prot · FU09133 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 17 Innevarande månad. Ang. avdrag vid beskattningen för onormal förslitning avarbetskläder § 2 Ang, avdrag vid beskattningen för onormal förslitningav arbetskläder Herr finansministern erhöllordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 18november Intagna fråga, nr 379, och anförde: har frågat mig om jag harmöjlighet att utfärda sådana anvisningar 33 § kommunalskattelagen att detentydigt framgår, att avdrag får göras för vad som kan betraktas som onormalförslitning av arbetskläder, eller om det finns möjlighet att fastställaschablonavdrag för de yrkesgrupper där arbetet är av sådan art att sädanonormal förslitning förekommer. Enligt nuvarande regler räknas utgifter för arbetsklädertill sådana aUmänna levnadskostnader som I princip Inte är avdragsgilla vidtaxeringen. Det är således Inte möjUgt att genom allmännaanvisningar tillskapa en sådan avdragsrätt. Frågor om avdragsrätt av nuförevarande slag kommer att aktualiseras I samband med ställningstagandet Ullfrågan om definitiv källskatt. Hen OLHEDE (s): Jag tackar finansministern för svaret. Det ärJu så all det upplevs faktiskt bland verksladsarbetare och andra som en mycketstor orättvisa att det Inte får göras sådana avdiag som min fråga avser. Detlär Ju vara så alt om arbetsgivaren ställer kläder till förfogande tas det Inteupp till beskattning. Men den som är I en sådan mindre lyckligt lottadsituation att han själv får hålla sina kläder I ett tungt arbete med storförslitning av kläder har Inte möjlighet till något avdrag. Del är emellertid glädjande alt finansministern här haröppnat möjlighet för en översyn av frågan så atl detta förhållande som upplevssom en orättvisa kan undanröjas. Eftersom vi Inte vet åtminstone vet Inte jag det närfrågan om den definitiva käUskatten kommer upp till behandling hade detnaturligtvis varit mer tillfredsställande om man 1 varje fall hade kunnat vidtaåtgärder för att rätla till detta. Det finns Ju möjlighet att hänskjuta ensådan fråga till för ett avgörande, och det behöver Inte vara enalltför omständlig procedur. Överläggningen var härmed slutad. Ang. beredskapsarbeten vid försvarets ka se m byggnader § 3 Ang, beredskapsarbeten vid försvarets kasernbyggnader Herr försvarsministern ordet för att besvara () I kammarens protokollför den I Intagna fråga, nr 376, och anförde; har frågat mig om Jaganser att försvarets andel av beslutade och utgående medel Ullberedskapsarbeten under Innevarande år är tillräckUg för att Inom rimlig tiduppnå en tUlfredsstäUande standard av det befintliga kasernbeståndet. När det gäller att skapa goda förläggnlngsmöJUgheter förde värnpliktiga har jag prioriterat denna fråga. Under desenaste åren har omkring 3 500 förläggnlngsplatser renoverats enkostnad av . Kasernrenoveringarna pågår enligt uppgjordaplaner, vilka är svåra att ändra på, bl. a. därför att man måste tahänsyn att varje förband med att renoveringarna utförs skallutbilda de värnpliktiga. Det är alltså Inte möjligt att i någon väsentlig gradöka den redan höga takt som varit gällande på detta område. I konjunkturstlmulerande syfte har utöver beräknade beloppför Innevarande budgetår satsats av försvarsmedel. Av dessahar avsatts för Iståndsättnlngsarbeten. Endastbyggnadsobjekt som kunnat Igångsättas har av naturliga skäl därvidkommit I fråga. Kasernrenoveringar finns med bland dessaiståndsättnlngsarbeten. Problemet med att starkt utöka kasernobjekten avkonjunkturskäl är framför allt planeringstekniska att samordna planeradutbildning och renoveringarna - samt de förhållandevis långaombyggnadstiderna. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin enkla fråga. Orsaken till att jag ställde den är att det harriktats kritik mot det skick i vilket vissa äldre delar av vårt kasernbeståndbefinner sig. satsas del på grund av konjunkturläget mycket storasummor på beredskapsarbeten av olika slag. Enligt de uppgifter jag har rör detsig om under innevarande budgetår plus de 850 miljonerkronor som föreslagits I proposition nr 140, vilken snart skall behandlas avriksdagen. Sammanlagt rör det sig alltså om . Av detta får ju försvaret tyvärr bara en ringa del.Sammanlagt har det enligt försvarsministerns besked använts 30 miljoner kronorför Iståndsättnlngsarbeten, och det betyder av det totala beloppet,om Ingen förändring sker. vet vi att det på försvarsområdet bara Inomarmén förekommer en eftersläpning Inom byggnadssektorn på ca 1 miljardkronor och att nybyggnads- och renoveringsbehovet för förläggnlngsbyggnaderutgör ca . När man satsar så pass mycket pengar som mangör på beredskapsarbeten tycker jag att det vore både rimligt ochlämpligt att man verkligen försökte se till att den stora eftersläpningen beträffandekasernbyggnaderna klarades av i detta sammanhang. ten blirJu inte sämre för att en byggnadsarbetare t. ex. sysslar med enkasernrenovering i stället för med ett vägbygge. Jag skulle bara vilja vädja försvarsministern att hanmed beaktande av de tekniska svårigheter som Jag vet finns verkUgen slåss försitt fögderi och ser att vi i så stor utsträckning som möjligt äntligen fårUll stånd en förbättring av de värnpliktigas förläggnlngsmöJUgheter - nu närpengarna trots allt ändå finns. Jag behöver egentligen Inte slåss för mittfögderi på detta område.. Kan vi ställa förfogande byggobjekt som Inte harså lång byggtid som har vi goda utsikter att få dem genomförda. VI har Iår kunnat stäUa sådana objekt I tre kasernbyggnader förfogande, och vi harocksä fått dessa beviljade. Men därvid rör det sig om mindre kasernbyggnader. Den plan som vi har för de återstående förläggnlngsplatsernaredovisas ju I , och vi räknar med att det tar ytterligaresex ä Innan samtliga förläggnlngsplatser är renoverade. Läget är det attpå de platser där arbetsmarknadsläget brukar vara sämst är snart alla kasernerrenoverade, vilket lägger hinder I vägen I detta sammanhang. Men av de pengar vi får från AMS går mycket tUl sådant somhar samband med de värnpliktigas förhållanden I övrigt, nämligen fritidsverksamhet,Iståndsättnlng av Idrottsbanor osv., där byggtiderna är väsentligt mindre änden tid som det tyvärr brukar ta att renovera en kasern med hänsyn till attutbildningsverksamhet osv. Ang. åtgärderför att bereda sysselsättning åt värnpliktigasom avslutar sin militärtjänstgöring Som Jag sade hyser Jag all förståelse för derent tekniska problemen i samband med detta, men Jag vill bara peka på att detfaktiskt finns saker som man kan klara av som de värnpliktigasutbildning fortsätter. Jag har under Innevarande år haft tillfälle atttillsammans med försvarets personalvårdsnämnd besöka några av de lägerplatsersom finns runtom i vårt land. Vi vet alla att det är fråga om mycket gamla lägerplatser;så är t. ex. en del byggnader frän och en del är uppförda underberedskapstiden. Dessa lägerplatser utnyttias Ingalunda året om, och där trorJag att man skulle kunna göra en Insats, Många av dessa lägerplatser är tyvärrI ett myckel dåligt skick. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang, åtgärder för att bereda sysselsättnmg åtvärnpliktiga som avslutar sm militärtjänstgöring Herr försvarsministern ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den18 november Intagna fråga, nr 380, och anförde: har bett mig redogöra för vilkaåtgärder som frän mlhtärt håll vidtas i samverkan med länsarbetsnämnderna för Ang. åtgärderför att bereda sysselsättning åt värnpliktigasom avslutar sin militärtjänstgöring att skaffasysselsättning för de värnpliktiga som rycker ut från sinvärnpllktstiänstgörlng. Försvarsstabens personalvårdsbyrå .som centralt handläggerdessa frågor har elt Intimt samarbete med , skolöverstyrelsenoch unlversltetskanslersämbetet samt den arbetsgrupp som valdes avvärnpUktsrlksdagen. Personalvärdsbyrån arrangerar ocksä utbildning avförsvarets egen personal för att denna skall vara skickad att I dessa frågorbistå de värnpliktiga. Vid varje förband sker en obligatorisk orientering omarbetsmarknadsläget. Denna orientering föregås av en