prot · FU0964 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är ändå Utet märkligt att en länsstyrelse skall behövaskriva på det sättet. Nr 64 Jag är också tacksam för det sistabeskedet, att statsrådet menar att . . man kommer att undersöka aUatänkbara altemativ. Jag finner då att jn "1 1Q71 statsrådet uppenbarligen menar också skall undersöka t. ex. -------------------- , och jag anser det vara angeläget att så sker. i pensionsförsäk- Överiäggningen var härmed slutad. § 6 Ang. giftorätten i pensionsförsäkring Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara () framställda interpeUation, nr44, tiU herr justitieministern, och anförde: har frågat om justitieministernär beredd att till årets vårriksdag lägga fram förslag om ändring igiftermålsbalken av innebörd att efterlevande makes pensionsförsäkring inteskall ingå i giftorättsgodset. Enligt faststäUd ärendefördelning ankommer detpå mig att besvara InterpeUationen. gäller att makes pensionsförsäkring iprincip ingår i giftorättsgemenskapen. Det finns skäl som talar för att dennaprincip bör modifieras så att efterlevande make i viss utsträckning kan taundan egen pensionsförsäkring från bodelning som sker med anledning av andramakens död. De överväganden som har gjorts inom haremeUertid visat att frågan inte är okompUcerad. Den ingår i det uppdrag somfamiljelagssakkunniga har att se över, bl. Som framgår avdirektiven för famUjelagssakkunniga skaU de sakkunniga bedriva sitt arbete medstörsta möjliga skyndsamhet. EnUgt min mening finns inte tiUräckUga skäl att bryta utdet av berörda ämnet tUl särskild behandUng. Någon proposition ärinte att vänta . Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpeUation. Omständigheterna har gjort att det har lämnats ien kammare där nästan bara herr talmannen, herr statsrådet och jag ärnärvarande. Jag tolkar svaret så att statsrådet i princip är positivtill en lagändring som skuUe medföra att i de faU då giftorättsgemenskap iövrigt föreUgger efterlevande makes pensionsförsäkring inte kommer att ingå igiftorättsgodset eUer i varje faU inom vissa gränser inte kommer att göra det.Mot den bakgrunden är det att beklaga att man nu i departementet inte är bereddatt ta initiativ för att lösa frågan utan låter den komma in i det stora ochbetydUgt mer vittomfattande arbete som utförs av famUjelagssakkunniga. Det är ju här fråga om faU där en person tar enpensionsförsäkring för egen del, och om vederbörandes make avUder anses rätten tUl försäk ringen ingå i giftorättsgodset. Försäkringen kan då bli arvsbeskattad tiU hälften, fastän inget försäkringsbelopp alls har falUt ut. Finns det inga 22 bröstarvingar, bUrförsäkringstagaren själv som arvtagare skattskyldig för halvavärdet av sin egen försäkring. AtskiUiga inkomsttagare drabbas hårt av detta många som under sin aktiva tid satsar på en pensionsförsäkring för att nåtrygghet . Som jag har nämnt i InterpeUationen, har ju utformningenav lagreglerna i den här frågan ofta varit föremål för diskussion. Kapitalskatteberedningensäger lämnade betänkande bl. a.: "Särskilt kraftig harkritiken varit i de faU där efterlevandes egen pensionsförsäkring drabbats.TiU bilden hör vidare att man i praktiken ofta vid bouppteckningen förbiser attäven värdet av den efterlevandes försäkringar skaU medräknas ibobehållningen." Kapitalskatteberedningen erinrade vidare om attpensionsförsäkringarna har en klar försörjningsfunktion och menade att fråganborde lösas genom ändring i av innebörd att efterlevande makespensionsförsäkrmg inte skuUe ingå i giftorättsgodset. En sådan reform, sadekapitalskatteberedningen, är i hög grad angelägen och har redan föreslagits avfamiljerättskommittén. Kapitalskatteberedningen förutsatte vidare att reformenkunde genomföras i anslutning tUl att beredningens förslag i övrigtbehandlades av statsmakterna. Frågan togs också upp i proposition nr 71 tiU den proposition som gällde omläggningar av förmögenhetsbeskattningenoch av arvs- och gåvobeskattningen. Det framgår av propositionen