prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-proposilionen. Däherr i begärde rösiräkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Organ isationss töd m. m. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemstäUan, dels reservaiionen nr 2 av i Ägnas m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Agnas begärl votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller kulturutskotiets hemstäUan i belänkandetnr 3 punkten 1 mom. 4 röstar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 2 av i Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Däherr i Agnas begärde rösiräkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resullal: Proposilioner gavs på bifall lUl dels ulskollelshemställan, dels reservaiionen nr 3 av i Lane-Herreslad m. fl.,och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Lane-Heneslad begärt volering uppläsles och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 1 mom. 5 röstar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservaiionen nr 3 av henMattsson i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ulskollels hemstäUan bifölls. Punkten 2Anläggningsstöd m. m. Hen SCHÖTT (m): Endasl en korl kommentar. Under denna punktbehandlas en motion av fra i m. fl. om ulredning angåendestatsbidrag tUl byggande av simhall i anslulning lill skola. avstyrker molionen under hänvisning tillinom utbUdningsdepartementet pågående beredning av frågan om statsbidrag förskolbyggnader. Lät mig här endasl nämna att en motion av samma innebörd som fruOlssons väcktes av mig vid riksdag. Denna riksdag beslöt efler hörandeav skolöverslyrelsen pä förslag av ell enigt statsutskott att hemställa om enskyndsam utredning i ärendel. Del är nu . Frägan har därefter varil föremålför bäde en enkel fräga och en ny moiion, men ännu råder del orimligaförhållandet alt statsbidrag ej utgår för simundervisningslokal. Det bör nämnasatt för sin del räknade med all sådant bidrag skulle utgåfrån och med /67, Kuliurulskotiel understryker nu för sin del önskvärdhetenav att den fortsatta beredningen av ärendel påskyndas. Del är i frommastelaget. För min del kan jag inte underlåta att beteckna Kungl. Maj:ls handläggningav denna fräga som synnerligen anmärkningsvärd, icke minsl med hänsyn tUlstatsutskottets och klart posiliva inställning. Jag viU än en gång - jag har gjort dellidigare vädja tUl vår UtbUdningsminister att se tUl att den här fräganänlligen blir lösl. Det är inte för tidigt! I detlaanförande instämde (). Överläggningen var härmed slutad.Utskottets hemstäUan bifölls. A n läggn ingss töd m. m. § 12Kostnadsfördelningen inom miljövården Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av moiioner angående kostnadsfördelningen inommUjövården. I deltabelänkande hade behandlats dels motionen 1971:414 av m.fl. varihemslällls att beslulade alt i skrivelse tUl Kungl. Maj;t anhålla omtUläggsdirektiv för den sittande vallenlagsutredningen angående en skyndsamutredning av kostnadsansvaret vid skötsel och värd av vattendrag, dels motionen 1971:1007 av m.fl. varihemställts att i skrivelse tUI Kungl. Maj:t skulle anhålla om all enparlamentarisk ulredning tiUsattes med uppgift att framlägga förslagtUl fördelning av kostnadsansvaret för miljövärdande åigärder, dels motionen 1971:1026 av i m.fl.vari hemstäUts alt i skrivelse tUl Kungl. Maj:l skuUe anhåUa altprinciperna för kostnadsfördelningen inom miljövården blev föremål förutredning. 