enkät bland devärnpliktiga. Dessutom svarar förbandet för att de värnpliktiga som så önskarfär yrkesvägledning eller studievägledning. Vidare uppmanas den värnphktlge alt söka kontakt med sinlokala arbetsförmedling. För att delta skall kunna genomföras utgår tiänstledighetsamt fri resa. Hen (): Jag ber att få tacka statsrådet och chefenför försvarsdepartementet för svaret. Jag konstaterar atl det är positivt, ochnågonting annat hade jag heller Inte väntat mig. Varför har då frågan ställts? Jo, därför alt problemet ärmycket stort och berör flera tiotusental ungdomar, som efter fullgjordmUltärfiänsl skall återinträda I förvärvsUvet . Under gynnsammaarbetsmarknadsförhållanden finns problemet, men det har då Inte alls den räckviddsom det har , när vi brottas med en alltmer stigande arbetslöshet. Ochsysselsättningsläget torde, även om det i viss mån kan förbättras, skapa storaproblem under en stor del av nästkommande år. Jag skall inte närmare kommentera de åtgärder somstatsrådet redovisat I sltl svar. Jag ställer mig helt bakom dessa, som jägvill kalla det, konventionella åtgärder. Men Jag vill här mycket kort peka påhur man på A 3 I i samverkan med länsarbetsnämnderna IKristianstads och försökt tackla det svåra problemet. Man har bl.a. genom personalvårdens för.sorg på regementet sammanställt en information somgår ut samtliga värnpliktiga. "Får Du jobb 1972?" heter den.Några rubriker; "Del gäller Din framtid", "Vad kan A 3göra", "Om Du år ung och arbetslös", "Hur vararbetsmarknaden ", "Hur bhr det 1972","Arbetsförmedling och andra begrepp", "BU polis","Gummifabrik ", "En framtid på ",Detta var ett axplock ur den, som jag tycker, förnämliga informationen. Efter en tvä limmars genomgång med de värnpliktiga plutonför pluton far vatie man fylla I ett enkätformulär, avseende skolgång, tidigareanställning, fritidsintressen. Inlresse för ohka arbetsuppgifter, framtidsplaneretc. Materialet bearbetas, och därefter kommer studie- och yrkesvägledare lillregementet för alt bistå och hjälpa dem som har behov av detta. Ävenanlagslester sättes In, Därefter ordnar man specialkurser för dem som har behovdärav för atl göra dem mera lämpade för arbetsmarknaden vid utryckningen. All!sker I nära och Intimt samarbete med länsarbetsnämnderna. Enkätmaterialetkommer ocksä att översändas lill arbetsförmedlingarna på de värnpliktigashemorter för alt på så säll informeradessa om de unga männens bakgrund, när de söker arbete på sin hemort. I vad män dylika åtgärder, som jag här i korthet redogjortför, vidtas eUer planeras på andra platser I landet har Jag Ingen kännedom om.Men jag har unsett det Initiativ som tagits på A 3 vara värt att fåefterföljare runt om I landet. Jag vill därför hemställa att försvarsministerngenom de personalvärdande myndigheterna på centralt håll låter sprida kännedomom detta - som Jag anser det - utomordentliga sätt att så långt sig göra låter hjälpade värnpliktiga sysselsättning när de lämnar mlUtär-tjänsten. Ang. åtgärdema för att främja sysselsättningen av äldrearbetsragare på den öppna arbetsmarknaden Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang, åtgärdema för att främja sysselsättningen aväldre arbetstagare på den öppna arbetsmarknaden ordet för att besvara (vpk) I kammarens protokoll för den18 november Intagna fråga, nr 381, och anförde: har frågat mig om vilkaerfarenheter som kunnat Inhämtas om arbetsmarknadsorganens verksamhetI syfte atl genomföra beslut om åtgärder för att främja sysselsättningenav äldre arbetstagare pä den öppna arbetsmarknaden. Lagarna om sysselsättning av äldre arbetstagare har varitI kraft endast . Erfarenheterna är därför ännu ganskabegränsade. I något fall har försök att kringgå lagstiftningen påtalats. Minakontakter med företrädare för olika grupper har dock gett ett starkt Intryck avalt den lagstadgade uppsägningstiden redan har lett värdefulla resultat.Genom Information, bildandet av arbetsgrupper hos föietagen m. ni. håller genomarbetsmarknadsverkets försorg en verksamhet pa atl byggas