attberedningens uttalande i denna fråga lämnades utan erinran av det övervägandeantalet remissinstanser och att t. ex. och advokatsamfundansåg det viktigt att den löstes. Finansministern förklarade ipropositionen att han för sin del instämde i kritiken mot de regler sommedförde den form av beskattning som vi nu diskuterar, och han framhöll att enundersökning pågick inom om en lösning kunde ske genomändring i . säger statsrådet i interpellationssvaret attfrågan har övervägts och att övervägandena har visat att frågan inte ärokompUcerad. Det må vara att det kan finnas vissa problem att få tiU stånd enlösning av frågan, men så kompUcerad är den knappast att en lagändring inte kanske utan samband med en total översyn av famUjelagsstiftningen. Jag beklagardärför att lösningen av detta problem nu kommer att skjutas ,vilket ju är den reella innebörden av statsrådets svar. Ang. giftorätten i pensionsförsäkring visar en glad reformiver, som ärrelativt ovanUg för en medlem av ett konservativt parti. Det skall jag väl ioch för sig lyckönska honom tiU, men jag undrar om inte reformivem är Utet förstor i det här faUet eller i varje faU något överdriven. Det ärende vi diskuterar skaU ändå ses mot bakgrunden avatt vi har levt med de regler som attackerar och som jaginte vill påstå är ideaUska tvärtom har jag sagt att det finns anledning attändra dem i visst hänseende. Att frågan har diskuterats , har herrWinberg rätt i. har vi en utredning som ser över och bl. a.bodelningsreglerna, och då låter vi den ta hand om detta UUa problem. Jag vUlbara tiUfoga att kan vara belåten, inte bara med Ang. giftorätten i pensionsförsäkring att våraavsikter i sakfrågan tydligen ligger varandra nära utan även med att det noginte är så stor skUlnad när det gäller tidsplanen. vUle utmåla detsom om familjelagssakkunniga skulle hålla eUer sä. Det ärinte avsikten, och det framgår också av direktiven för de sakkunniga att deskaU arbeta skyndsamt. Inom ett par eUer någonting sådant skall vi få seett förslag, och då kan den öppna frågan lösas. HerrWINBERG (m): Jag är glad att statsrådet antyder att frågan skaU kunnalösas snabbt trots att den är överlämnad tiU famUjelagssakkunniga. Närfinansminister tog upp denna fråga i den proposition som är daterad den6 tydde ingenting på att han ansåg att farruljelagssakkunniga skuUeta upp frågan. Familjelagssakkunniga hade ju fått sina direktiv redan den 15augusti 1969. Mot den bakgrunden kan jag inte tycka annat än att det är enväsentUg risk för att lösningen av denna fråga ändå bUr förskjuten i tiden iförhåUande till vad som skulle ha blivit faUet om man vid dessa övervägandeninom departementet på en gång hade nått ett resultat. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr60 till skatteutskottet. § 8 Föredrogs och hänvisades till konstitutionsutskottetriksdagens förvaltiungsstyrelses framställning angående kontorsservice åtriksdagens ledamöter. § 9 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1388 tUlutbildningsutskottet. § 10 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 27 och 28, skatteutskottets betänkande nr 21 samt jordbruksutskottetsbetänkanden nr 1 och 2. § 11 Föredrogs och biföUs interpellationsframställningarnanr 106 och 107. § 12 Herr talmannen meddelade, att jordbruksutskottetsbetänkanden nr 1, 2, 24 och 25 i nu angiven ordning skulle uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden på föredragningsUstan för morgondagenssammanträde. § 13 InterpeUation nr 108 om åtgärder för att stimuleraproduktion och sysselsättning Ordet lämnadespå begäran tUl Nr 64 (), som yttrade: den Den svenska ekonomin befinner sig nu i en fuUt märkbar avmattningsfas.KonjunkturbUden är dock spUttrad och svåröverskådlig. VisserUgenkan man iaktta en konjunkturnedgång även för vår exportindustri, som bl. a.resulterat i en sämre orderingång, men ännu är exportutvecklingentUlfredsstäUande för t. ex. verkstadsproduktionen. Klarare framträder då avmattningen i ekonomin på densvenska hemmamarknaden. Detta