prot · FU09139 · 1971-12-31 00:00:00 — Hen WENNERFORS(m): Tack, hen statsråd, för svaret. SjötrafikentUl går genom via tre leder. Det är LandsortDalaröledensöderut, det är Sandhamnsleden österut och det är Furusundsleden norrut. huvudsakhgenlotsstationema vid Landsort, , och svarat.Lotsorganisationsutrednlngen föreslog att aU lotsservice 1 Stockholms skärgårdskuUe koncentreras tUl och Sandhamnsleden. Detta debatterades hvhgt.Många rerrUssinstanser protesterade, Kommunikationsministem lyssnade pårörelsen både den egna och andras och föhde sålunda inte utredningensförslag, när han framlade sin proposition i ärendet till riksdag. Inteheller ansåg att sjötrafiken och lotsservicen 1 Stockholms skärgårdskulle koncentreras tiU enbart Sandhamnsleden. Det är uppseendeväckande att Inte ens får gåefter beslut förrän vissa administrativa krafter är i gång för attpå andra vägar söka kringgå demokratiska beslut och fuUföljalotsorganisationsutredningens förslag som vad beträffar sjöfarten i Stockholmsskärgård mycket hknar en skrivbordsprodukt. vill inte herr statsrådet ge rrug ett besked om sin synpå saken . bör offenthggöra sitt stäUningstagande först.Herr statsrådet måste föha spelreglerna för statsråd. Jag vill emellertid, herrtalman, begagna tillfället att peka på några av skälen mot en enda led. För det första tUlåter LandsortDalaröleden ettdjupgående av 12 m. Få båtar tUl kräver ett större djupgående. Sombekant anser de naturvårdande myndigheterna att tankfartyg på 40 00050 000 tonär absolut maximum för trafik i . Dessa båtar har ettdjupgående upp till 12 m. Containerterminalen i frihamn har anförts somett skäl för att Sandhamnsleden, som tUlåter ett djupgående upp till 11m, skulle uppmuddras tiU 15 m. Detta förvånar mig, eftersom containerfartygenhar ett djupgående av ca 4,5 m. Vidare överstiger inte färjornas djupgående 6m. Sjösäkerhetsaspekten talar för det andra inte heller förSandhamnsleden. Som bekant skaU större tankfartyg assisteras av bogserbåtunder hela infarten tiU . Detta måste ske genom bogsering vid passageav trånga sund, t. ex. -vid Aspö 1 Landsortsleden och vid Revengegrundet iSandhamnsleden. Det oljefyUda stora tankfartyget måste således kopplas tUlbogserbåt. VUken plats skuUekommunikationsministern som befälhavare på fartygetväha för denna manöver? SkuUe kommunikationsministem göra manövem i oftastöppen och orohg sjö i de trånga 90-graderspassagema i närheten av det farhgaRevengegrundet i Sandhamnsleden, eher i oftast sjöstUla vatten i Landsortsledenstrax söder om ? Ja, fru talman, jag är inte , och så-vitt jag vetär inte heUer kommunikationsministem , men utan sjömansutbUd-ning skullevi båda, tror jag, kunna väha Landsortsleden för att minska riskerna. Vidare tUlkommer tUl Sandhamnsledens nackdel attis-vintrama drabbar den farleden särskUt hårt. Så är inte faUet medLandsortleden, T. o. m. under extremt hårda vintrar kan Landsortsleden hållasöppen för aU trafik på . För det tredje -vill jag kraftigt understryka, att utöverde nu nämnda skälen tUlkommer att en eventueU farledsfördjupning kräver ettinte så Utet penningbelopp. I InterpeUationssvaret nämns summan 1 mihon kronor,men dels gjordes den beräkningen , dels har jag andrauppgifter på att det krävs många mUjoner. Men oavsett de skilda uppgifterna ärdet viktigt att inte förringa kostnadsaspekten. Även om en av dem som skrivitbrev tUl mig i detta ärende överdriver en smula, Ugger det något i hans påstående"att här skaU man visst bokstavUgt talat kasta tiotals mihoner isjön". Jag antydde mterpellation att vi kanske har nått dentidpunkt då den svenska sjösäkerhetspohtiken borde omprövas.Kommunikationsmi-tustern berörde inte detta i sitt svar, och jag tänker inte initiera en sådan debatt. Låt mig bara sluthgen uttala förhoppningen attkommunikationsministern uppmärksamt föher hur frågan om sjötrafiken iStockholms skärgård utvecklar sig. Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri Med detta anförande, under vUketfru andre vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandhngar, varöverläggningen slutad. §8 Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri Herr justitieministern erhöll ordet för att besvaraherr () framstäUda interpellation, nr 127, ochanförde: har frågat mig om jag är bereddatt medverka tUl en skärpning av straffet för dobbleribrott av grövrebeskaffenhet för att därigenom få slut på sådan brottshghet. Enligt skaU den dömas för dobbleri somanordnar äventyrhgt spel om pengar eller penningvärde för aUmänheten eller somtiUåter sådant spel i lokal som han har upplåtit åt allmänheten. Straffet ärdagsböter eller fängelse . När gärningsmannen har begåttflera brott eUer har återfalUt i brott, kan strängare straff ådömas. Också densom deltar i spelet kan dömas för dobbleri. I sådant faU är straffet dagsböter.I fortsättningen bortser jag från denna senare form av dobbleri. Vid dobbleri kan domstol, vid sidan av påföhd för brottet,förordna om förverkande av egendom. Vad som kan förverkas är den avrörelsen som uppstår för den som anordnar spel eller tUlåter spel. Dessutom kanförverkande ske av den