1. skulle anhållaatt Kungl. Maj:t överlämnade molionen 1971:414 vallenlagsutredningen föratt lagas under övervägande i enlighet med vad utskottet anförl, 2. i anledning avmotionerna 1971:1007 och 1971:1026 skulle anhålla om ulredning och förslag Ullkostnadsfördelning mellan det aUmänna och enskUda i fräga om åtgärder imiljöbevarande och miljöförbättrande syfte. Reservalion hade avgivits av herrarMossberger, i , i , i Grebbestadoch , samt (samtliga s), som anseit allutskottet under 2 bort hemsläUa all lämnade molionerna1971:1007 och 1971:1026 utan äigärd. HerrJOHANSON i Väslervik (s); Frågan om kostnadsfördelningen meUan stat,kommun och enskUda har vid flerfaldiga tillfällen varil föremål för riksdagsbehand-Ung.Varje gäng frägan har diskulerats har man fält en förnimmelse av all motionäreneUer interpellanten menat att om kostnaden flyttas över på staten så är detnågon anonym som får belala. Som kammaren vet är det emellertid inte så. Jag skall inte fortsätta delta resonemang, även om detskulle vara mycket intressant att se vilka det drabbar när man pä del sätlelflyttar över kostnaden pä slalen. Jag skall inle vandra vidare på denna tankebana utan villbara framhålla, när del gäller denna speciella fråga om utredning beträffandekostnadsfördelningen mellan del allmänna och enskilda i fråga om ätgärder imiljöförbättrande syfle, alt lidigare, senasl föregående är, haflalt pröva liknande framslällning. Utskollel ansäg dä i Ukhet med och alt nägon särskild ulredning avkostnadsansvaret pä förevarande område knappasl fyllde någon uppgifl. Bland de skäl som anfördes från remissinstanserna mol allla upp förevarande koslnadsfördelningsspörsmål tUl prövning kan nämnas svårigheternaalt draga upp generella linjer för en ansvarsfördelning i samband medålerslällningsåtgärder av olika slag, t. ex. restaurering av förorenadevattendrag. Del framhölls sålunda att orsakskedjan ofta kan vara vitt förgrenadoch oklar. a. menade kommunförbundel alt det synes ligga i sakensnatur all man förhandUngsvägen måste söka åstadkomma nägon form avansvarsfördelning mellan sannolika skadeväl-lare, eventuella enskildaintressenter och samhäUel. Vad beträffar del ekonomiska ansvaret för skador sompågående och framtida utsläpp kan förorsaka framhöll alt dennya miljöskyddslagen innehöU en uttömmande reglering av ersättningsfrågorna.Renl allmänl erinrades i remissvaren om all säväl miljöskyddslagen som beslämmelserna om statsbidrag lill industrin för vissa vatten- och luftvärdandeätgärder endast varil i tiUämpning och att det därför ännu var svärlall på grundval av erfarenheterna av dessa beslämmelser dra några säkraslutsatser för del framlida handlandet. Vid behandlingen av nämnda moiioner betonadejordbruksutskottet att med ökade insatser från samhällets sida pä miljövårdensområde följer ökade krav på en noggrarm planering och en väl genomfördsamordning av olika ätgärder. Utskottet framhöll ocksä vikten av att kostnadsutvecklingennoggrant följs och alt fördelningen meUan stat och kommun av samhällelskoslnader för miljövärden avvägs pä ell ändamålsenligt sätt. Motsvarande synpunkleransåg utskottet kunde läggas pä fördelningen av ansvar och kostnad i fråga ommiljövård mellan del aUmänna och enskilda intressen. Utskottet ansågemellerlid, liksom och , att nägonsärskUd utredning belräffande kostnadsansvaret knappast kunde fylla någonuppgifl. delade utskottets uppfattning och lämnade motionerna utanåtgärd. När samma fräga varit föremål för innevarande årsjordbraksulskolts behandling sä segrade oppositionen, och denna svarar aUtsäför utskottets skrivning. Utskottets socialdemokraliska ledamöter svarar förreservationen, vilken överensstämmer med det ställningstagande togföregående år samma fråga. Jag kanske i detta sammanhang får erinra om den utredningsom civilminislern tillsatt och som skall utreda kompetensfördelningen mellanstat och kommun och som sedan enligl vad finansministern meddelat i otaligainterpeUationssvar skall följas av en utredning om kostnadsansvaret mellanstat och kommun. Med stöd av den motivering som jag här anförtoch då inget nytt tiUkommit sedan tog stäUning tUl frägan föregåendeår ber jag alt med dessa ord få yrka bifaU lUl den vid jordbruksutskottetsbetänkande nr 17 fogade reservationen. HenTÄKMAN(vpk); Den formella majoriteten i jordbruksutskottethar begärt en utredning om kostnadsfördelningen. Den socialdemokraliskareservaiionen går emot en särskild utredning med motiveringen att regeringenoch berörda myndigheter följer dessa frågor med uppmärksamhel och, som detheter, "vidlar de ätgärder som kan befinnas erforderliga". Jag använder uttrycket "den formellamajoriteten" därför att det avgavs sju röster mot sju i utskottet. Delblev majoritet med hjälp av ordförandens ulslagsröst. Den femtonde ledamoten,nämligen jag själv, avstod från all rösta. Till skUlnad frän reservanternaanser jag att frågan om kostnadsfördelningen är så viklig alt den bör ulredas,men jag kan inte godkänna vissa av de motiveringar som framförs i motionen1007. Sedan miljöskyddslagen trädde i kraft lämnas statsbidrag tUl industrinför reningsåtgärder. För att slimulera den redan befintliga industrin lUl attsnabbt vidtaga reningsåtgärder har det statliga stödet begränsats tiU fem år.Det finns inte nu anledning att formulera nya bestämmelser och ytterligare ökabidragen - i det hänseendet är jag helt överens med i Väslerviknär han lalar om motionärernas syfte all vältra över Induslrin har tidigare praktiskt taget ohämmat fållförstöra och luft. Det kan inte vara rimligt att företagen får ta hemprofilerna och skattebetalarna i större utsträckning än nu får betala förmiljöförstöringen och de reningsåtgärder som kan framtvingas genom en strikitUlämpning av miljöskyddslagen. En utredning om kostnadsfördelningen är motiverad av andraomständigheter, men jag skall inte gä in i detalj på dem. Inte minsl gällerbehovel av ulredning den miljöförslörelse som redan har ägl rum och som oftagriper över flera kommuner och industrier inom samma område. På grand av alt vpk-gruppen inte kan accepiera en del avmotiveringarna som ligger bakom jordbruksutskottels betänkande nr 17 och inleheller kan ansluta sig till reservanternas sorglöshet kommer gruppen alt avståvid omröstningen. Förmodligen kommer därigenom utskottets krav på en utredningatt fä majoritet, men om vi aUtså genom vär passivitet i denna omröstning avgördensamma bör del vara självklart alt direkliven utformas i överensstämmelse meddetta förhällande. Jag anser för övrigl inte alt del nödvändigtvis behöver blien ny grupp sakkunniga, dvs. en fristående ulredning. Den tanke som framförs imolionen 1026 av i m. fl. bör vara en godtagbar lösning nämligen att den redan arbelande miljökonlrollutredningen utökas med en eUertvå experter och får i uppdrag att utreda även denna fråga. Hen i Skegrie (c): Med den motivering som iVäslervik använde - all fattade ett visst beslut, som mandärför inle behöver ändra i är skulle man ju över huvud laget inle ändranågot, ulan del ena årets beslut skulle ge näsla ärs ocksä. Men som det framgår av det betänkande vi nu behandlar harulskottet blivit enigl belräffande molionen 414, vari del yrkas en skyndsamulredning av kostnadsansvaret vid skötsel och värd av vallendrag. Vi är alllsäeniga om ulredningskravet när del gäller den kostnadsfördelningen. Då är det juganska ologiskt alt man inte vill vara med om en ulredning omkostnadsfördelningen av andra miljöförstöringar än dem som inträffar i vatten.Det är i princip samma sak om en industri försiör vatten, luft eller någonlingannat. En sak är vi i alla fall överens om, och del är om principenalt den som vållar en skada ocksä såvitt möjligt bör stå för koslnaden för allreparera denna och även om alt man bör försöka förhindra all vidareskadegörelse åstadkoms. Tyvärr är del emeUertid sä alt kostnaderna för ochverkningarna av mycken skadegörelse i miljön och naturen övervältras på andraän dem som har förorsakat skadan. Skadegöraren går helt enkelt fri. I mångafall kan han t. o. m. ha en egen av all han slipper bidra koslnadenför reparationen, men han vållar väl skadan. Jag kan bara nämna elt enda exempel. Lål oss tänka på defabrikanter som åstadkommer våra fosforrika tvättmedel! Hälften av all denfosfor som finns i avloppsvallen kommer jusl frän Ivättmedlen. Del liggermycket nära tUl hands att erinra om att de här fosforföroreningarna kommer frånofullständigt renat avloppsvatten. Vid en undersökning som gjordes 1968-1969 visar det sigatt del bara är nio orter i del här landel som har en sä fullvärdig rening kan la borl den här växlnärande fosforn frän vattnet. De nio orterna varrelativt smä och tUlhörde ingalunda de slora och slarka kommunerna, som detnumera heter. Del är som jag sade framför alll vissa tvättmedel, som ärorsaken de fosforföroreningar vi har i avloppsvattnet, och de fabrikantersom tjänar pengar pä tvättmedlen bidrar inte tUl den kostnad de förorsakar. Detfår andra göra. I en bok som utkom för nägon tid sedan och som heter"Sätt pris pä miljön" omnämner författaren, professor ,ell exempel på en sädan förorening. Han omnämner en Uten ä. Sagan, som föreutloppet i löper förbi Sala stad. Sagan är recipient för sammanlagt ca18 000 människor, av vilka 11 000 bor i . Man har mätt fosforvärdet ivattnet innan det passerar Sala stad, och då har man kommii fram lUl enfosformängd av vatten. Men efler all ha passerat Salastad innehåller vallnel , dvs. 5 ä 6 gånger sämyckel. Denna berikning av fosfor åstadkommer en myckel rik vegetationi vattendraget, och denna vegetation förorsakar i sin tur översvämningar medskador på skördarna, på trädgårdar, vägar, broar etc. Man har räknat ut atturiderhåUskoslnaderna pä en viss sträcka har uppgått lUl - enligtförfattarens uppgifter - och de fär bäras i huvudsak av andraän av dem som förorsakat skadan. Jag kan nämna i sammanhangei att Mälarensvatten får la emot ungefär 6,5 kUo fosfor per hektar. Del finns sjöar i värlland som fär ta emot 16 kUo fosfor per hektar. Det är lika mycket som mananvänder pä åkerjorden. Denne författare anser alt det i sådana fall kan finnas engrund för beräkningen av ersättningen för skadan, I del här specieUa fallel kanersättningen grundas pä mängden fosfor som vederbörande släpper ut. Genom attfabriker, städer elc, släpper ut giftiga saker i floder och sjöar försiör de päbeiydande områden utkomsten för fiskarbefolkningen. Men fiskarbefolkningen färsjälv bära förlusterna. Del uppträder inälvsmask i avloppsutsläppen. Fisken bliroduglig till människoföda och våUar sjukdomar. De sjukdomsdrabbade människornaoch yrkesfiskarna får bära kostnaderna, ingalunda de som förorsakat skadan. Vi är i närheten av tätorter och vissa industrier utsattaför luftföroreningar, speciellt genom nedfall av svavel och olikasvavelföreningar. Svavelföreningarna orsakar i sin lur skador pä byggnader, somviltrar sönder snabbare än de annars skulle göra. De skadar bUarna, som rostarsnabbare än de annars skulle göra. De förstör växter och kan t. o. m. heltavliva växtligheten. Det har bevisats och är fullt klart att jordbrukare ochträdgårdsodlare som bor i närheten av sådana orter som släpper ut svavel ickekan bibehålla det s. k. ph-värdet i sin mark, ulan de fär pä grund av del suranedfallet ständigt kalka sina marker. Men det får de själva belala. De som harförorsakat förstöringen av luften slipper helt och hållel undan. En annan aktuell sak är blyförgiftningen. Den har kommii ibUckpunkten , både här och i utlandet. Vi släpper i värl land ut ungefärtvå miljoner kilo bly eUer blyföreningar i luften varje är. Eftersom var och enav oss normalt 20 000 1 luft , löper vi vissa risker för attbli blyförgiftade. Och det skall ytterst litet till för det - del behövs bara60100 tusendels milligram bly per 100 miUUiter blod för allblyförgiflningssymtomen skall börja visa sig. Och vem är del som är syndarehär? Del är försl och främst vad vi kallar den högoktaniga bensinen, den sommed ell kemiskt namn kaUas letraelylblandad bensin. Den används i bilarnadärför att den är effeklivare än vanlig bensin. Man kan emellerlid framställalika effektiv bensin utan denna tetraetyl-inblandning, men den bensinen blirnägra ören dyrare. Men vore det dä inte pä sin plats att försöka finna en vägantingen i form av det är Utet riskabelt all säga del när finansminislernsitter här - t. ex. en ökad beskatining av bensinen (han hörde det inle!) ellergenom alt låla producenten betala för den skadegörelse som han åstadkommer pågrund av alt han fört till torgs en bensinsort som förorsakar skada. Vi bygger flygfält, och vi förorsakar buller för folk sominle kunde räkna med detta den gång de byggde sill hus där. Fastigheten falleri värde, skadan får bäras av den som äger fastigheten, icke av dem som bygglflygfältet. Detta var några exempel. Och det torde avdem, hoppas jag, framgå all det finns mycket starka motiv för en sädanutredning om kostnadsfördelningen som utskottet här begär. Huruvida del sedan behöver ske genom en särskild ulredningeller genom alt man överlämnar uppdraget lUl en redan sittande ulredning färKungl. Klar är emellertid en sak, och del är all dennakosinadsövervältring som sker mäsle upphöra. Del är hög tid att vi gör nägoli detta avseende. Detla är vad ett bifall tUl ulskollels hemställan innebär.Jag ber, herr talman, alt få yrka bifall lUl utskottets hemställan. i (s) kort genmäle; Det finns inga delademeningar mellan majoriteten i ulskottet och reservanterna beträffande deåtgärder som bör vidlas när del gäller alt komma tUl rätta med förgiftningenoch nedsmutsningen av miljön. 1 det fallel är vi fullständigt eniga. Men nugäUer del inle den frågan utan en ulredning om kostnadsfördelningen. Del är därsom vi har olika uppfattningar. Den enighet i utskottet som iSkegrie lalade om gällde frägan alt överlämna molionen 414 lUl vallenlagsutredningen.Det beslöt vi enhäUigt pä grund av att det silier en utredning som sysslar meddessa frågor; vi ansäg all det var lämpligl att överlämna den motionen lilldenna ulredning. HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: Del är ganska likgiltigt om man tillsätter enny utredning eller överlämnar uppdraget lUl en redan sillande utredning, men idetta fall kan del lika väl gä för sig alt lämna även de tvä senare molionernatill den redan sittande utredningen. Menvar ligger den bärande motiveringen tUl att man kan enas om den ena motionenmen icke om de andra, när syflel är precis delsamma faslänuttryckt i andra ord? Den försia molionen som vi är eniga om koncenirerar sigpä bara en detalj, medan de båda andra gär längre. Men principen är precisdensamma. Var finns motiveringen för det ena sländpunktslagandel och för detandra? i Väslei-vik (s) korl genmäle: Om i Skegrie ville titta på delanförande som jag höll först, tror jag alt han skulle komma underfund med vaddel är för motivering som ligger bakom reservanlernas inställning. HerrHEDIN (m): i Skegrie har redan belyst att del är mångayrkesgrupper som lUI följd av miljöförstöringen fäll vidkännas betydandeskadeverkningar och som inte kan fä ersällning för dessa skador. Jag skall baranämna etl område, nämligen yrkesfisket, som jag tror är den yrkesgrupp som fältlida mest av miljöskador av skUda slag. I har sålunda vissafiskarter, t. ex. torsken, genom syrebrist i djupvatten-hälorna påverkatsnegativt av de utsläpp som görs frän kommunala ledningsnät och industrier närsalter som alltså förorsakar syrebrist. Yrkesfiskarna har också liditindirekt genom den uppmärksamhel som massmedia har ägnal larmrapporter av skUdaslag. Man har varnat människorna för att äta fisk ulan all ha nägol underlagför de braskande rubriker som man i della sammanhang ofla har tagit lUl. Därigenomhar yrkesfisket åsamkats kolossall slor skada genom del köpmotständ som aUdelesi onödan har väckts hos aUmänheten. för naturligtvis fram frägan: Vem är delegenlligen som bär ansvarel för den situation som yrkesfisket nu befinner sigi? Och vem skall betala den ersättning som fisket rimligen borde fä förinkomstbortfallet i anledning av miljöförstöringen? Del är väl alldelesnödvändigi att man genom en utredning klarlägger hur ansvarel skall fördelasför den ulveckling som har skell. Det torde inte finnas någon som helsl möjlighet förfisket som helhet att fä någon ersällning för de generella skador som åsamkatsyrkesfisket. Del är bara om man direkl kan utpeka all etl konkrel utsläpp harförorsakat en alldeles specieU skada som man med framgång kan göra anspråk päskadestånd och fä domstol alt utdöma etl sådanl. Jag lycker att detta är en av många infallsvinklar som kanbelysa hur angeläget del är all utreda kostnadsansvaret för miljövärdandeåtgärder, vilkel ulskottsmajoriteten har föreslagit. Del är nalurliglvis enganska besvärlig uppgift alt klarlägga fördelningen av ansvarel mellan slaten,kommunerna och de enskilda - och ibland kommunerna sinsemellan men jag troratt del är angelägel och nödvändigi att göra det. Ulredningen bör också pröva de frågor som vi har lagil uppi motionen 1007, nämligen om olika inslrumenl för all klara finansieringen avmiljövårdsinsatser och skaderegleringar. Man kan länka sig särskUdamiljöavgifter del är i varje faU en möjlig framkomstväg som skulle kunna geunderlag för att få fram medel för att ersätta generella skadeverkningar, t.ex. för fisket. Differentierade bidrag och ökade möjligheler UU avdrag är andra frågor sombör las upp i detla sammanhang. Man kan myckel väl diskulera om del inle vorelämpligl alt göra det nuvarande 25-procentiga bidrag som ges tUl industrindifferentierat, sä att man kan ge högre bidrag där del är av behovet påkallat.Man kan ocksä tänka sig all i vissa fall ge bidrag lill nyinvesleringar iindustrien för all klara konkurrensen med andra länder. 1 det faUet skulle detvara särskill angelägel att få det utökat ocksä till lanlbrukel, men den frägankommer upp i ell särskill sammanhang, varför jag inle skall gä närmare in påden . Till sisl är del väl speciellt angelägel alt dessa frågorlas upp i ell internationelll sammanhang. Inte minst förorening ärulan tvivel en gemensam angelägenhet för alla stater runt . Ansvarsfrågornaskulle, om de togs upp i en ulredning, kunna bilda underlag för initiativ fränsvensk sida vid den iiilernalionella konferens om miljövården som skall hällas1972. Jag finner, herr lalman, myckel slarka skäl lala för atten ulredning Ullsätts om del skaU bli en särskUd sädan eller om man kankoppla på en lidigare utredning är egalt - för alt klarläggaansvarsfördelningen i miljövårdsavseende. Jag ber,herr lalman, all få yrka bifall UU utskottets hemställan. HerrLARSSON i (c): Egentligen borde man väl be om ursäkt för tar orda den här liden, men eflersom vi använt sä mångatimmar pä alt lyssna lUl anföranden eUer läla dem passera i anledning aveniga utskottsbetänkanden ulan all alternativa yrkanden har ställts befinner vioss aUlsä i den här silualionen. Jag skuUe vilja säga lUI i Väslervik, attdet har hänt räll myckel sedan förra gängen molionen behandlades; jag bortserifrän del förhällandel alt vi har ett nytt parlament, en enkammarriksdag. händer dessulom hela liden myckel väsentliga saker, som alltmeraaccentuerar behovel av den karlläggning som vi anhållit om i motion 1026. Ju mer miljövårdsarbetet intensifieras, desto mer klarlslär del all vi måsle ha stånd denna kartläggning. Och aspeklen vidgas helaliden. Del handlar inle bara om kortsiktiga avvägningar mellan stat och kommun,mellan det offentliga och den enskilde eUer mellan olika enskilda personer. Detkan ocksä vara fräga om hur myckel vår generation skall betala lUlbaka av detsom vi lar för oss av våra naturresurser. Del kan gälla om vi .skall ha rältalt använda mer än ränlan av nalurkapitalet och i vad män det skallåterställas. Det är alllsä en anhållan från min sida alt man mälte i dennadebatt någol vidga begreppen. Jag skuUe ocksä vilja tUl debatien föra elt par konkrelaproblem som man kan befinna sig i. Del var ingen som visste de ekonomiskaföljderna av DDT-förbudet.