upp för atttillvarata de möjligheter som den nya lagstiftningen har skapat för atl hävdade äldres Intressen pä arbetsmarknaden. (vpk): Jag vill tacka inrikesministern för svaret. Vad jagnärmast är intresserad av är vilka verkningar dessa lagar fått och hur defrämjat sysselsättningen för de äldre arbetstagarna. Enligt uppgift har utfärdat ettcirkulär som anger riktlinjerna för de lokala arbetsmarknadsmyndigheternashandlande rörande lagarnas tillämpning. Men cirkuläret är utomordentligtförsiktigt hållet och kan knappast ge arbetsförmedlingarna något stöd förIngripanden. Det verkar snarare skrivet för att undvika sådana åtgärder. Icirkuläret talas och trycks särskilt hårt pä alt man skall försöka näuppgörelser på samförständsinriktadc punkter. Konkret föresläs i cirkuläret att det i vatie företag med50 anställda skall tillsättas en arbetsgrupp, och det är detta somIntikesministern talat om. Det skall vara repre.sentanter från de fackligaorganisationerna och Ang. åtgärdema för att främja sysselsättningen av äldrearbetstagare på den öppna ar betsmarknaden Och de skall tillsammans med arbetsförmedlingarna på det lokalaplanet kunna lösa uppkomna problem Inom lagens ansvarsområde. Nå, har det tillsatts några sådana grupper? Jag villställa den frågan. Och I så fall vilka resultat och erfarenheter har man av derasarbete, om de givit något resultat? Har de lokala arbetsmarknadsmyndigheternamed stöd av lagen vidtagit några ingripanden som lett till att fler äldrearbetstagare placerats i arbele på den öppna marknaden? Del var syftet medlagens tillkomst. Inrikesministern talade också om att vissa negativa sakerdykt upp, och utan tvekan har lagbestämmelserna kringgåtts av vissaarbetsköpar-kategorler efter det att de trätt i kraft. har praktiserat de s, k, rullande uppsägningarna, dvs, man säger upp deanställda, och sedan när uppsägningstiden år slut anställer man dem på nytt mentillfälligt. På sä sätt slipper man uppsägningsskyddet. Till slut har det ocksåI dagarna kommit fram att lagen om uppsägningsskydd inte gäller 1 80 000 byggnadsarbetare,och det är ett ganska allvarligt problem. Jag vill nu fråga inrikesministern: avsikt att vidta verkligt snabba och lillräckligt kraftiga åtgärder för attråda bot på dessa utomordentligt stora ölägenheter speLiellt för landetsbyggnadsarbetare? Jag nämnde I mitt svar att lagarna verkatunder en . 1 verkligheten är det Inte mer än somgått sedan lagen trädde I kraft. Därför kan vi naturligtvis inte nu i detaljredovisa vad som gjorts. själv nämnde att ett cirkulär utsänts. Jaghar vidare fått Information frän att man tänkerfortsätta och är angelägen om att I dessa frågor hålla god kontakt med bådaparterna på arbetsmarknaden, både arbetstagare och arbetsgivare. Man planeraren ytterligare upplysningskanipanj om innehållet i lagstiftningen. Vi vet altdel tar innan en ny sak tränger in i medvetandet. Emellertid har dennya lagstiftningen fått så mycket publicitet och rönt så mycket intresse alljag är övertygad om alt vi har lyckats relativt väl med informationen. Jag skulle vilja rätta till ett missförstånd.Byggnadsarbetarna år Inte generellt undantagna, men väl kan man säga attbestämmelserna är så utformade att mänga byggnadsarbetare kommer att ståutanför. I den mån de Inte har fast anställning utan växlar företag är del storrisk för att de Inte kommer in under lagstiftningen. Vi var medvetna om dessa svagheter I lagstiftningen. Vihade kontakter I dessa frågor också med byggnadsarbetarnas fackliga organisationer.Men vi har sainUdlgt sagt att detta är en början; avsikten är alt vi skall gävidare. VI syftar att detta förbättrade anställningsskydd skall gälla ocksåför andra arhetstagargrupper än de äldre. Jag hoppas alt man i del sammanhangetskall få en tlllfred.sställande lösning för byggnadsarbetare, .sjömän ochvissa andra grupper i fråga r)m vilka del förelegal speciella svårigheter alt tillämpalagstiftningen för tillräckligt många. HerrHALLGREN (vpk): Herr (alman! Inrikesministerns senaste anförande innebar