prot · FU09136 · 1971-12-31 00:00:00 — Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföhande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan I betänkandetnr 68 röstar ja, den det ejvlU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: § 7Meddelande ang. kammarens sammanträden Vid kammarens bordläggnlngsplenum I morgonbesvaras enkla frågor och interpeUationer, bl. a. om EEC. Sammanträdet inledsmed en frågestund . Om några frågor därvid inte medhinnes besvarasde efter debatterna I anslutning till InterpeUationerna. kl. 10.00hålls ett arbetsplenum som avslutas senast kl. 1 5.30. Såsom tidigare meddelats börjar det bordläggtungsplenum,som utsatts till , för att beredatillfälle till interpeUations- och frågesvar. Debatten om konjunkturstimulerande åtgärder äger rumtisdagen den 7 och . Med hänsyn tiU utskottens arbetekan tisdagssammanträdet inte börja fönän . Det kommer att pågå tiUomkring utan middagsuppehåll. Debatten fortsätter onsdagen den 8december och voteringarna beräknas kunna ske före middagsuppehåUet,Onsdagens kvällsplenum avslutas omkring kl, 23,00, betänkanden om byggnads- ochexproprlationslagstift-rungen debatteras i ett sammanhang. Överläggningen ägerrum efter den frågestund som börjar kl,10,00, Även torsdagssammanträdet torde behöva fortsättas tillomkring kl, 23,00, Kammarens arbetsplenum börjar ,00, Nr 136 ochbehandlingen av utskottsbetänkanden avslutas senast kl, 15,30, § 8 Föredrogs betänkande nr 69 ianledning av motioner angående riksdagsstadgan m. m. ' Utskottets hemställan bifölls. § 9Rättsregler för åsiktsannonsering Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 70 med anledning av motion om rättsregler för åsiktsannonsering. Hen i (s): Låt mig bara i största korthet uttrycka minstora tillfredsställelse med betänkande i denna fråga.Här är det verkUgen fråga om ett fall där ett formeUt avslag innebär ett reeUtbifall. Syftet med vår motion nr 85 har varit att få till ståndnågot slags regler för åsiktsannonsering i pressen, ett problem av vissbetydelse för det demokratiska meningsutbytet och opinionsbildningen. Närmotionen väcktes betecknades den frågan av som en het potatis.Sedermera har dock pressens egna organisationer samlat sig tlU ett förslag justom regler för åsiktsannonseringen, alltså precis vad motionen åsyftade, Möjhgenkan man tycka att det i dessa regler starkare borde ha markerats det ansvar somhgger på tidningar i monopolstäUning, Därutöver har emeUertid utskottet hänvisat UU möjUghetenatt pröva lagstiftningsfrågan i samband med massmedieutredningens arbete, ocksådet en tanke som togs upp i vår motion. Mot den bakgrunden kan jag inte hanågot annat yrkande än bifall tUl utskottets hemställan. Hen i (s); mycket positiva bedömning avutskottets betänkande behöver kanske i och för sig inte föranleda någrakommentarer från min sida vi är ju ense i allt men då frågan ärprincipiellt viktig viU jag ändå här säga några ord. Motionärerna har framhålUt att vi här rör oss på ettområde där tidningarna inom ramen för sin självrannsakan man kanske ocksåskulle kunna säga inom sin självsanerande verksamhet - bör främja en godpressetik. Från min utgångspunkt är det tillfredsställande att på den tråden och frånfaUer yrkandet i motionens slutkläm om normativauttalanden från sida rörande åsiktsannonsering, I stället välkomnadeKaj här i sitt uttalande att har antagit vissabestämda riktUnjer, vilka också finns medtagna i betänkandet som bUaga, Jag viUi sammanhanget understryka utskottets uttalande att dessa pressens egna organsinitiativ bör kunna leda tiU en enhetUg praxis på detta område. Därmed bordeman få den skäUga behandling av åsiktsannonser som motionärerna uttalat sigför. Efter uttalande kan jag alltså Inte finna attdet nu finns några meningsskihaktigheter mellan motionärerna och utskottet. Menjag vUl ändå, utan att på något sätt vara polemisk, understryka detprincipiellt viktiga i utskottets uttalande på s, 4 I betänkandet:"Ansvarig utgivares befogenhet att bestämma över periodisk skrifts innehåUär grundlagsskyddad och kan som anfört Inte Inskränkasgenom uttalanden från sida," I utskottsbetänkandet omnämns massmedieutredningenspågående arbete. Då jag är ledamot av utredningen vlU jag utöver vad som sägs ireciten i betänkandet upplysa om att utredningen avger ettdelbetänkande, där utredningen fullgör det i direktiven tilldelade uppdragetatt närmare ta stäUning tUl grundlagsskyddet för reklam. Jag avslöjar ingahemhgheter då jag säger att utredningen därvid har haft som utgångspunkt attordalagen I tryckfrihetsförordningen är sådana att också reklam och andramarknadsföringsåtgärder i tryckt skrift omfattas av tryckfriheten och attreklam således Inte kan förbjudas eller censureras utan ändring Itryckfrihetsförordningen. Jag kan tillägga att de ändringar utredningen föreslår kanväntas bU ytterst restriktiva. Att Ingripanden utanför tryckfrihetsförordningenskulle kunna ske mot åsiktsannonsering betraktar jag som helt uteslutet. Manbehöver en ordning som omintetgör plötshga förbud mot sådana former avsamhällskritik och information som åsiktsannonseringen representerar. Tryckfrihetsförordningen skah ju skydda det fria ordet,den fria kritikrätten och opinionsbildningen i egentlig mening. Men vidfullgörandet av det långsiktiga uppdraget att skapa en massmedielag kommervi att få utgå Ifrån ett mycket vitt yttrandefrihetsbegrepp. Vad utskottetsäger om att åsiktsannonseringen i pressen därvid kommer under övervägande ärgivetvis fullt riktigt. Där kommer frågan att prövas i sitt Stora sammanhang.Därmed har också ett av motionens krav kunnat tiUgodoses, Jag haringet annat yrkande än om bifall tiU utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Nr 71 Ianledning av motioner om förhandsgranskning av skolprogram I Nr 72 ianledning av skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av ettfrån kommittén för översyn av svenska delegatlons Nr 73 Ianledning av framställning från ombudsmän om anslag för inredning och utrustning av kontorslokaler m.m. Nr 42 Ianledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslag tlU lag om ändring I lagen(1962:381) om allmän försäkring. Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 11 De studerandes sjukförsäkringsvillkor betänkande nr 43 i anledning av motion angående destuderandes sjukförsäkringsviUkor, Fröken (): Motion nr 731, som vi nu skah ta ställningtiU, syftar tUl att få till stånd en förbättring av sjukförsäkringsskyddet fördem som studerar i eftergymnasial utbildning. Denna motion behandlades isoclalförsäkringsutskottet . Då meddelades att det förelåg en PMfrån , daterat , I denna PM framläggs ettförslag till förändring av sjukförsäkringen för studerande. Den första reflexionen kunde kanske vara att det här varju snabbt marscherat; motionen, som Inlämnades under den aUmänna motionstiden,hade tydhgen haft effekt. Men riktigt så bra var det nu inte. Om man studerarhandhngama htet närmare konstaterar man snabbt att hadefått uppdraget att utreda denna fråga . Man kan nästanställa sig htet frågande tih varför behövt ta så lång tidpå sig för att arbeta fram ett förslag som förefaller vara tämUgen enkeltatt utarbeta. Förslaget redovisas kortfattat i utskottsbetänkandet, mendet finns nu ingen anledning att uttala sig om detta förslag. Det är nämligenså att de myndigheter som skall samråda med i detta sammanhangförst skah yttra sig innan man får fram det slutgiltiga förslaget. Dessasamrådsmyndigheter är centrala studiehjälpsnämnden, ochsocialstyrelsen. Jag viU i detta sammanhang bara uttala förhoppningen att dessatre myndigheter skall arbeta snabbare än vad gjort. Man ärpå studenthåll mycket angelägen om att den här frågan skall få sin lösning UUdet studieår som börjar , En förutsättning härför är attriksdagen har ett förslag på bordet . Det är aUtså angeläget attvidare behandhngen av denna fråga hos samrådsmyndigheterna kommer att gåsnabbt. Jag har Inget annat yrkande än om blfaU tUlutskottets hemställan. Ett enhälUgt utskott har beslutat föreslåriksdagen att a-wakta vldarebehandUngen av den promemoria som fröken talat om. Kanske det förtjänar att nämnas i sammanhanget att förslaget Idenna promemoria går längre än den motion som fröken talat för. 1motionen föreslås ett betydUgt lägre sjukpenningbelopp per dag än vad somföreslås i promemorian. Således är det inte motionen som föranlett attriksrevisionsverket lagt detta förslag, utan ärendet har varit föremål förgrundUga överväganden hur man bäst skaU kunna lösa frågan om de studerandeskompensation när de på grund av Patientemas ställning inom vårdområdet, m. m. sjukdommåste göra ett avbrott i sina studier. Det har även tidigare funnits möjUgheter för studerandeatt erhålla sjukpenningförsäkring, även om dessa möjUgheter inte tiUvaratagltsi den utsträckning som man hade kunnat vänta. a. har de studerande varitobligatoriskt sjukpenningförsäkrade om de haft regelbundet återkommandeferiearbete. Det är ju inte aUtför sällsynt att studerande har feriearbete föratt dryga ut sina inkomster . Därutöver har det funnitsmöjhgheter att teckna en friviUig försäkring, antingen individuellt eller kollektivt.Men ingen av dessa möjUgheter har tillvaratagits i nämnvärd utsträckning,trots att premien varit så låg som för ensjukpenning på . Låt vara att karenstiden varit , men18 dagar kan väl Inte precis kuUkasta hela studieplanen. Försäkringen harinneburit ett skydd på imgefär 1 månaden vid en längre tids sjukdom,och dessa pengar har vatit skattefria. Fröken hade inget annat yrkande än om bifall hemställan, och även jag, herr talman, ber att fä yrka blfaU tUlutskottets hemställan. FruERIKSSON i (s); Jag viU bara framhåUa att alla grupper intehar haft denna förmån. Det som gläder mig i den redovisning som ges avriksrevisionsverket är att bl, a, ett problem som vi har haft uppe tillbehandling, nämhgen studerande dlabetikers rätt till sjukförsäkring, har kunnatlösas. Det är mycket glädjande, eftersom det faktiskt är någonting, somriksdagen har uttalat sig för. Just det som i tar uppvisaratt man har haft flera grupper att ta hänsyn tiU, Det Innebär att fråganinte har varit fullt så enkel som fröken viUe göra gällande I sitthilägg. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls, § 12 Patienternas ställning inom vårdområdet, m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 37 i anledning av motioner om patienternas ställning inomvårdområdet, m, m, I detta betänkande behandlades 1) motionen1971:98 av hen m, fl, (fp), 2) motionen1971:355 av m, fl, (fp), vari yrkats - såvitt nu var i fråga - attriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj:t begärde att SPRI (sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaUseringsinstitut) uppmanades stimiUerahuvudmännen tiU försöksverksamhet med regionala vårdombudsmän. 1) motionen1971:737 av m, fl, (c), 2) motionen1971:742 av i (s) och () samt 3) motionen1971:1187 av m, fl, (vpk). Å. beträffande försöksverksamhet med regionalavårdombudsmän att skulle avslå motionen 1971 ;355, såvitt nu var Ifråga, B, beträffande Inrättande av en neutral Instans inomvarje landstings område att skulle avslå motionen 1971:1187, såvitt nu vari fråga, C, beträffande försöksverksamhet med en patientombudsmanatt skuhe avslå motionen 1971:737, D, beträffande försöksverksamhet med samrådsgrupper ochkhnik- nämnder att skulle avslå motionen 1971:98, E, beträffande medlclnalväsendets ansvarsnämnd attriksdagen skulle avslå motionen 1971 :l 187 i vad den ej behandlats under B, F, beträffande en utredning om patientens ställning inomsjukvården att tiksdagen skulle avslå motionen 1971:742, Patientemas ställning inom vårdområdet, m. m. Reservation hade avgivits av herrarHamrin (fp) och Hyltander (fp), som ansett att utskottet under Ä borthemställa, att med bifall tiUmotionen 1971:355, såvitt nu vari fråga, hos Kungl. yia']t begärde attsjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (SPRI)uppmanades stimulera huvudmännen tlU försöksverksamhet med regionalavårdombudsmän. Hen (): I socialutskottets betänkande nr 37 behandlasbl. a. motionen 1971, vari yrkar "att iskrivelse tiU Kungl. Maj:t begär att SPRI (sjukvårdens och socialvårdensplanerings-och rationaUseringsinstitut) uppmanas stimulera huvudmännen tiU försöksverksamhetmed regionala vårdombudsmän". Bakgrunden UU detta yrkande är attpatientema på våra sjukhus och lasarett ofta känner sig Utet vilsna. De hamnari en situation där de behöver råd och hjälp. Deras rättsUga förhållanden kanibland bU bekymmersamma. Låt mig först säga att detta inte är någon som helstkritik mot den personal som vårdar och sköter patienterna. Tvärtom utför denpersonalen ett träget arbete. Den har bUvlt mer och mer arbetstyngd, ochproblemet för personalens del är väl att den inte ens hinner med den personhgakontakten med patienterna. Arbetstidsförkortningen och landstingens ansträngdaekonomiska förhållanden gör väl sitt tUl i det fallet, VI förtroendemän brukar ofta när vi behandlar frågor gåtiU våra egna erfarenheter, 1 detta faU tror jag inte vi skaU göra det. Varesig vi är engagerade kommunalt I landsting eller i riksdag har vi en helt annanställning; inte så att vi bhr favoriserade, men vi känner personalen, vilketinte de flesta patienter gör. Vi skah alltså inte döma efter våra egnaerfarenheter. Vi måste komma ihåg att många patienter känner sig vilsna. 2 protokoU 1971. Patientemas ställning inom vårdområdet, m. m. Jag tycker att utskottet har målat bakgrunden till sittstäUningstagande på ett bra sätt när utskottet på s. 25 i betänkandet skriverföhande: "Frågor om patientens ställning framför aUt inom denslutna sjukvården har kommit att röna ett aUt större intresse. Ettsjukdomsfall, som kräver sjukhusvård, innebär i och för sig oro och ängslansåväl för den sjuke som för dennes anhöriga, HärtUl kommer att patienten blhimderkastad undersökningar och behandhngar av oftast komphcerat slag, vilkasInnebörd och verkan kan vara svåra att förstå. Därtill kommer att sjukhusmUjönvanhgtvls är främmande för patienten," Den bakgrunden till utskottets ställningstagande tyckerjag är riktig, men utskottet kommer fram tUl ett annat stäUningstagande än vadmotionärerna önskar, och detta har resulterat I en reservatlon. Jag vill först konstatera att problemet givetvis har tvåsidor det har de flesta problem här I världen. Det gäller att ökaInformationen tiU patienterna. Om det behovet är vi överens. Jag tror att detfinns brister i Informationen om patienternas möjhgheter att få sinarättsfrågor och även sina andra problem behandlade på ett vettigt och riktigtsätt. Vi är överens om att den behöver förbättras, och det är inte något tvivelom att den behöver förbättras. Men om den förbättras tror jag att kravet påjust försök med patientombudsmän kommer att stärkas. Vi har visserhgen både JOoch JK och medlclnalväsendets ansvarsnämnd, men jag anser att möjhgheterna förpatientema att få sina intressen tillvaratagna skulle betydUgt stärkas, om manstimulerade till ökad försöksverksamhet med patientombudsmän. har det tagits sådana initiativ och det är i stort settpå de initiativen som motionärerna bygger. Man skuUe bara önska se demförverkUgade i Utet stöne omfattning än som är faUet, Jag såg för sedan en notis om att Bohuslänslandsting hade konstaterat -vissa brister i det avseendet. Rubriken tiU den UUanotisen lyder "Ett gott initiativ", och i texten står det: "Idetta läge har beslutat starta en försöksverksamhet med en patientombudsman,ombudsmannen, som i detta fall är en kvinna, skall patienterna kunna vändasig med sina bekymmer. Om vi har fattat saken rätt skall ombudsmannen intebryta den goda kontakten meUan patient och sjukvårdare, men finnas till handsoch stäha till rätta när patienten av någon orsak anser sig ha skäl förklagomål," Jag tycker det är tiktigt framställt och att det är ettbra initiativ från landsting. Det är för att stimulera ytterligaresådana initiativ som motionen och reservationen har komrrut till. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservationen. Hen (c): Jag vlU bara något kommentera den motion somjag tillsammans med några andra centerpartister har väckt angående patientombudsman. Den kostnads- och personalbesparanderationahseringsverksamhet som kännetecknat den svenska sjukvården under senareår har självfallet varit nödvändig från många synpunkter. Det ökade vårdbehovethar ställt stora krav pä resurserna, och i takt härmed har man vidtagitrationahserings- åtgärderför att i möjligaste mån tillgodose behovet. måste man emellertid konstatera att avståndetmellan patienten och den vårdande personalen har ökat. Patientens behov avpersonhg kontakt har i aUt mindre grad kunnat tlUmötesgås, Patienten har mångagånger - med rätt eller orätt upplevt sin situation som om han vore ettlevande kolU med få eUer inga möjUgheter att påverka sin situation så länge hanär hänvisad till att behöva omhändertagas. Jag vill inte säga att det är så,men man kan inte bortse från att patienten har små möjhgheter attdiskutera sin situation med läkaren eller annan person som har kännedom om hanssjukdomsbild. Jag har därmed Inte velat rikta någon kritik mot vare sig läkareeher övrig personal, men de har genom den hårda, pressande arbetsbördan Intenågra möjUgheter att ägna patienten sådan personhg omvårdnad som önskvärt vore. Som jag framhåller i min motion nr 737 är det inte baraden aktuella sjukdomen som kan vålla speciella problem för patienten utan ävenpraktiska frågor av social karaktär som vistelsen vid sjukhuset kan föranleda.För patienten vore det synnerligen värdefuUt att kunna delge dessa tlUutomstående personer med erfarenhet av och kunskap om människo vård i vidarebemärkelse. Jag har i min motion framfört önskemål om enpatientombudsman. Dessa önskemål är grundade på erfarenheter som jag självgjort vid de många kontakter jag haft med sjuka människor som vänt sig tUl migI min egenskap av förtroendeman. Men jag är medveten om att det bör bh fråga omförsöksverksamhet, VI har redan hört att man startat I , Det är ettlovvärt initiativ, och jag gratulerar i , Man bör starta påflera ställen och låta erfarenheterna från denna försöksverksamhet bUnormgivande. Utskottet hänvisar till att det vid sjukhusen redan finnsbefattningshavare som har hand om den kurativa verksamheten och att antaletkuratorer kommer att kraftigt ökas fram tUl , Utskottet anser därför attsyftet med motionen bUvit tiUgodosett genom den ökning av kuratorskåren somkommer tiU stånd. Min avsikt är att vederbörande skulle fungera som enpatienternas ombudsman. Han skuUe ha en fri stäUning gentemot sjukhuset ochdess huvudman. Han skulle kunna tjänstgöra som rådgivare när det gäller frågorom patientens rätt gentemot sjukvårdshu-vudmannen. Patientombudsmannensställning skulle vara fri och obunden gentemot sjukvårdsinrättningen och huvudmannen,och han skulle vara talesman för patienterna. Jag tror att en sådan reform fön eUer senare kommer attväxa fram inom den sjukvårdande verksamheten. Vi har hört att man redan är ifärd med att starta på visst håll I landet. Det är bara att konstatera atttiden ännu inte är mogen för att över hela fältet Införa en dyUk reform, som ärbåde humanitärt och samhällsekonomiskt motiverad. Jag har, herr talman, med det sagda velat motivera tankenpå införandet av en patientombudsmannainstitutlon inom svensk sjukhusvård. Dåjag finner att jag inte har stöd för dessa mina tankar hos utskottet, finnerjag det föga menlngsfuUt att yrka bifaU tiU motionen 737. Patientemas ställning inom vårdområdet, m. m. Patientemas ställning inom vårdom rådet, m. m. Hen i (s): redogjorde för motionärernas ochreservanternas StäUning, Jag har egenthgen ingenting att invända emot vad hansade i sak. Han återgav en del skildringar ifrån sjukhus. Men utskottet drar enannan slutsats