gäUer framför aUt byggnadssidan ochkonsum-tionsvammarknaden. Särskilt de mindre och medelstora företagen har enbesvärUg situation. Inom denna mycket viktiga sektor av vårt näringsUv harantalet företagsnedläggningar, konkurser, anstäUningsstopp ochper-sonaUnskränkningar hamnat på en oroande hög nivå. TydUgast märks dock den svenska konjunkturavmattningen påarbetsmarknaden. Den registrerade arbetslösheten uppgår nu till ca 65 000arbetslösa. Detta är den ojämförUgt högsta arbetslöshet för motsvarande periodsedan 1955. Omsvängningen från en nästan överhettad arbetsmarknad under våren1970 tUl en besvärande stor arbetslöshet har dessutom gåttmycket snabbt. Arbetslösheten har drabbat oUka hårt beträffande branscheroch regioner. Ett nytt inslag som förvånar och oroar många är en markant ökningav arbetslösheten även i storstadsregionerna. registreradenyUgen en arbetslöshet som inte varit högre . Sysselsättningssvårighetema har på nytt särskilt svårtdrabbat den äldre arbetskraften. Detta är tyvärr ett stående inslag vidkonjunkturnedgångar. Men även den yngre arbetskraften drabbas hårdare dennagång. Stor osäkerhet råder beträffande sysselsättningsläget förde tiotusentals värnpUktiga som söker anställning efter avslutadmUitärtjänst. Även om den officieUt registrerade arbetslösheten är hög,så är den verkUga undersysselsättningen betydUgt större.ArbetsmarknadspoUtikens oUka omskolnings- och utbUdningsverksamheter spelar hären betydande roll genom att ge tUlfäUig sysselsättning i avvaktan på nyanställning. Utöver detta finns dock en helt dold och oregistreradundersysselsättning. I tider av vikande konjunkturer drabbas de kvinnUgadeltidsarbetande speciellt hårt genom olika former av personalinskränkningar.Denna arbetstagargrupp har ofta en mycket dåUgt utvecklad anställningstrygghetoch får tyvärr fungera som en konjunkturbuffert på arbetsmarknaden. Den hårdast drabbade sektom är dock byggnadsindustrin medför närvarande ca 18 000 arbetslösa. Att arbetsmarknadsmyndighetema centraltoch regionalt nu gör stora ansträngningar för att förbättra situationenåterspeglas delvis av att man nyUgen på en enda dag viUe ha in uppgifter frånde lokala arbetsförmedlingama om aktuella byggnadsprojekt, som kan sättas igång med kort förberedelse tid. Byggnadsindustrin, bostadsbyggandet och den kommunalaplanering en Uksom övrig planeringsverksamhet på detta område har tidigare drabbats av den ryckighet med vUken regeringen startar och bromsar byggnads- och anläggningsverksamheten. Detta har givetvis en 25 Nr 64 ogynnsam inverkan på kostnadsutveckUngen med återverkningar på 20aDrill971 nuvarande kärva läget på arbetsmarknaden är i hög grad -------------------- förorsakat av en misslyckad konjunkturpoUtik. Regeringen har trots en tydUgkonjunkturnedgång fortsatt med en åtstramningspolitik, som endast kan motiverasi en konjunktursituation med tydUga överhettningstendenser med överefterfråganpå varor, tjänster, kapital och arbetskraft. Så är ju förvisso inte faUet nu.Regeringen har på nytt tagit på sig att inse att vinden har svängtoch har inte gjort de nödvändiga ändringarna i den ekonomiska poUtikenmed hänsyn bl. a. tUl den intemationella konjunkturförändringen. Finansministern, som säger sig vara oroUg försysselsättningen inom byggnadssektom, talar nu vagt om att den 25-procentigainvesteringsavgiften på s. k. oprioriterade byggnadsprojekt möjUgen kan tasbort tidigare. Det viktigaste är att ge kommuner och byggherrar ett bindandebesked att ingen förlängiung av lagen kommer i fråga efter . Omfinansministerns åtgärd förverkUgas, blir den delvis en skenmanöver. Antaletdispenser från avgiften har redan ökat, och beskeden om tidigareläggning undersommaren ger begränsad effekt. En annan orsak tUl att regeringen förefaUer vara i otaktmed den ekonomiska utveckUngen är givetvis den tvångssituation man försatt sigi genom att ha en för stor brist på balans i utrikesaffärema och en otiUräckligvalutareserv. Den nu förda åtstramningspoUtiken är en besk medicin