tUl regeringen denökande brottsligheten och hur denna brottslighet återspeglas i antaletförsäkringsfall. Man konstaterade vidare, att ökningen inte endast visat sig iantalet faU utan också I fråga om den medelkostnad som de anmälda skadornauppvisar. Låt mig hänvisa till några intressanta uppgifter ur skrivelsen; Antalet anmälda stöldskador i bilförsäkring var i samtligaförsäkringsbolag 52 500 och 62 500, Antaletinbrottsskador per 1 000 försäkringar inom ett av de största försäkringsbolagenvar beträffande hemförsäkring 10,9 och 14,7, beträffandevUlaförsäkring 6,4 och 8,1, beträffande fastighetsförsäkringår 1969 12 och är 1970 15,4 samt beträffande fritidshusförsäkring 15,6och 17,5, Medelskadekostnaden inom samma försäkringsbestånd var i frågaom hemförsäkring år och år , vidvUlaförsäkring år och år , vidfastighetsförsäkring år och år samt vidfritidshusförsäkring år och I . Från försäkringsbolagens sida har klargjorts, att mycketdrastiska höjningar av försäkringspremierna kan bU nödvändiga som en direktföhd av skadeutvecklingen. framhåller I sinskrivelse, att det är väsentligt att vidta kriminalpoUtlska och socialpolitiskaåtgärder som på lång sikt kan skapa ett mindre brottsalstrande samhälle, hksomatt få till stånd en pohtik som kan leda till återanpassning I samhäUet av depersoner som begår brott. Men det tar tid att nå effekt med sådana åtgärder ochdärför behövs det däratöver, framhåller man, "omedelbara åtgärder som kanbedömas verksamma I den akuta situationen", Irikspolisstyrelsens senaste petita redovisas en del fakta som bekräftar den bildFörsäkringsbolagens riksförbund gett av brottsutveckUngen, Man 108 konstaterar att läget ytterligarehar försämrats jämfört med fjolåret, då en mycketallvarsmättad framstäUn:ing av situationen gjordes. Antalet Nr 127 rapporterade brott enligt har under årets åtta första rj,. , , månader ökat med i landet som helhet jämfört med ,f- , .qj. 1970 och uppgår tih 390 945, Ökningen av brottsbalksbrott är den största sominregistrerats sedan övergången till ADB för framtagning av statistiska uppgifterom antalet anmälda brott. Enligt arbetsgruppens för kriminaUtetsprognoser beräkningarskuUe brottsbalksbrotten komma att öka med omkring 22procent, vilket innebär en genomsnittlig årUg ökning med . Denfaktiska ökningen är således ungefär fem gånger så stor, vUket tyder på enfortsatt starkt stigande brottskurva, Samma bild framträder ur en undersökning"Oroshärdar i " som företagits av stadsoch läns köpmannaförbund. Brottsutvecklingen har bl, a, stäUt sådana krav på polisenatt det inte varit möjhgt att avdela de resurser som skulle behövas förnågorlunda effektiv narkotikabekämpning. Smugglingen av narkotika har återtUltagit och den s, k, tunga narkotikan, t, ex, opium, har börjat förekomma påden öppna marknaden. Av statistiken framgår vidare, som en ytterligare_konsekvens av polisens begränsade resurser I förhållande tih behoven, attuppklaringsprocenten sjunkit. Som bl, a, framhållits av , i endebatt vid vårriksdagen om polisens resurser, är en av de allvarligasteföhderna av det nuvarande överansträngda läget att polisens preventivabrottsförebyggande roll Inte kan uppfyllas I tiUräcklig grad. Om polisen fickökade resurser skulle upptäcktsrisken vid brott öka, det skulle ta mindre tidatt klara upp begångna brott och större resurser skulle kunna överföras tUl dendirekt brottsförebyggande verksamheten. Detta skuUe sammantaget sannolikt kunnaverksamt bidra till en dämpning av brottsutveckUngen, Dennaverklighetsuppfattning har varit central när ochsenast vid årets riksdag krävt förstärkta resurser tih polisen, sompartiet fört fram långtgående förslag om effektiva åtgärder för en bättre ochhumanare kriminalvård, liksom för ett socialt bättre fungerande samhäUe, De uppgifter som kommit fram om brottsutvecklingen underde och inte minst detta iir styrker de krav partiet fört fram.Försämrad