kanske ettförtydligande, även om det inle gav så mycket. Något direkt svar pa de konkretafrågor jag ställde gavs inte. Jag frågade om man hade för avsikt att vidtasnabba och kraftfulla åtgärder för att råda bot på det missförhållandet allbyggnadsarbetarna - Jag sade all det gällde alla de 180 000 byggnadsarbetarna,men det gör del givetvis inte; vissa har anställning som varar - inteomfattas av lagstiftningen. I den diskussion som föregick riksdagsbeslutet tog vi uppdessa spörsmål och påpekade riskerna för ett sådant förfarande. sägerinrikesministern att lagarna är etl provisorium - det sades redan dä beslutetom dem fattades - och all anställningsskyddet givetvis skall gällaalla löntagare. Det var också ett krav som vpk ställde I sin motion men somtyvärr avslogs. På min fräga om de rullande uppsägningar, som konsekventgår ul pä att man säger upp den äldre arbetskraften, svarade Inrikesministerninte pä ett tillfredsställande sätt enligt min mening. Där måste man välIngripa , så att man får ett skydd för Just dem som kommit upp i50-55 år - det är de som i första hand drabbas. Når det visar sig atl det ärelt arbetsköparinlresse alt få våck dem från produktionen måste man väl snabbtingripa med kraftfulla åtgärder för att verkligen motarbeta tendenserna oeh gede människorna den trygghet som är andemeningen I lagen. Ang. saluförandet av leksaker som innehåller giftiga ämnen Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. saluförandet av leksaker som mnehåller giftigaämnen Herr socialministern erhöllordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 10november intagna fråga, nr 360. till statsrådet . ;nkel har frågar statsrådet åtgärder som kommer att vidtas för alt förhindra saluförandet avplastleksaker Innehållande kadmium och andra giftiga ämnen. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Enligt gällande bestämmelser i giflförordnlngen fårbarnleksaker Inte säljas här i landet, om de innehåller eller behandlats medgift eller vådligt ämne och därigenom kan medföra hälsofara. Tillsynen övergiftförordningens eflerlevned åvilar giftnämnden. Enligt vad Jag inhämtat hargiftnämnden tagit upp frågan om hälsorisker i samband med plastleksaker sedanvissa undersökningar visat att kadmiumföreningar utlösts från vissa prov avplastleksaker. På grundval av undersökningsmaterialet kommer giftnämnden atlnärmare överväga vilka åtgärder som kan anses erforderliga. /i:NKEL(fp): Jag ber atl fä tacka socialministern försvaret. Del var mycket mera positivt än Jag hade väntat mig, för när Jag för14 dagar Ang. statens inlösen av kommunalt uppförda polishus sedan.Innan jag ställde den här frågan, kontaktade giftnämnden, svarade man där, attvlsserilgen hade man kadmium I förteckningen över gifter, men man vissteIngenting om leksaker. skuhe jag bara vilja vädja till socialministern att hanförsöker påskynda giftnämndens ställningstagande. Importerade vi,har jag Inhämtat, plastleksaker till . Det förekommer Ingenkontroll av sådana. En finsk utredning visar nu att av alla leksakersom Importerats Innehåller gift. Hälften av dessa 84 procentInnehåller kadmium, som kan frigöras när det kommer i närheten av en surreaktion. Dessutom vet vi genom ganska Intressanta utredningar, som man hargjort på , att kadmium är ett mycket långsamt verkandegift. kräver att plast och annatmaterial som kommer i kontakt med mat icke får Innehålla kadmium. Jag tyckeratt folkhälsan bör kräva detsamma i fråga om leksaker, som små barn stoppar imunnen - för det kan man Inte förbjuda dem att göra, och man kan Inte hellerkontrollera att Inte giftet frlgöres. Jag hoppas att denna fråga kommer att utredas hastigt. Jagstår här som konsumenternas representant, och Jag tycker att konsumenterna närde köper en leksak - t. ex. en bltrlng bör kunna fordra att få veta om denInnehåUer glfl eUer Inte. Jag skulle helst t. o. m. vilja gå så långt att manöver huvud taget Inte fick saluföra någon som helst leksak som kunde InnehåUagift. har I plenum behandlat frågan ochmed andra ord