förframför aUt löntagarna. Det nuvarande tryckta arbetsmarknadsläget är enhårdhänt metod av regeringen att försöka skapa balans i ekonomin. Medvetetförsöker man nu rätta tUl tidigare misstag genom att hålla tUlbaka den inhemskaefterfrågan. Den nuvarande tendensen tUl en deflationistisk ekonomisk poUtik,som i första hand drabbar arbetsmarknaden, går ju tvärtemot vårt viktigastemål med den ekonomiska poUtiken, nämUgen en hög och jämn sysselsättning. Som en följd av den förda poUtiken förefaUer den dämpningav den privata konsumtionstakten, som finansministern förutskickade i början avåret, att bU än mer markerad. Trots i vissa faU relativt höga ökningar avlönesummorna bl. a. genom en kraftig lönegUdning i vissa branscher har endasten obetydUg ökning av den privata konsumtionen och den privatalevnadsstandarden kunnat ske. Mycket pekar nu på att stora grupper t. o. m.drabbas av en konsumtionsminskning redan detta år, dvs. en sänkt standard.Orsakerna är främst de ökade priserna och en mycket kraftig ökning av skatteprogressiviteteni det bredaste inkomstskiktet. Den nuvarande prisregleringen kan ju endast påkort sikt hindra priserna från att stiga. Får prisregleringen verka för länge,kommer den att snedvrida ekonomin och ackumulera stora kompensationskrav tiU nackdelför de vanUga konsumenterna. Den nu aktueUa avtalsrörelsen påverkas givetvis kraftigtav dessa negativa faktorer i ekonomin och skapar krav på kompensation, som isin tur kan ge upphov tUl nya spänningar. I den ekonomiska debatten understryker finansministernofta hur 26 viktigt det är att industrinverkligen får den stimulans som krävs för en Har då de stimulansåtgärder som finans- Nr 64 ministern hittUls anvisat i form av investeringsavdrag och vissa kreditlätt- ~. Enligt den senaste undersökningen ligger företa- ., ., ._. gensinvesteringsplaner flera procentenheter lägre än finansministerns senasteprognos. Detta antyder flera aktueUa problem. För det första torde de anvisade genereUastimulansåtgärderna inte vara tUlräckliga. För det andra saknas i vissanyckelbranscher tilltron tUl en nödvändig lönsamhetsutveckUng, som ju är denavgörande och utlösande beslutsfaktom beträffande investeringarna i ökadproduktionskapacitet. Vårt internationeUa kostnadsläge är givetvis här avstort intresse. För det tredje torde det nu stå klart att en oundgängligförutsättning för investeringar är tillgången på krediter och att priset påkrediter, dvs. räntan, är anpassad tUl konjunktursituationen. SpecieUa svårigheter har härvid de mindre och medelstoraföretagen som fortfarande ej i tillräckligt hög omfattning har tiUträde till destora kreditkälloma såsom utländsk upplåning och lån ur AP-fondema. Som enytterUgare anledning tUl oro för den inhemska industrins investeringsuppläggningmåste man nu också addera det faktum att svenska företag i ökad utsträckningväljer att investera utomlands. TUl denna tendens bidrar dels oron förkostnadsutveckUngen i vissa branscher, dels en ökande osäkerhet beträffande desvenska viUkoren på en integrerad Europamarknad. Näringslivets investeringar bmkar sägas ha två funktioner:dels att skapa efterfrågan och trygga en hög och jämn sysselsättning, dels attge en utbyggd och moderniserad produktionsapparat med vars hjälp vi gemensamtskaU höja vår produktivitet och levnadsnivå. Genom att stimulerainvesteringsutveckUngen ytterUgare skapas således ökade möjUgheter att på kortsikt dämpa den stigande arbetslösheten och på litet förbättra vårinternationeUa konkurrenskraft och produktionskapacitet. Mot bakgrunden av det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att tiU herr finansminister få rUcta följande fråga: VUka åtgärder är finansministem nu beredd att vidta föratt motverka arbetslösheten och för att ytterUgare stimulera produktion ochsysselsättning i vårt land? Denna anhåUan bordlades. § 14 InterpeUation nr 109 om återvinning av pappersavfaU Ordet lämnades på begäran tiU HerrTAKMAN (vpk), som yttrade: Världens råvarutiUgångar är som bekant inteobegränsa