brottsutveckling åsamkar de enskUda högre försäkringspremier,direkta ekonomiska förluster och dessutom ökad otrygghet. Med stöd av det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr justitieministern få ställa föhande fråga: VUka slutsater drar justitieministern av de uppgifter somden framkommit om brotts- och skadeutvecklingen och vUka åtgärderavser justitieministern att vidta för att hejda brottsvågen och skapa trygghetför den enskUde? Denna anhåUan bordlades. Nr 127 § 21 Inteipellation nr 210 ang,företagens kostnader för verkskydd, n- a - u ,-u Ordet lämnades pa begäran tUl HerrSTRINDBERG (m), som yttrade: är i enlighet medcivUförsvarslagen skyldiga att håUa s. k. verkskydd samt att bestridakostnaderna för viss materiel Uksom för utbildning av verkskyddspersonal. Företagens kostnader för verkskyddet har år ökat.Kostnads-Ökningen för UtbUdningen har uppgått tiUtotalt , dvs. Genom beslut av den 2 augusti 1971har civUförsvarsstyrelsen faststäUt kostnaderna för utbUdningen att gäUaretroaktivt från den I JuU innevarande år. De kostnader som därvid framräknatsatt belasta företagen överstiger föregående budgetårs kostnader med hela 45procent. EnUgt uppgift baserar sig kostnadsberäkningen på Programplan 1972/77för huvudprogram 6 civUförsvaret. EnUgt utbUdningskungörelsen för civUförsvaret av den 9december 1960 6 § skaU utbUdning när det gäUer manskap företrädesvis äga rumsom deltidsundervisning. Sådan undervisning stäUer sig ur företagens synpunktavsevärt billigare än heltidsundervisning på . I skrivelse av den 5oktober 1971 från tUl talasemeUertid om successiv övergång från deltldsutbUdnlng till heltidsutbildnlng.En sådan övergång kommer att i större utsträckning än vad företagen föratsettbelasta dem med kostnader för verkskyddsutbUd-ningen. Med stöd av det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlåtelse att tiU herr försvarsministern få stäUa följande frågor; Finner statsrådet detrimligt att företag, som enligt lag är skyldiga att bestrida kostnader för verkskydd, skaU belastas med kostnader retroaktivt på basis av framtida programplaner? att utbUdningen inom verkskyddet fortfarande i första hand skah skepå deltid i enUghet med utbUdningskungörelsen ? Kan statsrådetförklara den mycket stora kostnadsstegring som drabbar företagen förverkskyddsutbUdningen? Är statsrådetberedd medverka tUl en omprövning av de kostnader som civUförsvarsstyrelsenräknat fram att gäUa fr. o. m. den I juU 1971? Denna anhållan bordlades. § 22 Interpellation nr 211 ang. tillstånd förinterkontinentala charterflygresor Ordet lämnades på begäran tUl Hen WIRMARK (fp), somyttrade: Ökningen av turistresorna tiUMedelhavsområdet under 110 visar att detfinns ett stort och växande intresse hos densvenska aUmänheten att semestra utomlands. Det råder inget tvivel Nr 127 om att detär det billiga charterflyget som möjliggjort denna utveckhng. dag finnsockså ett växande intresse för nya resmål bland resenärerna, .g november1971 Inte minstnya semestermål , erbjudande sol, badmöj---------- ligheteroch andra turistattraktioner. För att kunna erbjuda sådana resor har vidupprepade tUlfäUen researrangörer Inlämnat ansökningar om att få tiUstånd förcharterflygning på interkontinentala destinationer, t. ex. tUl Östafrika.TlUståndsgivningen har emeUertid varit mycket restriktiv, vUket har resulteratI att man från endast kan flyga charter tUl tvådestinationer utanför och , nämligen tUl ochCeylon. Detta har medfört dels att svenska researrangörer inte kan tillgodoseaUmänhetens önskemål om säUskapsre-sor tUl utomeuropeiska mål, dels att desvenska resenärerna I stäUet blir hänvisade tUl att använda charterflyg frånandra länder, t. ex. från eher . Föhden liar blivit attsvenska resenärer tUl sådana turistmål i regel får avsevärt dyrare reskostnaderän som skulle vara nödvändigt. De regelbundna avslagen på dessa ansökningar haruppenbarligen dikterats av hänsyn tiU SAS och av myndigheternas strävan attbereda ett visst skydd åt linjefarten. Det torde emellertid vara tveksamt, omen Uberalare tlUståndsgivning för charterflygning på ett antal attraktivaturistmål utanför och nödvändigtvis medför försämradevUlkor för SAS:s verksamhet. TUl stor del torde det röra sig om helt andra ochnya kundkategorier, som attraheras av sådana turistresor. Med SAS:s vidgadeengagemang inom resebyrå- och charterbranschen är det å andra sidan troligtatt de tUl SAS knutna företagen skuUe svara för en mycket betydande del avdenna chartertrafik. Det kan dessutom inte uteslutas att en vidgadcharterflygverksamhet även skulle kunna få en viss stimulanseffekt på denordinarie hnjetraflken. Gentemot de hänsyn som motiverat den restriktivatillståndsgivningen hittUls måste ställas Inte bara konsumenternas berättigadeintresse av bUllga resor också till längre bort liggande turistmål utan ocksåu-ländernas klart ådagalagda Intresse av att kunna tillgodogöra sig devalutainkomster och den sysselsättningsstimulans, som ökad turisttrafik skuUemedföra. I det område som synes vara mest aktuellt för skandinaviskareseanangörer, , prioriterar de enskUda länderna sin turistnäringmycket högt. På olika sätt har också betonats den vikt man fäster vidmöjligheterna till ökad turism från ; bl. a. har just önskemål omtiUstånd för charterflygning vid upprepade tlUfäUen framförts. Man är välmedveten om att turlstcharterflygnlngar från tlU skullege de östafrikanska länderna värdefuUa bidrag i form av ökade exportinkomster,vUket är av utomordentligt stor betydelse för dem i nuvarande utveckhngsskede.Sådana resurstUlskott skuhe på ett värdefullt sätt komplettera detutvecklingsbistånd, som de nordiska länderna redan ger . Uppenbart är att en avvägning av olika Intressen måsteske. Ur allmän näringspolitisk synpunkt måste det t. ex. vara viktigt att tiUståndsgivning- en handhaves på sådant sätt att så stort spelrum som möjligt lämnas åt konkurrensen. Endast därigenom kommer hänsynen tlU konsumenternas 111 Nr 127 önskemål om lägre priser att irimlig utsträckning kunna tUlgodoses. nödvändighetenav att göra en avvägning meUan konkurrensintresset och andra samhällsintressenhar betonat i sin skrivelse tiU Kungl. Maj;t den 10oktober 1971. NO konstaterar att det med hänsyn tUl kostnadssklUnaderna ärnaturligt att det reguhära flyget har högre priser än charterflyget men anseratt skillnaderna nu är påfaUande stora som en följd av de helt olikakonkurrensförutsättningarna. Han fäster uppmärksamheten på att förbudet motchartertrafik på interkontinentala destinationer är tlU stor nackdel för deskandinaviska ländernas turistnäringar och valutareserver, eftersom de ocksåhindrar researrangörerna pä dessa destinationer att ordna säUskapsresor föraUmänheten tiU Skandinavlen. NO kräver därför att statsmakterna gör endylik samhäUelig awägning. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tUl hen kommunikationsministern få ställa föhande frågor: Är statsrådet beredd attutreda och för redovisa vUka lättnader i nuvarande restriktiva tillståndsgivning för interkontinentala charterresor som skulle vara möjliga utan aUvarliga återverkningar för SAS:s verksamhet? Är statsrådet beredd attredovisa vilka åtgärder statsrådet avseratt vidtaga med anledning av skrivelse av ? Denna anhållan bordlades. § 23 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts propositioner: Nr 145 angående utgifter på tiUäggsstat I tUl riksstatenför /72 Nr 149 angående godkännande av överenskommelser rörande eninternationell telesatellltorganisation, Nr 150 medförslag tlU tulltaxa, m. m. Nr 176 med förslag till lag om ändring I lagen (1971:309)om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål, m. m. Nr 178 med förslag tUl lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979), m. m. Nr 179med förslag till lag om ändring i jordabalken, m. m. Nr 180 med förslag tUl lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), m. m, § 24 Anmäldes och bordlades Nr 17 med anledning av motion om förordnande pålångtidsvikariat Inom försvaret Nr 18 med anledning av motion om en enhetlig befälsordningInom försvaret Nr 19 med anledning av motioner om medinflytande förvärnpliktiga m. m. Socialutskottetsbetänkanden: Nr 127 Nr 35M anledning av motioner om upphävande av lagen omtlUsätt- -.. , , ning av fluor tiU vattenledningsvatten jg Nr 38 I anledning av motion om integration av socialvård och---------------- kriminalvård 1 frihet, m. m. § 25 Anmäldes och bordlades föhande motioner: Nr 1525 av i m. fl. avlämnad Ianledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 135 med förslag till lag om ändring Ikommunalskattelagen (1928:370), m. m. Nr 1526 av avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 138 med förslag tlU lag omförsvarsuppfinningar Nr 1527 av herrar Annerås och Nr 1528 av m. fl. Nr 1530 av i m. fl. Nr 1531 av i Bäckmora m. fl. Nr 1532 av m. fl. Nr 1533 av i m. fl. Nr 1534 av herrar Hovhammar och Nr 1536av herr/onMon i m,/7, Nr 1538 av i m. fl. Nr 1539av /wo« i Nr 1540av /iJo« i Nr 1541 av m. fl. Nr 1542 av m. fl. Nr 1543av hen SjöneU m. fl. Nr 1544 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Maj:ts proposition nr 140 angående konjunkturstlmulerande åtgärder Nr 1545 av i Mvesta m. fl. Nr 1546 av m. fl. Nr 1547 av i m. fl. Nr 1548 av i m. fl. Nr 1549 av herrar i Agnas och Nr 1550av herrar M7mo« I ochGuifa/Mon I Nr 1551 av rn. Nr 1552av herr 0/Mon i Nr 1554 av herrar och i avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 147 angående ändrad regional organisationav SJ 8 protokoU 1971. jf 227 1*" 1555 av herr 5ve«won iMalmö wi,/7, avlämnad I anledning av Kungl, Maj;ts proposition nr 155med förslag tUl ° lagom ändring i utlänningslagen(1954:193), m, m. Nr 1556 av m. fl. Nr 1557 av m. fl. Nr 1558 av m. fl. Nr 1559 av hen m. fl. Nr I560 av i m. fl. Nr 1561 av i m. fl. Nr 1562 av i Öskevik m. fl. avlämnade ianledning av Kungl, Maj;ts proposition nr bostadstillägg förbarnfamiher, m, m. § 26 Utsträckt motionstid Ordet lämnades pä begäran tiU HerrFÅGELSBO (c), som yttrade: Jag tUlåter mig hemstäUa, att kammaren vUlebesluta, att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl, Maj:tsproposition nr 173 om vissa reformer inom poUs- och åklagarväsendet måtte medhänsyn tiU ärendets omfattning utsträckas tiU första plenum efter onsdagen den24 november. Denna hemstäUan bifölls. § 27 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att föhande enkla frågor framstäUts, nämligen Nr 371 i (vpk) tUl herrutbUdningsministern angående principerna för avstängning från undervisning vidhögre läroanstalter: Anser utbUdningsministern att det finns behov av att ändranu tUlämpade principer för avstängning från undervisning vid högreläroanstalter vUka medfört att handikappade kan avstängas från UtbUdning? Nr 372 i (s) tUl herr kommunikationsministern angående lönsamhetsberäkningen beträffande Fryksdalsbanan; 114 Anser kommunikationsministern attdet är möjligt att vid lönsam- hetsberäkningen beträffande Fryksdalsbanan pröva denutredning som Nr 127 nyUgen publicerats I Teknisk ? Nr 373 () tih herr jordbruksministern omåtgärderför attekonomiskt underlätta för skogsägare att tUlvarataga stormfäUd skog: Har statsrådet för avsikt att vidtaga några åtgärder för att ekonomiskt underlätta för skogsägarna att tillvarataga stormfälld Nr 374 () tUl herr socialministern omåtgärder för att ge folkpensionärer möjlighet att behåUa telefon och TV efterföretagna avgiftshöjningar: VUka åtgärder kommer att vidtagas för att gefolkpensionärer, som har folkpension och hyresbidrag som enda inkomst,möjlighet att behålla sina telefonabonnemang och TV-licenser efter de senasteavgiftshöjningarna på på telefonkvartalsavgiften och påTV-avgiften? § 28 Kammaren åtskildes .