av resonemangen än vad hen gör. Frågan om en patientombudsman är inte ny. Den fanns upperedan förra året i form av motioner. Då avfärdade aUmänna beredningsutskottetförslaget genom att säga, att många av de problem som en patientombudsmanskulle StäUas inför torde föranledas av att patienten inte vet om sinamöjUgheter, Det gäUer alltså i stäUet ett informationsproblem av betydande art.Kan man lösa det och tala om vad patienterna har för rättigheter ochmöjhgheter, då tror jag inte man behöver en ombudsman för detta speciellaändamål. har samma mening som allmännaberedningsutskottet hade . Vi anser att det är viktigt att man skapar enbättre information på sjukhusen för att tala om för männlskoma vilka möjUgheterde har. Jag vill framför aUt understryka att kuratorerna på sjukhusen redan nuär en form av vårdombudsmän som ger kunskap åt patienterna på t, ex, detsociala fältet. Utskottet anför i sitt betänkande att såvälsocialstyrelsen som i yttranden över de motioner somförelåg redovisade att landstingen bedriver en fortlöpandeverksamhet för att skapa bättre information åt patienterna vid sjukhusen, I det sammanhanget vill jag säga att de flesta som tas Inpå sjukhus vistas där , mellan fem och . Jag villstäUa frågan till reservanterna och till i om de troratt man för dessa korttidspatienters vidkommande skulle behöva en vårdombudsmansådan som de vill ha. En annan sak är det naturligtvis med dem som finns pålångtidssjukhusen. Deras problem gäller dock oftast sociala frågor, och däranser jag att kuratorerna har möjlighet att ge just den hjälp som I första handbehövs. Hen sade att vi inte skall jämföra situationen föross som riksdagsmän, landstingsmän eUer kommunala förtroendemän om vi kommer Inpå vårdinrättningar med andra människors situation. Jag tror att det är enfelaktig slutsats. Såvitt jag känner till bhr alla lika väl behandlade ochbemötta, oavsett om de har en förtroendemannaställning eller inte. Det skullevara onaturUgt annars. Sjukhusen är eller borde åtmmstone vara verkUgtdemokratiska institutioner där aUa bör behandlas hka, och där det ärhjälpbehovet och sjukvården som är det viktigaste och inte vederbörandesställning. Jag tror jag vågar påstå att det Inte begås någon mannamån I detavseendet på våra sjukhus. Jag viU understryka än en gång att kuratorerna såvitt jagförstår är just de vårdombudsmän som både hen och iFalköping efterlyser. Vad är det de skah syssla med? Hen i Falköpingtog upp frågan om de sociala problemen. Det är därför vi har dessa kuratorer.De skaU dels hjälpa patienterna tUlbaka tiU samhället, dels ge dem denInformation de behöver för att klara sin speciella situation när de vistas påsjukhusen. Hen sade att landsting bedriverförsöksverksamhet på det här fältet. Det tycker jag är bra. Om den verksamhetenutfaUer till fördel, så kan ju andra landsting vandra på precis samma väg. Detbehövs följaktligen inget riksdagsbeslut för att framtvinga något slagsvård-ombudsmannainstitution. Här har man alltså på det praktiska fältet ute påsjukhusen möjlighet att pröva. Utskottet kommer att med Intresse följa vad somsker I och notera om detta kan vara en väg som leder tiU bättreframgång än att ha kuratorer, som på de andra sjukhusen. De konsekvenser som utskottet dragit av motionerna och avvad som har skett på detta område är att det redan nu finnsmöjligheter för patienterna att få den hjälp och de informationer på detsociala fältet som de har rätt till. Jag ber därför att få yrka bifall tUlutskottets förslag. Men jag understryker att det är av stor vikt att justinformationsproblemet på sjukhusen löses bättre än vad som kanske är faUet,Men det är en uppgift för sjukhusets huvudmän. Det problemet behöver Inte lösasgenom att beslutar att införa något slags vårdmannainstitutlon 1 vårtland. Patientemas ställning inom vårdområdet, m. m. HerrHAMRIN (fp) kort genmäle: tror jag att socialutskottets värderadeordförande har läst sitt eget betänkande htet dåhgt.