de. Den traditioneUa poUtik som kännetecknats av en rovdrift med råvamresurserna och en hejdlös miljöförstöring med avfaUsproduktema har lett tUl en situation som kan tolereras. Den enda rationeUa lösmngen på båda dessa akuta problem är att styra utveckUngen på ett sådant sätt att aUt användbart avfall återvinnes och utnyttjas för 27 Nr 64 konstruktiva ändamål. Det harövertygande visats att man på snart sagt j j aUa områden kan överföra produktionoch användning tUl slutna system, 20 anril 1971 ° avfaU tas tUl vara och används som värdefuUa råvarutUl- -------------------- gångar i stäUet för att göras tiU bidrag tiU en fortsatt miljöförstöring. Detta resonemang, som oftast bemöttes med UkgUtighet ellerlöje för endast ett eller två decennier sedan, accepteras nu i princip av deflesta som över huvud taget ägnat problemet en tanke. Men ett principieUtaccepterande är tyvärr inte Uktydigt med resoluta åtgärder. får man enkänsla av att den engagerande debatten om mUjöförstöringen och rovdriften mednaturtUlgångarna invaggar aUmänheten i iUusioner om att situationen förbättrasnär den i själva verket försämras. Ett aktueUt exempel är vad som händer medpappersavfallet. har pappersinsamUngen i större delen avStockholm och förmodligen också i landet i övrigt legat nere. Endast de hushåll som har sina bostäder i de kommunala bostadsföretagen Svenska bostäder. Stockholmshem och som har kontrakt med , ett företag ägt av svenska pappersbruk får fortfarande sitt avfaUspapper hämtat. De övriga hushållen, som torde vara tio gånger flera, håUer på att dmnkna i papper. "Folk fyUer sina källare med tidningar, men när man ringer pappersinsamUngen bUr svaret att det inte lönar sig att sälja papper just nu", hette det i en artikel i . "hotar att begravas i tidnings papper. ---------------------------- har ett annatpappersproblem dykt upp.De nya telefonkatalogema har delats ut, och det ligger nu gamlakataloger och skräpar i trappuppgångarna. Det lönar sig helt enkelt inte atthämta dem. Förutom företag och privatpersoner drabbas också ett flertal ideellaorganisationer som finansierar delar av sin verksamhet just medpappersinsamlingar. och motreumatism brukar få in per är på pappersinsamUngar.Skolungdomar som samlar papper för att finansiera skolresor möts också avsvaret att tidningarna inte är värda något." Eldigt en utredning som upplysningstjänstgjorde för min räkning förekommer pappersinsamUngar endast imycket begränsad omfattning: "Anledningen tiU denna nedgång, som gårtillbaka tUl , får ses mot bakgmnd av att exportprisema på detmycket priskänsUga avfaUspapperet sjönk, vUkettiUsammans med vissa andra faktorer fick tiU följd att utförseln avpappersavfaU minskade . som således den inhemskaupplagringen av avfallspapper ökade, övergick några av pappersbrukentiUfälligt till att av konkurrensskäl använda sig av mera fiberstarkt materialän avfallspapper. AUa dessa faktorer samverkade och har medfört att de flestapappersbruken av lagerutrymmesskäl tvingats införa ett temporärt stopp förytterligare uppköp av avfaUspapper." Men trotsatt efterfrågan på avfaUspapper kraftigt minskade mot slutet av året,samlades in mera pappersavfaU än under de båda Enligt Svenska ceUulosa- och pappersbmksföreningens statistikuppgick den totala kvantiteten insamlat papper av alla kvaliteter 28 tm (därav tUl de svenska pappers- brukensproduktion), (tUl pappers- Nr 64 bruken) och (tUl pappersbruken). Dessauppgifter om det tillvaratagna pappersavfaUet 1968-1970 ger 20 aprU 1971 bara endel av sanningen om vad som hänt med förbrukade ceUulosapro- ---- dukter.Huvudparten av aUt pappersavfaU går bort i det avfall som med en gemensam beteckningkallas "sopor". EnUgt broschyren "Förbränningsanläggningen vidHögdalen", utgiven av renhållningsavdelningen vid stadsgatukontor , beräknades den totala avfaUsmängden i år1970 komma att uppgå tUl drygt . Ökningen av avfaUsmängden har varitkontinuerUg och kraftig , och den totala mängden beräknas 1980komma att uppgå tiU och 1990 tiU . Detta avfaU, de s. k.soporna, uppges i broschyren bestå av glas och porsUn, 8 procentmatrester, "avsållat finavfaU", metaUer, 4procent textiUer, gummi, läder och plast och inte mindre än 64procent pappersprodukter. EnUgt Svenska ceUulosa- och pappersbruksföreningensstatistik konsumerades papper och papp per person i ,dvs. Med stöd av de uppgifter som finns omtUlvarataget pappersavfaU och procenttalet pappersprodukter i de s. k. sopornatorde det inte vara äventyrUgt att uppskatta den totala mängden pappersavfalltiU ungefär Uka mycket som konsumtionen av papper och papp. Även närpappersinsamUngen pågick för fiUlt förstördes av dettaavfall, vanligen genom förbränning. Och sedan pappersinsamUngen i stort settupphört, kanske man kan beräkna mängden förstörda pappersprodukter tUl 1,5mUjoner ton . De direkta kostnadema för traditioneU avfallshanteringberäknas i tUl per ton, därav förinsamUngen, för transporterna och för "behandlingen"(täcktippning eUer förbränning). Totalkostnaden för den traditioneUaimproduktiva eUer rättare sagt destruktiva "behandUngen" avpappersavfallet skuUe alltså bU i helalandet. TUl detta kommer mUjöförstöringen vid denna traditioneUaavfaUs- hantering. Förbränning av pappersavfaU, även om den sker i moderna anläggningar, åstadkommer betydande luftföroreningar. Så har tiU exempel organiska kvicksilverföreningar på grund av sin bakterie- och svampdödande verkan använts inom massa- och pappersindustrin som konserverings- och slembekämpningsmedel. Vid förbränning av pappers avfaUet har kvicksUvret gått ut med röken. Detta luftburna kvicksilver har troUgen varit en betydelsefuU del av den kraftiga förorening med kvicksUver som konstaterats i många sjöar och vattendrag. Sedan förbud utfärdades mot användning av fenylkvicksUverprepa- rat inom pappers- och ceUulosaindustrin, har denna typ av vattenföro rening minskat, men det tycks inte finnas några fuUständiga uppgifter om vUka andra typer av föroreningar som förbränning av pappersavfaU aUtjämt åstadkommer. Om andra kvicksilverföreningar än fenylkvicksil- ver används som ersättningspreparat torde vinsten av förbudet inte vara överväldigande. Nr 64 Om möjUgt ännu viktigare är denförstörelse av en värdefull råvara Tisdaeenden " " traditioneUa"behandUngen" av pappersavfaU utgör. 20 anril1971 skogarna är inte outtömUga.Cellulosafiberindustrins produktion har ökat -------------------- från tUl 1970. 1973,baserad även på nya, redan igångsatta projekt, är , enUgt enberäkning av professor vid skogshögskolan i . "Utöver prognosen finns huvudsakUgen i mer eUermindre allvarUga utbyggnadsplaner på en fiberproduktion av ca 1,8 miljoner tonmed en beräknad vedåtgång på ca ", heter det i artikeln. (Förkortningen står för skogskubikmeter, dvs. hel trädstams totala volym medbark.) med fiberindustrin expanderar sågverksindustrin i södraSverige, och virkesunderskottet där kommer, enUgt Annonsblad tiU förLandtmän att bU 8 mUjoner kubikmeter mot slutet av1970-talet, om aUa planerade anläggningar kommer tiU stånd. Redan nu råder brist på virkesråvara i norra . Omde planerade utbyggnaderna i kommer tUl stånd, blir Norrlandsindustrinsvirkesbrist akut. Det sannolika är nämUgen att det bUr ett råvaruflöde frånnorr tUl söder. Detta skulle, som professor skriver i den citeradeartikeln, "kunna leda tiU ytterst besvärande konsekvenser för dennorrländska skogsindustrin och därmed för hela näringsliv ochbefolkning". Det är mot denna bakgrund man har anledning ställa sigfrågan om tiU en beräknad kostnad av 225 mUjoner kronor och med enfortsatt miljöförstöring som följd har råd att bränna upp eller på annat sättförstöra uppskattningsvis 1,5 mUjoner ton pappersavfall . DettapappersavfaU kan beräknas representera ,dvs. i runt tal av den årUga tillväxten av våra skogar, som ibetänkandet "Virkesbalanser, 1967" (SOU 1968:9) uppskattades tiU 78mUjoner skogskubikmeter. Med hänvisning tUl det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tiU herr jordbmksministern få ställa följande fråga: