prot · FU0961 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är beklagligt attinte utskottet vUl medverka UU detta. FraSIGURDSEN (s): Jag vUl böria med att yrka bifaU hemstäUan, eftersom jag glömde det i mitt förra inlägg. Vad i tog upp i sitt inlägg, närhan beskrev situationen i en kommun i , tycker jag inte har sä mycketmed diskussionen om familjedaghem att göra. Det har alt göra med problemen överhuvud taget i en glesbygd. Glesbygdens problem när del gäUerförskoleverksamheten är också någonting som barnstugeutredningen mäsle siudera.Vi vet ju redan nu att det finns en försöksverksamhet med olika former avförskoleverksamhet där antingen förskolläraren är ambulerande eller barnenambulerar eller del är det senaste - man har inrett en buss som lekskola. Man får väl länka sig olika modeller. När det gällerplaneringsmetodiken för förskolan som barnstugeutredningen har fått iuppdrag att utreda - går det, som jag sade tUl , inte att hittaen modeU som passar aUa kommuner. På den punkten är jag helt överens med herrGustavsson. Vi häUer på och studerar olika modeller för hur man skaU kunnaplanera denna verksamhet i olika typer av kommuner. Att vi skaU ha en bra kvalitet på familjedaghemmen är vi,, överens om. Del var väl detta som låg bakom del förslag somframlades i samband med statsbidraget. Vi fick då elt förslag om hurdagbarnvårdarnas verksamhel sä att säga skulle vara konstruerad, om Bidrag till kommunala famiUe-daghem möjligheternatUl utbUdning för dagbarnvärdarna, om möjUgheterna att få lekpakel. Attdagbarnvärdarna blir anstäUda av kommunen, alltså fär anställningstrygghet, ochatt de i mycket slor utsträckning har börjat organisera sig i en fackligorganisation. , som har lyckats få tUl stånd ettkollektivavtal och som förhandlar om deras löner, innebär ju jusl enuppruslning av familjedaghemmens verksamhet. Del är inga kommuner som hindrasatt inrätta vare sig daghem eUer familjedaghem. Ekonomiska ramar har vi för allverksamhet, det må gäUa barntUlsyn eUer annan verksamhet. Sedan vUl jag lUl hen säga all det uttalande somLO senast gjort om kommunerna och daghemmen ingalunda vänder sig enbart mot desocialdemokratiskt styrda kommunerna; det vänder sig mot landets aUa 465kommuner - eUer hur mänga det nu är. Det vänder sig aUtså i mycket hög grad molde borgerligt styrda kommunerna, eftersom de kommuner som börjat göranedskärningar i det nuvarande ansträngda ekonomiska läget sannerligen inte baraär socialdemokratiskt styrda kommuner utan tUl övervägande del kommuner där deborgerliga partierna har majoritet. TUl sist skuUe jag vUja ställa en fräga tUl tror att det var som i den tidigare debatten sade, attnär föreslär någonting så har man alltid ekonomisk täckning härför;det hade man och med fått beröm av för. Vet vadföljden skuUe bli, om man släppte kvot- och balansreglerna för statsbidraget?Det skulle kosta staten . Kan jag av fä reda pähur han får täckning för dessa ? HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Fra och jag tycks vara överens omatt det med ell statsbidrag blir stöne möjUgheter att fä bra ersättning lilldagbarnvärdarna och familjedaghemmen och därmed bra kvalitet på vården. Det ärviktigt, ty det är bl. a. just det argumentet som legat tUl grand för våra kravpä statsbidrag. Och del är det, som gör det så betänkligt att man från LO;ssida lyckades hejda och skjuta upp statsbidraget . Därmed försvårademan ansträngningarna att åstadkomma en ökning av ersättningen och enkvalitetshöjning på familjedaghemmen. Ätt LO:s senaste yttrande inte riktar sig enbart mot desocialdemokratiskt styrda kommunerna är nog riktigt. Jag tänkte närmast pä entidigare artikel av som riktade sig mot socialdemokratiska kommunalpamparför alt dessa inte följde