prot · FU09136 · 1971-12-31 00:00:00 — Det hade jag vid det här laget glömt, och jag ber alltså såmycket om ursäkt för detta. Låt mig ändå uppehålla mig ett htet ögonblick till vidprincipen ersättning. säger: Det är väl riktigt att aUa som gör eninsats här i samhället skall ha ersättning för sitt arbete, dvs, det arbete somefterfrågas. Ja, vi har böcker i bibliotek öch vi har konst på utställningar.Det är ett par av de saker som diskuteras, om det Inte är prestationer somborde ersättas. Ätt de Inte ersätts är Inte en föhd av att det arbetet inteefterfrågas utan en följd av en instäUning som jag reagerar mycket starkt emot. Det är klart att också jag skuUe kunna bidra till katalogen över svårigheteroch stötestenar, men sköter ju andra debattörer den saken utomordentligt.Jag frågar mig I varje faU: Vari bottnar deras Ivriga uppräkning avsvårigheter? Jag har Inte från någon hört ett helhjärtat Instämmande I att detär väsenthgt att man ger kulturskaparna ersättning I stället för stöd, att manmärker denna motsättning. Man bara radar upp den ena svårigheten efter denandra. Jag kan inte acceptera detta. Jag kan Inte acceptera att man fortsätteratt vackla meUan ersättning och stöd, eftersom jag har träffat så mångakulturskapare, som sitter och arbetar år ut och år in, gör en prestation, enprestation som allmänheten nyttiggör sig av men de får ändå Inte stipendier. Defår god kritik men Inga stipendier. Detta tycker jag är fel. Trots försök attuppfostra mig yrkar jag fortfarande bifah tUl reservationen 1, konstruerar en motsättning sominte finns i den här frågan jag förstår inte hur kan tro att detgagnar saken. Det hela är egenthgen väldigt enkelt; vi har aha samma mål men viär en smula oense om metoden och hur vi skaU tackla frågan. Det har bhvit enlitet olycklig skrivning i reservatlonsförslaget, och det kan Inte tas heltenkelt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Ägnas, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemstäUan I betänkandetnr 28 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Hen () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats som frånvarande. Utskottets hemställan bIföUs. Bekämpningen av oljeutsläpp, m. m. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr KäUstad begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren blfaUer kulturutskottets hemstäUan I betänkandetnr 28 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr KäUstad begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 4 och 5 Kammaren blföU vad utskottet I dessa punkter hemställt. § 15 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 29 I anledning av motion om forskning angående ungdomens situation isamhället. Utskottets hemställan bifölls. § 16 Bekämpningen av oljeutsläpp, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 57 i anledning av motioner angående bekämpningen av oljeutsläpp, m. m. HerrMÖLLER I (fp): Jag har begärt ordet delvis för att påpekaden besvärliga tidpunkt vid vilken en sakdebatt här skuUe kunna äga rum. Det finns inte tUlräckhga försäkringsfonder för att täckakostnaderna för de skador som uppstår när oha flyter ut vid kolUsloner m. m.Det är aUa remissinstanser eniga om. skaU det just bUinternationella förhandlingar om sluttexten I en konventlon, och där är detrisk att man enhgt tidigare tankegångar får en fond som bara är på . Det räcker inte för de allra största supertankerskador som kaninträffa. Det har också många av remissinstanserna påpekat, t. ex. kungl.försäkringsinspektionen. , handelskammareni som kommerskoUegium har hört, samt i viss mån kommerskoUegiumsjälvt. Utskottet är uppenbarhgen också oroat med anledning av detta. Men båderemissinstanser och utskott säger att när vi just över huvud tagethar möjlighet att fåbeslut om en internationell fond är det bäst att säkra att en sådan kommer tUlstånd. det viU jag bara tUlägga att därefter kan vi senare ta upp fråganIgen om fondens storlek. Jag avser aUtså inte att skapa någon debatt nu men harvelat göra denna markering och ange den svåra, mycket specieUa tidpunkten fören sakdebatt i kammaren just denna förhandhngsmånad. Om fonden Inte bhrtillräckhgt stor, vilket jag fruktar, återkommer vi motionärer. MUjövårdsplan och miljövårdens organisation m. m. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bIföUs. § 17 Föredrogs jordbruksutskottets betänkanden: Nr 58 ianledning av motioner om en plan för förstärkning av beredskapslagrlngen avlivsmedel och produktionsmedel, m.m. Nr 63 Ianledning av Kungl. Maj:ts proposition om godkännande avgränsälvsöverenskommelse mellan , m. m. jämte motion Nr 64 Ianledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag tlU lag om ändring Iförordningen (1967:139) om obligatorisk statsplomberlng av utsädesvara och omväxtförädhngsavglft. Kammaren biföll vad utskottet I dessa betänkandenhemstäUt. §18 MUjövårdsplan och miljövårdens organisation m, m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 65 i anledningav motioner angående mlljövårdsplan och mihövårdens organisation m, m. Hen (): harfolkpartiet hävdat att tiden är Inne att söka nå en bättre helhetsbedömning avvår miljöpohtik. Vi har menat att det räcker inte med att genomlysa ohkadelområden inom mihövården utan man måste också åstadkomma en prioriteringmeUan önskvärda och ofta nödvändiga åtgärder. Lika viktigt är det att pröva om hlttlUs använda metoderoch medel visar sig ge de resultat som man hoppats och I det sammanhangetundersöka om andra och kanske bättre vägar finns att beträda. VI har exempelvis från sida ansett attmihövårdsavglfter kan visa sig vara ett utmärkt komplement tlU lagstiftning,som hittlUs varit den svenska mihöpoUtikens kungsväg. De här förslagen har vi tidigare Inte fått något gehör förI det regerande partiet. Invändningarna har varit många. Det finns Inte anledningatt repetera dem aUa. De finns väl representerade och dokumenterade Iriksdagens protokoU. har isen brutits och jordbruksministern har heltnyhgen tiUsatt en parlamentarisk utredning, vars direktiv i mycket koncentreradsammanfattning finns med i det betänkande nr 65 från jordbraksutskottet som vinu diskuterar. MUjövårdsplan och miljövårdens organisation m. m. Var och en som jämför vår partimotions yrkande medutredningens arbetsuppgifter finner att överensstämmelsen är stor. Det betydernaturligtvis inte att vi från vårt håh anser oss hundraprocentigt tiUgodosedda.Men huvudpunkterna I vårt utredningskrav är med I utredningens direktiv, ochmed det har vi varit tiUfredsstäUda. Särskilt värdefuUt anser vi det vara att det närmastdogmatiska motståndet mot att pröva avgifter som ett mihöpoUtiskt medel nu äruppgivet. Självklart har propåer I skilda sammanhang varit enbidragande orsak tlU att socialdemokraterna nu gått med på att utreda frågan.Vi har naturUgtvis Uka lite som någon annan menat att det här medmUjövårdsavgifter är det aUena saUggörande, men vi tror att rätt använda kanavgifterna utgöra ett instrument som ger ny dynamik i vår mllJöpoUtlk. Det bUrnu utredningens uppgift att pröva framkomstmöjligheterna. Jag har inte något annat yrkande änutskottets utan har med det här inlägget endast velat notera att ytterligareett av de många förslag som förelagt på mihöpoUtikensområde bhvit realiserat. Man bhr självfaUetlitet förvånad över den deklaration som nu gjort. Utskottet harvarit enhäUigt när det tagit ställning till dessa frågor man nu diskuterar.Herr vill göra gällande och det må vara hans sak attsocialdemokraterna skulle vara det parti som motsatt sig att kostnaderna förmiljövården utreds. anför att jordbruksministern nu ändå tiU vissdel har gått med på propåer i detta sammanhang, och därvid frågan om en miljövårdsavgift. Låt mig säga och det var därförjag begärde ordet - att vi inte I utskottet har tagit stäUning till frågan omen mihövårdsavgift. För min personUga del vUl Jag inte utesluta att det kanvara en väg att gå. får gärna tiUskriva äran i dettasammanhang, men jag har velat peka på att man i utskottet har varit ense i denskrivning utskottet redovisar. Hen (): Ja, i , Jag har inte Imitt Inlägg sagt att socialdemokraterna vägrat att bestrida kostnaderna förmiljövården. Det var en klar missuppfattning. Vad jag menar att socialdemokraternahittills varit ovilliga att ens pröva är systemet med avgifter som ettkomplement tlU lagstiftningen. Att jag på denna punkt har helt rätt kan var ochen som går tillbaka tiU tidigare riksdagars protokoU förvissa sig om. Det har ständigt varit ett klart motstånd mot att, som jagsade, ens utreda denna fråga. Men har efter propåer i ettpar sammanhang även jordbmksministern funnit tiden vara mogen att just prövamUjövårdsavgifter som ett medel i mihöpohtlken, och jag tror att han därvidlaghar Intagit en riktig ståndpunkt. Jag menar inte att vare sig hen eller utskottethar tagit StäUning till hur mihövårdsavgifterna skah utformas och till vilken omfattningde skaU få i fortsättningen. Vad som kommer att ske i den här utredningen äratt vi nu får en genomlysning av deras användbarhet på ett viktigtsamhällsområde. Det tror jag är riktigt och det är vad vi har försökt hävdaunder de två och under den som pågår. Hen i (s): Jag kan bara säga tUl , att intebehöver vi vandra så långt tillbaka i historien för att hitta det här uppslagetsom nu talar om. Jag vill minnas att det har kommit tämligennyUgen. säger att jordbruksministern har tagitstäUning tlU en utredning, om inte miljövårdsavgifter skall kunna betala detta.Det är Ingalunda på det sättet, hen . Jordbruksministern har tillsatt enutredning som skah lägga fram förslag till hur man skaU bestrida dessakostnader. Han har Icke tagit stäUning tiU mihövårdsavgifterna. Hen (): Nej, , jag tror att detfortfarande föreligger en missuppfattning om vad jag har anfört här. Jag haralltså Icke ifrågasatt att vi skall finansiera miljövården på vanligt sätt. Vadjag hävdar är att vi skall pröva även denna möjhghet att använda oss avmiljövårdsavgifter, och det är den ståndpunkten som även jordbruksministerBengtsson har intagit. ' Hen i (s): Utskottet är enigt på denna punkt och harockså anslutit sig tUl den uppfattningen att man skaU pröva hur man skall täckadessa kostnader. Låt mig gärna säga, , att jag inte vill förmenafolkpartiet att sätta en fjäder i hatten för den här frågan i den mån man kangöra det. Jag har tillåtit mig att säga en gång tidigare i debattenatt jag tror att det är helt orimligt att påstå att just en viss gruppmänniskor skulle ha ett visst bestämt intresse på detta område. I det utskottsom sysslar med dessa frågor vågar jag påstå, , att vi går in medprecis samma Intresse från alla håU. Jag viU bestämt göra det påståendet. Hen (): Jag har icke ifrågasatt någon annan grupps intresseför mihövården. Vad jag påpekat är att ett drivet krav frånfolkpartiet i och med det som hänt på utredningssidan har viUfarits. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. MUjövårdsplan och miljövårdens organisation m. m. En plan för energiförsörjningen §19 Enplan för energiförsörjningen Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 42 i anledning av motion om en plan för energiförsörjningen. I detta betänkande behandlades motionen 1971:1088 avherrar i (c) och i Ulfsbyn (c), vari hemställts attriksdagen i skrivelse tlU Kungl. Maj:t skuUe anhåUa att en utredning tUlsattesmed uppgift att utarbeta en plan för energiförsörjningen på ienlighet med vad som anförts i motionen. att i anledning av motionen 1971:1088 hos Kungl.Maj:t skuhe anhålla om tillsättande av en parlamentariskt sammansatt nämnd förenergiförsörjningsfrågor. Reservatlon hade avgivits av herrSvensson i (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifaU tUlmotionen 1971:1088 hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om tillsättande av enparlamentarisk utredning rörande energiförsörjningsfrågor. HerrSVENSSON i (vpk): För ganska länge sedan har det kommunistiskapartiet tagit Initiativ som sammanfaller till syftet med den motion som här ärpå dagordningen, nämhgen att försöka få fram en långsiktig plan förenergiförsörjningen i landet. Det är uppenbart att både nationalekonomiskt och kanske Iännu högre grad mlljöpohtiskt har det kravet bhvit aUt aktueUare. När därförfrån en grupp centerpartister en motion remitterades tlU näringsutskottet meddet syftet fann vi det vara naturligt att sluta upp kring denna, eftersom visjälvfallet är medvetna om att den här problematiken väcker starkt intressemycket långt utanför våra egna led. Vad som därefter inträffade var att representanter förmotionärernas parti i utskottet anslöt sig till utskottsmajoriteten och att jagdärför som den kommutUstlska representanten står kvar som ensam reservant tillförmån för motionens ursprungliga krav. Vad är då skillnaden meUan utskottsmajoritetens mening ochmotionens och i detta fall mina krav i reservationen? I utskottsmajoritetensskrivning krävs en parlamentarisk nämnd som skaU handha frågan om den framtidaenergiförsörjningen och lösandet av frågorna i samband därmed. I motionen och Ireservationen krävs en parlamentarisk utredning som skall lägga förslag I sammafrågor. Vad är då detta? Är det bara en diskussion om påvens skägg?Nej, jag vill bestämt påstå att jag inte hade blandat mig i en sådan diskussionutan jag har blandat mig i den och vidhåUer min reservation av det skälet attdet Ugger en viktig poUtisk differens i den skenbart skiUnaden. Jag trorockså - vilket jag strax skall komma in på - att representanterna förmotionärernas parti i viss mån låtit locka sig för en sämre lösning av dennafråga än vad som varit rimligt och nödvändigt. Det är ju trots allt även om det inte ytUgt kan verka så en betydande skillnad på en stathg utredning och en parlamentarisk nämnd. Enutredning har en bestämd auktoritet att tränga In i en problematik. Den harofficiellt mandat att lägga fram förslag kring denna problematik, förslag somså småningom skah bearbetas i vederbörande departement och som dyker upp här iriksdagen som regeringspropositioner som får debattera och taställning tiU. Det finns aUtså en klar gång förutsatt här och en klartdefinierad auktoritet där besluten för framtiden i mycket hög grad kommer attavgöras av vad just utredningens arbete har resulterat 1. En parlamentarisk nämnd som Inrättas för en sådan härspeclalfråga blir så att säga ett organ som hängs på den övrigastatsförvaltningen, som inte alls har samma självklara auktoritet och inteheUer på samma naturliga och osökta sätt som en stathg utredning kantUlgodogöra sig den expertis som en sådan utredning på ett självklart sätt hartlU sitt förfogande. Det är stor risk att en sådan nämnd i synnerhet I denutformning som den fått och som jag närmare skaU gå in på bUr en relativtpassiv och maktlös diskussionsklubb. Det är Inte sagt att det nödvändigtvis gårså illa, men risken för att nämnden Uksom skjuts åt sidan på detta sätt är somjag ser det ganska uppenbar. Det råkar nämUgen vara på det sättet att det redan finns -om jag inte tar fel - tre utredningar kring denna problematik men Inte kringsjälva energlpoUtlken och de energlpohtlska målsättningarna utan utredningarsom huvudsakhgen tar sikte på att från prognosmatematiska och andra tekniskasynpunkter belysa vissa delar av denna problematik. Det är detutredningsmaterial som finns. Vad som i ett sådant läge har varit det naturhgaoch riktiga hade, som jag ser det, just varit att söka få en övergripandeutredning till stånd vilken på basis delvis av dessa tidigare tekniskautredningars resultat men också på basis av helt självständiga ochauktoritativa överväganden hade fått utarbeta och lägga fram förslag omenerglpohtlken i stort, som ahtså de tidigare utredningarna inte tagit hänsyntill. En sådan ny statlig utredning hade bUvit en sortsöverutredning. Den hade bhvit vad varje grupp som arbetar med energlpohtlkenborde vara, nämUgen en grupp som har en större auktoritet än de mera begränsadeutredningsgrupper som tidigare suttit. Den skuUe så att säga svara försammanfattningen, avslipningen och formulerandet av de poUtiska målsättningarför energlpoUtlken som hittiUs icke bhvit formulerade. Som jag ser det är det en stor risk för att denparlamentariska nämnden kommer att missa just det som den stathga utredningenhade kunnat göra. Jag tror att dessa farhågor finner stöd i det sätt på vilketdetta förslag om en parlamentarisk nämnd är presenterat bl. Det heter nämligen att denna parlamentariska nämnd skall arbeta Isamråd med centrala drlfHedningen. Men det är alltså inte faststäUt på någotsätt att den parlamentariska nämnden skaU vara överordnad den centraladriftsledningen. Den parlamentariska nämnden skall I stället så att säga hakaspå som en sorts svans på de byråkratiska instanser som redan finns och somtydligen förutsätts vara minst jämbördiga med nämnden. Nämnden skulle då bUnågon sorts En plan för energiförsörjningen En plan för energiförsörjningen diskussionsmässigrådgivare åt centrala driftlednlngen, förestäUer jag mig. 1 varje fall sägermig den erfarenhet jag har av statsförvaltningen, att när man skapar en extranämnd och hänger den på byråkratin, då är det inte för att nämnden skall hanågot inflytande över byråkratin utan för att byråkratin tiU förmån för sinasyften skaU kunna sy upp ledamöterna i nämnden. Just det förhållandet att det redan finns ettutredningsmaterial och att ahtså detta Inte kommer att matchas mot enövergripande utredning betyder att det finns en uppenbar risk att nämnden tillskiUnad från en övergripande utredning kommer att styras av det redan befinthgautredningsmaterialet. Härför finns det, som jag ser det, ett rätt flagrantbevis i de första styckena i utskottets betänkande. Jag tiUåter mig att takammarens tid I anspråk med att läsa upp dem så att vi kan se vad deinnehåller. "Den snabba ökningen av energiförbrukningen i Sverigehksom I andra högt Industrialiserade länder är en följd av och en förutsättningför en fortgående ekonomisk tihväxt. Främst gäller detta förbrukningen avelkraft. Den prognos över elkonsumtionen i somcentrala driftledningen lade fram visar på en årlig tillväxt av 8,. Den kraftigaste ökningen - med ca 1 fram tUl och däreftermed - uppvisar detaljförbrukningen, dvs, handel, jordbruk, enskild ochoffentlig service. För industrin beräknas konsumtionen öka ochför samfärdseln ," Vad är detta, mina vänner? Jo, ingenting annat än en sortsauktoriserande av det utredningsmaterial som redan finns. Och vad sägsegentligen i denna formulering? Jo, att när den parlamentariska nämnden skallbörja diskutera energipoUtik skaU det ske med utgångspunkt i prognoser som härär gjorda och aUtså med en mycket bestämd inriktning pä energlpoUtlken, Detskall inte göras någon förutsättningslös bedömning av densamma. Men om man viUha en förutsättningslös bedömning av energlpoUtlken skall man ju justIfrågasätta detta, skah vi säga självklara, prognostiserande ochtlUväxtresonemang och t. ex. ställa frågan: Kan man genom en annorlunda teknik,genom en bättre hushållning åstadkomma att kravet på en ökning avenergiförbrukningen inte bhr Uka starkt och att man I stället kan skyddaväsentUga miljövärden gentemot effekterna av en utbyggnad på ett effektivaresätt genom bättre hushåUning? Det är just en sådan fråga som bl. a. enenergipoUtisk utredning skulle haft mandat att ställa och utreda och lägga framförslag i. Som det nu är tycks det som om parlamentariska nämnden enhgtutskottsbetänkandet skaU acceptera de mekaniska prognoser för den ständigtökande energiförbrukningen och för den ständiga övertron på tillväxttänkandetsom hgger i första stycket i utskottsbetänkandet. Om vi ser på andra stycket finner vi en Uknandeföreteelse. Det heter där; "I motionen erinras om denna utveckhng och om att denutbyggnad av elproduktionen som enhgt prognosen bedöms nödvändig kommer attmedföra en rad avvägningsproblem av såväl ekonomisk som miljömässignatur." Vad sägerman där? Jo, att man accepterar den tillväxt och utbyggnad som enhgtde hittillsvarande utredningarna skall ske och att de energipohtiskaöverväganden och den avvägning meUan mUjöintressen och ekonomiska intressen somskall göras under medverkan av denna parlamentariska nämnd skall ske utifråndet krav som är proklamerat tlU förmån för energiproduktionens tillväxt. Detskall alltså utgöra basen för diskussionen. Men denna bas för diskussionen ärjust det som man enhgt min mening skall ifrågasätta och som en övergripandeutredning med stöne auktoritet och vidare bhck än de hittiUsvarandeutredningarna på energipoUtikens område hade kunnat Ifrågasätta. I den interna diskussionen i utskottet harframförts att det kan vara förenat med vissa nackdelar att ha en stathgutredning. Jag är beredd att acceptera det påståendet - det är naturhgtvis ioch för sig ingen ideahsk lösning, och jag talar inte för den därför att den ären ideahsk lösning. Jag är väl medveten om att I synnerhet mUjövårdsintres-senainte har förmånen att räkna vare sig det parlamentariska hvet eherstatsbyråkratin till sina högborgar. Men det har också framförts som eninvändning mot en stathg utredning i jämförelse med en parlamentarisk nämnd attnämnden mera fortlöpande skulle kunna diskutera och göra sin mening gällande IenerglpoUtlska frågor, medan däremot en statlig utredning skulle innebära vissrisk för att frågan så att säga tystades ned och begravdes och inte togs uppigen förrän utredningen var färdig med sitt arbete. Jag har inte tyckt att denInvändningen är relevant, även om jag är medveten om att tekniken att begravasaker och Ung I utredningar tillhör de parlamentariska små fin terna ochkonsterna. Man skah trots allt inte räkna med att en parlamentarisk nämnd iförsta omgången skaU kunna uppträda med någon auktoritet, att den så att sägasnabbt och fortlöpande skall kunna hålla någon sorts grepp om eUer ha insyn ienergipolitiken i stort. Om det är så att en statUg utredning tar en viss tidpå sig att komma fram med material, göra specialundersökningar och få en basför ett omdöme om energlpoUtlken, då måste det i minst hka hög grad gälla om enparlamentarisk nämnd. Den kan inte bara sätta sig ner utan att ha någrautredningar, utan att ha några specialundersökningar eUer något fackmaterialoch tycka några auktoritativa saker om energlpohtlken. Om den parlamentariskanämnden över huvud taget vill arbeta med någon effekt, måste den ju också anUtautredningsmaterial och utredningspersonal för att få de här frågorna belystaoch måste ahtså också vänta på utredningsresultat. I ett sådant faU hade detvarit bättre att ge en statlig utredning med all den auktoritet den kan få detta uppdrag att lägga fram ett program för energlpoUtlken än att hänvisa dentill en parlamentarisk nämnd med betydUgt mindre auktoritet än en utredning ochockså med, kan man säga, tekniskt och administrativt sett en svårare uppgiftnär det gäller att få grepp om de här frågorna. Jag vill slutligen, för att ge en poUtisk synpunkt på dethär, säga att med all respekt för det utomordentligt goda initiativ som här hartagits av ledamöter från tror jag att de i utskottet i viss månhar gått på vad jag brukar kalla en poUtlsk stöt. De har låtit sig kapslas intill förmån för en lösning som enUgt min mening Innebär en betydhgtineffektivare satsning på de här energipohtiska problemens lösande än vad enstathg utredning deras utsprunghga krav skulle ha gett. En plan för energiförsörjningen