tagit upp den mycket seriöst. Eftersom nämndestatens vill Jag bara påpeka att det är representerat igiftnämnden. Därigenom finns det alltså möjligheter samarbete I de härfrågorna. Överläggningen var härmed slutad. §7 Ang. statens inlösen av kommunalt uppförda polishus erhöll ordet för attbe.svara () 1 kammarens protokoll för den 17 noveinberIntagna fråga, nr 375, och anförde: har frågat mig om regeringenär beredd att påskynda statens inlösen av kommunalt uppförda polishus. I samband med polisväsendets förstatligande den 1 Januari1965 uppkom ett stort behov av nya lokaler för polisen. Pä ett flertal orterhar kommuner och enskilda företag medverkat att lösa dessa lokalproblemgenom alt uppföra nya polishus i samarbete med byggnadsstyrelsen.Polishusbyggandet har successivt övertagits av och skernumera praktiskt taget helt i statlig regi. De polishus som har uppförts av kommuner eller enskildahar förutsatts bil Inlösta av staten. I avvaktan härpu hyr staten lokalerna. Under desenaste sex budgetåren har staten förvärvat 14 poUshus en sammanlagdkostnad av ca . har I sin senasteanslagsframställning beräknat medelsbehovet för Inlösen av återstående objektsom har uppförts eller kommer att uppföras I eller enskild regi tillca 120 mihoner kronor. Det kan också bil aktuellt att lösa in äldre poUshus Isamband med om- eller tillbyggnad av dessa. Kostnaderna för Inlösen av polishus belastar anslagetPolishus m. m. För detta budgetär finns ca till förfogandeför inköp av polishus och tomtmark för polishus. 1 vilken takt inlösen kan skeär givetvis beroende av vilka medel som kan ställas till förfogande för dettaändamål. Denna fråga prövas I det pågående budgetarbetet. Förslag kommer allföreläggas i statsverkspropositionen. Ang. statens inlösen av kommunalt uppförda poUshus HenSTJERNSTRÖM (c): Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det är angeläget alt staten påskyndar Inlösen av depolishus som uppförts I regi och därmed fullgör de överenskomna åtagandena.Av anslaget I Innevarande års budget, 40 mUjoner kronor, har som statsrådetpåpekar ungefär hälften gått till Infriande av statens överenskommelser medberörda kommuner, medan den andra delen av anslaget använts för nybyggnad avpolishus. På grund av det trängda ekonomiska läge som åtminstone endel av de berörda kommunerna befinner sig i Innebår fördröjningen av statensåliggande I detta sammanhang att planerna I kommunerna förrycks, I t, ex.Östersund har efter överenskommelse med staten uppförts ett polishus för 17,7miljoner kronor. Detta har kommunen kortfristigt finansierat genombyggnadskredltlv på 10 miljoner och av kommunens likvida medel med 7,7miljoner. Man har räknat med att under Innevarande år återfå dessa medel frånstaten, men när nu Inte delta sker försvåras naturligtvis kommunens möjligheteratt fullfölja de planer man har. Vid upplåning av dessa 7,7 miljoner bindsgivetvis en del av kommunens lånerått. som är avsedd för bostadsbyggande Isamband med företagslokalisering lill kommunen. För att man skall kunnaåterstäUa Ukvlditetsituatlonen genom utdebitering fordras en skattehöjning påen krona. Det är nödvändigt med en kraftig expansion i denna del avInlandet om man vill uppnå en båltre regional balans, och en sådan när mannaturligtvis inle om kommunerna skall hålla staten med krediter. Inlanilet liarunder en lång följd av år drabbats av ekonomisk utarmning. Arbetslösheten ärsvårast Just i skogslänen. Mot den bakgrunden är det särskilt beklagligt altstaten dröjer med utbetalning av dessa medel, som så väl behövs törsamhällsinvesteringarna där. Del är min förhoppning att regeringen I kommandestatsverksproposition skall beakta delta. Jag fick kanske Inte ett direkt svarpå frågan om regeringen är beredd att påskynda Inlösen. Men jag hoppas I aUafall alt man i det pågående budgetarbetet skall beakta de synpunkterna. Ang. den ökande emigrationen av tandläkare, m. m. Av mitt svar framgår att en successiv inlösenäger rum och att Inte obetydliga belopp har åtgått under de senasteåren.