partiprogrammet. Det finns nog kommuner av alla slagsom kan tas som exempel i det här avseendet. Men det är obestridligt att när vi fick ett maktskifte,både i och i många andra delar av landet, från socialdemokratintUl icke-sociaUstiska partier, så blev det en väldig fart pådaghemsbyggandet på mänga håll. Det kanske i vissa fall var engenerationsfråga, men jag tror nog ocksä att det berodde på att vi hade gåttfram med daghemmen pä värt poUtiska program. frågar om det finns ekonomisk täckning förvårt förslag. Problemet har ju hittUls närmasl varit att man inte har kunnatutnyttja det anslagsom beviljat. Förra årel utnyttjade man 6 mUjoner av beviljade 23.Jag kan inte exakt säga och det trorjag inle heUer all kan hur många miljoner del skulle kosta alt ta borl dessa spärregler; man vet intei dag hur inånga platser som kommer all få statsbidrag. Det vet intesocialstyrelsen, och dä tror jag inle all heller vet det. Men alldet i slort sett ryms inom det nuvarande anslaget vägar man nog förmoda. Bidrag tiU kommunala farniUe-daghem HenGUSTAVSSON i (c): gjorde ett myckel märkligtuttalande. Hon säger att förhåUandena i den kommun jag log som exempel inte harnågonting med familjedaghemmen att göra utan att detta är ett glesbygdsproblem.Det var märkligt alt representanten för utskottsmajoriteten kunde göra detlauttalande. Försök, , att tänka litet utanför horisontoch försök alt se tUl de problem som finns ute i landet i de ohka kommunerna!Den kommun jag tog som exempel nybUdades . Den är så alt sägafastställd och godkänd av statsmakterna. Den har en befolkning på 15 200personer. Dess struktur är sådan att det föratom centralorten, som inle harslörre befolkning än 2 170 personer, finns sju mindre tätorter som ligger päetl avstånd av meUan en och frän centralorten. Kommunen har elt ganskasvagt skatteunderlag. Men, , även i denna kommun finns det liv ochrörelse. Där bor förvärvsarbetande kvinnor, och det finns ett behov avbarntUlsyn. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifaU tUl dels utskottets hemsläUan,dels reservaiionen nr 9 av i m. fl., och förklaradesden föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 12 mom, 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal; Utskottets hemstäUan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Kungl, Maj:l hade under punklen E 1(s. 52-57) föreslagit alt lUl förbudgetäret 1971/72anvisa elt förslagsanslag av . I motionen 1971:794 av hen ÅkerUndm. hemsläUdes alt för /72 under punkt E 1.Socialstyrelsen i bilaga 7 UU statsverkspropositionen skuUe besluta anslä . att med bifall tUl Kungl.Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971:794 UU /72 anvisade ett förslagsanslag av . 10. beträffande anvisande av medel tiU ett statligtlekmiUöråd av herrar och (båda), som ansett att utskottet borthemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall UU motionen 1971:794 UU Socialslyrelsen för /72 anvisadeett förslagsanslag av . I statsverksproposilionen, bUaga 7, begärs 400 000 kronorför ett planerat organ inom för undersökningar och informaiionom lekmiljö och lekmateriel. Man kan nästan tro att man läser fel, men del är ändå ellfaklum alt del har begärts anslag för detta. Avsikien är att skapa eltlekmUjöråd. Behovet av denna verksamhet kan inte vara så stort jämförl medåtskUliga andra behov, som inte kunnai tUlgodoses eller kan tiUgodoses ifortsättningen. Det finns snart inte något område av människors liv där inlestaten lägger sig i, befogat eller obefogat, för att styra folks handlande. Vi anser att det i nuvarande ekonomiska läge gäller attbegränsa sig tiU det nödvändiga och försöka klara det. Om utskottets förslagbifaUes finns det risk för att det föreslagna lekrådets verksamhet sväUer, såatt vi kanske har ett statligt lekverk med engeneraldirektör i spetsen för en mängd anställda, som skall kontrollera barnensleksaker. Låt barnen leka i fred utan att vi lägger ut stora pengar för attpoliliskl styra deras lekar! Det gäller att använda statens medel pä bästa sätt ochmotarbeta att de spUls ut på exempelvis så tvivelaktiga åtgärder sominrättandet av ett 1reservationen 10 yrkas att de föreslagna tUl lekrådet inteskaU beviljas. Därför, herr lalman, yrkar jag bifall tUl reservationen 10 vidpunkten 14. I dettaanförande instämde och (båda i (s): Jag skall inte hålla någol längre anförande. har utmålat framtiden så som om vi skulle fåett statUgt lekverk med generaldirektör osv. Det låter naturligtvis fasligtskrämmande. Men jag tror att jag kan lugna med att det är frägaom elt lekräd. Ocksä skuUe ha nytta av ett lekräd så att han intebehövde la denna fråga fullt så allvarligt som han har gjort. Vad skaU dettaråd syssla med? Det finns givetvis många uppgifter, bl, a, att ge barnenvettiga leksaker och en hel del andra ting i det sammanhanget. Jag har själv sysslat med en ulredning just kring barnsutemiljö och vet hur angelägel det är att man skapar möjligheter alt erbjudagoda lekredskap osv. Jag behöver bara peka på det för att illustrera att det ärväl motiverat att göra något i della avseende. För övrigt, , ärrådet redan tUlsatt. Det har alltså redan skett någonting. Det är fulll i sinordning alt vi nu bevUjar pengar tUl rådet för att det skall kunna göranågonting. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. Jag finner det egendomligt att elt organ, i detta faUlekrådet, är tUlsatt innan bevUjat pengar tUl organets verksamhet.För övrigt vUl jag fråga i , som säger all vi skall havettiga leksaker: Vad är en vettig leksak? Kan i ge endefinition på det? i (s): Det kanske det här lekrådet kan göra, herrÅkerlind, Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs pä bifall lUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 av herrar ochNisser, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 5 punkten 14 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen m 10 av herrar Bidrag tiU försöksvis anordnad famiUerådgivning Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Hen (vpk): Jag viU i anledning av moiion nr 752, trotsatt den är avslyrkt av utskottet och trots alt reservation ej är avgiven där,ändå tUl prolokollet säga några ord i anledning av den angelägenhelsgrad somjag tUlmäter den fråga som upplagils i motionen. I utskottets betänkande sägs, att toxikologiskalaboratorieresurser finns för samtUga de områden som avses i motionen. Jagbetvivlar inte att så verkligen är faUet. Men vad jag betvivlar vilket ocksåär motivet tUl motion nr 752 är alt dessa toxikologiska resurser skulletillnärmelsevis vara tUlräckliga. Jag vUl här referera lUl ett uttalande iAftonbladet av professor vid hygieniskainstitutionen vid , som säger; "Folkhälsans möjligheleratt kartlägga miljögiflspridningen i landel är så goll som obefintliga. Desslaboratorium är hårt nedslitet, lokalerna tränga och researchmöjligheternaytterst magra. På toxikologisidan (giflforskningen) är det lika UlastäUt. I finns inle ett enda laboratorium som kan godkännas förtoxikologiskt bruk." Eftersom utskottet i sin skrivning framhållerall arbelsmiljöulredningen och miljökontrollutredningen har möjlighel alt upptadenna fräga tUl behandling kan jag just nu avstå från något yrkande samtidigtsom jag särskilt vUl framhålla viklen av alt yrkandena i motionen 752 upptas avdessa utredningar och bringas lUI en snar lösning. Överläggningen var härmed slutad. KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. BidragtUl försöksvis anordnad familjerådgivning Kungl, Maj:t hade under punkten (s. 87-88) föreslagitriksdagen att lill Bidrag tUl försöksvis anordnad familjerådgivning /72 anvisa ett förslagsanslag av . I dennapunkt hade behandlats 1. molionen1971:744 av fra Frasnkel och i , vari hemställts all iskrivelse , Maj:l begärde förslag om älgärder för alt slimulera liU enökad social rådgivningsverksamhet genom vidgade möjligheter tUl slalsbidrag förprimärkommunalt ordnad social rådgivningsverksamhet, samt uttalade sig för allförsöksverksamheten skulle leda fram tUl en permanenl organisation, 2. motionen1971:1189 av m, fl., vari hemslällls att skulle iskrivelse lUl Kungl. Maj:t anhålla alt landstingen stimulerades all, i samrådmed en i moUonen 1971:1192 begärd utredning angående formerna för samhälletssexualundervisning för vuxna, bedriva försöksverksamhet medsexualrädgivningskliniker i anslulning tUl familjerådgivningsbyräerna. Bidrag till försöksvis anordnad famiUerådgivning 1. att riksdagenskuUe avslä motionen 1971:744, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1189, 3. att riksdagentUl Bidrag tiU försöksvis anordnad familjerådgivning för /72anvisade ett förslagsanslag av . 11. beträffande primärkommunalt ordnad socialrådgivningsverksam het av herrar och (båda fp), som ansett att utskottet under I bort hemställa, att i anledning av motionen 1971:774 gav Kungl.Maj:t UU känna vad reservanlerna anförl, 12. beträffande försöksverksamhet medsexualrådgivningskliniker av herrar och (båda fp), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning avmolionen 1971:1189 gav Kungl. Maj;l känna vad reservanlerna anfört. HerrROMANUS (fp): Familjerådgivning är något myckel angeläget,och det vore önskvärt att fler familjer kunde nås av en sådan. Det är någontingsom de flesta som yttrar sig i dessa frågor brukar vara ense om. Den försöksverksamhet som bedrivs, bedöms i regel ocksäpositivt. När utskottet avvisar motionsyrkanden om att man skaU få en permanentorganisation gör man det bara med hänvisning UU alt utredningar pågår -inte mednågon negaliv värdering av denna försöksverksamhet. I reservationen 11 vUl man trycka pä för att fä enpermanent organisation. Man tycker inte alt del är lillfredsslällande all delbara finns elt drygt ljugotal familjerädgivningsbyråer i landet. Reservanlernavill alt familjerådgivningen skall bli en permanenl organisation snarastmöjligt, och man vUl också ha riktlinjer för det. I awaktan på det vill de haen utökad försöksverksamhet som framför allt skulle innebära att flerprimärkommuner kan engagera sig i denna familjerådgivning. Jag har botaniserat ytterligare någol i socialdemokratiskafamiljepolitiska program. Del är pä ett sätt en ganska givande läsning;programmen 5 protokoU 1971. Bidrag till försöksvis anordnad famiUerådgivning innehåUermänga vettiga ständpunkler. Del tråkiga är bara att de inle förverkligas. 1 ettprogram frän av sägs allfanuljerädgivning bör stå tiU buds för alla. kan man inle påstå alt den gördet även om del i varje landsiing skuUe finnas en familjerådgivningsbyrä. Denmåste vara nära tUl hands och fungera med en naturlig anknytning tUl den ortdär man bor, för att del skall kunna sägas all den slär lUl buds för alla.Tyvärr är den programpunkten längt ifrän sitt förverkligande, men hari dag en möjlighel all trycka på, genom att bifalla reservationen 11. Reservationen 12 behandlar en moiion om sexualrådgivningsom jag och några andra folkpartister har väckt. Del är en delmotion, ochdärför skall jag inle nu gä in på någon ulföriig molivering, ulan detåterkommer jag lUl när huvudmotionen behandlas. Vad som tas upp i det härsammanhanget är vårl förslag all man i anslulning tUl familjerådgivningsbyräernaockså skaU ge sexualrådgivning. Del finns ell storl behov av delta, vUkel bl.a. framgår av tUlströmningen tUl de rådgivningsbyråer som :Unns, framför allt iRFSU:s regi. Det finns utöver de senare också en byrå som drivs av ettlandsting. Vi tror att det är önskvärt att man har denna verksamhet ianslutning lill familjerådgivningsbyråerna för att också kunna behandla desexuella frågorna som en del av allmänna samlevnadskomplex. säger utskottet att del redan är tUlålel att räkna indenna form av rådgivning i försöksverksamheten. Ja, det är riktigt, men vad sombehövs är uppenbarligen en stimulans och anvisningar för hur det här skall gåtUl, för alt man skall få UU stånd en ökad sexualrådgivning. Del är ocksä detsom reservaiionen 12 gär ut på. Jag ber all få yrka bifall tUl reservationerna 11 och 12. HerrKARLSSON i (s): Jag gratulerar tUl hansbotaniserande i de socialdemokratiska källskrifterna, och jag önskar honom aUframgång i fortsiittningen i det arbetet. Där finns säkerligen myckel av värdeatt finna i sociala frågor. Fortsätt alltså gärna med del, och kom tillbaka idebatterna! Vi skaU lyssna på . Men skUlnaden mellan och oss är ju att herrRomanus slår in öppna dörrar. Det är ju ingenling som hindrar landstingen allbedriva social rådgivningsverksamhet på detla sätt. Del är många som gör del,och ingenting hindrar alt de gör det i fortsättningen. Vad molionärerna nu vUlär all del skall bli en permanent anordning, men en sädan anser vi skallföregås av undersökningar i de utredningar som pägär pä detta fält. De börförsl vara klara med sill arbeie. Det är sedvanlig praxis i svensk riksdagspolilikatt göra pä detta säll. Man molionerar, därefter lUlsälls uiredningar som färlägga fram sina förslag, vUka sedan leder fram lUl att man får reformernagenomförda. Vi har aborlkommilté, socialutredningen och SPRImed en särskUd arbetsgrupp, . När de är klara anser också vi attdel kan vara dags all genomföra de förslag som molionärerna och reservanternahär lalar om. När delsedan gäller sexualrädgivningsklinikerna finns det likaledes möjligheter för landstingen att bedriva denna verksamhet precis på samma sätt somförut. Ja, något nyll har inle framkommil ulöver vad jagframhäUil i replik lUl , och jag ber, herr lalman, all fä yrkabifall tUl utskottets förslag. i (c); Jag kan i aUl inslämma i vad harsagl, men låt mig ändå som motionär anföra några synpunkter. Försöksverksamheten med famUjerådgivningen har pägålt etttiotal år, och det har stått klarl för alla att behovel av rådgivning är myckelstorl, FamUjerädgivningsbyråerna har ju tUlkommit främst för att komma tUlrätta med akuta samlevnadsproblem, men del är, som och jag skriveri vår motion, sä många andra problem som människor har behov av att diskutera,t. ex. kontaktsvårigheter, vantrivsel med arbelel, alkoholproblem m, m. Vi lever i ett samhäUe med genomgripandestrakturförändringar, och mänga lever i en pressad tUlvaro, som man inte klararav på egen hand. Det är därför angeläget all organisationen blir permanent såsnart som möjligt, men det är också vikligt all den vidgas innehållsmässigt ochdärtUl vidgas så alt primärkommunerna kan erhålla statsbidrag tillverksamheten. Jag anser inle all en vidgning till primärkommunerna pä någotsätt skulle vara störande eller hindrande för en ulredning. Det skulle, tyckerjag, tvärtom ge bredare underlag när man en gäng skaU taga slällning tUl denframlida ulformningen och den framlida organisationen. Även jag ber att få yrka bifaU tUlreservation nr 11. Jag yrkar ocksä, utan att närmare molivera del, bifall tUlreservation nr 12, Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs pä bifall dels utskottetshemställan, dels reservaiionen nr 11 av henar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 5 punkten 18 mom, I röstar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 11 av henar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 225 Nej - 63 Avstår 6 Mom. 2Proposilioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan, dels Bidrag till försöksvis anordnad famiUerådgivning reservaiionennr 12 av herrar och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 18 mom. 2 röstar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 12 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Maj;t hade under punkten F 5(s. 89) föreslagit alt lUl /72 anvisa ett anslag av . I molionen 1971:190 av herrarRingaby och Schött hemställdes all rUcsdagen i skrivelse tUl Kungl, Maj;tskulle biträda S;t Lukassiiftelsens anhäUan om ett statsbidrag pä 80 000 kronorförbudgetäret 1971/72. att med bifall tUl Kungl. Maj;ls förslag och medavslag pä motionen 1971:190 tUl Bidrag tUl för budgetåret1971/72 anvisade ett anslag av . 13. belräffande medelsanvisningen av herrar iAlvesta (c), (), i Öskevik (c). Hylländer (fp). ().Andreasson (c) och Nisser (m), som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl, Maj;ts förslag och medbifaU lUl motionen 1971:190 tUl för budgetåret1971/72 anvisade ett anslag av . I reservationen 13 som avgivits vid punkten 20 beträffandebidrag tUl begär ett antal reservanter från samtUgaborgerliga partier att anslaget tUl stiftelsen i fråga skaU höjas från avdepartementschefen förordade 60 000 tUl , alltså en Nägra dala angående och dess verksamhetkanske kan vara av intresse. Den är en ekumenisk sammanslutning som tagit sinuppgift att försöka hjälpa människor som pä grand av nedsatt hälsa, främstförorsakad av psykiska kontaktsvårigheter, har svårl att flnna sig lUl rätta ivårt samhäUe, vUket av olika orsaker lyvärr tenderar att bli alltmer"svårkontaklbart". Stiftelsen, som är ell rådgivande organ med huvudkontori och med fUialer på lio platser i landet, inrättades och harunder exempelvis fjolåret haft 15 000 besök och med råd och dåd hjälptmänniskor tUl rätta med den mängd problem som otvivelaktigt finns i den så altsäga grå vardagen. Bära i har stiftelsen haft 9 100 besök. Äv dessavar remitterade av läkare och sjukhus. Nämnas bör också att tUlstiftelsen är knutna bl. a. läkare, psykologer och psykolerapeuter - sammanlagtell 40-tal personer. På grand av den alltmer ökande betydelse som denna"rådgivningsbyrå" fält och fär i vår aUtmer stressade omgivning ochden ej obetydliga expansion som blivit en följd därav men ävenledes pä grund avde allt dyrare omkostnaderna av olika slag har stiftelsen fält allt svårare altfå de anslagna medlen att räcka. Det är vidare alt märka att anslaget på 60 000kronor varit oförändrat i elt par år, vilket som var och en förstår har sinakonsekvenser i dessa av prishöjningar hårt drabbade tider. Stiftelsen har ettkännbart budgetunderskott. Man baserar sin inkomst bl. a. pä besöksavgifter.Dessa är i dagens läge per besök. Många har tyvärr små möjligheteratt betala dessa avgifter, men ingen awisas utan alla får råd och hjälp. Summanav dessa ej betalda avgifter för besök, vUka stiftelsen för medegna medel, utgjorde . Den begärda anslagshöjningen på kan i dettaperspekliv utan tvekan anses som i högsta grad modest. Att ulskoltet avslyrktmotionen 190 i denna fråga utan etl enda ord UU molivering torde bero inle pånägon avog instäUning i och för sig utan fastmer på att summan idagens mångmiljardmllningsbudget är så lilen alt den försvunnit av bara farten.Om sålunda summan i de slora samhäUsper-spektiven är alt betrakta som ensmåsak, sä är den ur stiftelsens synpunkt synnerligen värdefuU. Det vore därförytterst tacknämligt om kammaren härvidlag hellre ville fria än fälla och vUletUlerkänna denna i och för sig rätt obetydliga summa. Meddetta vUl jag, herr talman, yrka bifall tUl reservationen 13. HerrHYLTANDER (fp);