egendom som har använts som hjälpmedel vid dobbleri,dvs, roiUettbord o. d. Med hänsyn tUl att det högsta straffet för dobbleri integår upp tUl fängelse är anhållande och häktning normalt uteslutet.Sådana tvångsmedel kan dock förekomma i fråga om den som inte har stadigthem-vist i , om flyktfara förehgger. Övriga bestämmelser irättegångsbalken om straffprocessuella tvångsmedel är tUlämpUga på dobbleri.Sålunda kan t. ex. beslag, husrannsakan och kropps-visitation användas vidutredning i mål om sådana brott. Det har gjorts gäUande att straffmaximum för dobbleri börhöjas för att göra det möjligt att i ökad utsträckning använda anhållande ochhäktning vid misstanke om sådant brott. En sådan motivering för en Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri straffskärpningkan inte godtas, Möjhgheten att använda straffprocessuella tvångsmedel måstevara beroende på brottets svårighetsgrad och inte tvärtom. Vid tiUkomsten av den nuvarande straffbestämmelsenbetraktades dobbleri närmast som en ordningsförseelse av relativt begränsadomfattning och med mindre aUvarUga verkningar. Emellertid har på senare tiduppgifter framkommit som tyder på att äventyrhgt spel framför aUt I de störrestädema bedrivs 1 ökad omfattning och med stora belopp som insatser.Verksamheten drivs ofta affärsmässigt med stora vinster för anordnaren. Detfinns anledning anta att sådana vinster används för att finansiera annanbrottslighet. Det har också uppgetts att narkotika- och alkoholmissbrukförekommer i anslutning till spelhålsverksamhet och att sådan verksamhet ledsav InternationeUa förbrytarsyndikat. Med hänsyn tiU dessa uppgifter kan enstraffskärpning för dobbleri övervägas som ett medel att komma tUl rätta medomfattningen och föhdverknlngama av denna verksamhet. Som harantytt i interpeUationen kan en straffskärpning vara motiverad också med hänsyntUl att maximistraffet för dobbleri är lägre än för brott motlotteriförordningen. Jag är emeUertid inte beredd att nu ta ställning tUl dennafråga. Jag avser att uppdra åt riksåklagaren och rikspohsstyrelsen att närmareutreda omfattningen av dobbleriet och den brottslighet som kan förekomma ianslutning tUl denna verksamhet. När denna utredning förehgger, avser jag attta ställning tUl frågan om straffskärpning för dobbleri. HenHÖRBERG (fp): Jag tackar statsrådet för svaret på minInterpellation men konstaterar att svaret tyvärr är något undangUdande,Statsrådet är inte beredd att nu ta stäUning. Det krävs en utredning, sägerstatsrådet, och om denna säger statsrådet inte ens att den bör göras skyndsamt. Det skuUe ta att här anföra aUa de skäl somfinns som underlag för ett stäUningstagande tiU högre straff , men jagskall tUlåta mig att ta tre exempel. För det första är det ofta så, att annan brottslighet bhrföhden av dobbleriet. Riksåklagaren framhåller i en skrivelse i september 1971bl. a.; "Påtaghgt är att den klubbverksamhet vari dobbleriet vanUgenbedrivs har samband också med åtskilhg annan brottslighet del-vis av aUvarUgart. har härvidlag uppmärksammats olovlig rusdrycksförsähning,narkotikabrott, förskingring, olaga hot, ocker och utpressning. Vissa aUvarligaformer av misshandel, delvis med skjutvapen, samt skadegörelse som förekommitpå senare tid synes också ha haft samband med spelhåleverksamheten." Detär aUtså riksåklagaren själv som säger detta, och även statsrådet berör dessatankegångar i svaret. För det andra vUl jag nämna att utländska syndikatuppenbarligen har etablerat sig i , Statsrådet framhåller i sitt svarbl. a, att det äventyrhga spelet synes ha ökat , att insatsemabhvit större och att vinsterna därmed för anordnarna bhvit stora. Påståendet äger säkert sin riktighet. Det har under senaretid icke varit ovanligt att anordnarnas vinster rört sig om bortåt femsiffrigatal per kväll. Beslag i vid ett par tUlfällen tyder härpå. att sådana"affärer" blir än mer lukrativa därigenom att inkomstskatt sannohktinte erläggs. Affärerna har bhvit så lockande att internationeUaförbrytarsyndikat synes ha etablerat sig i . Det var beväpnadeutlänningar som trängde in i en spelklubb I , och vid enrazzia i anhöUs flera utländska medborgare. 1 Sverigefinns pengar, och lagstiftningen är mild, dvs. -vi inbjuder tUl etablering. Mendet är ju inte precis den typen av gemensam marknad som vi vill främja!UtveckUngen på området I och är avskräckande. Erfarenheten från visar att de som dömts tihfängelse för dobbleri överklagar underrättens dom till hovrätten och sedanhögsta domstolen och begär sluthgen nåd. Förfarandet tar två , ochunder tiden fortsätter den brottshga verksamheten. Det var tre exempel på skäl för ett stäUningstagande nu.Trots dessa tre exempel och andra negativa erfarenheter anser statsrådet atttUlräckUgt underlag för straffskärpning ännu inte finns. Det kan vara avintresse att tUlägga vad åklagare vid ohka tUlfäUen har sagt, och jag skalltUlåta mig ytterUgare ett par korta citat. Överåklagaren i hemstäUde , aUtså ; "att Riksåklagaren vUle tUl bedömande upptagafrågan, att skärpastraffet för dobbleri--- ," Överåklagaren i sade 1969, ävendet : "Starka skäl tala för en sådanstraffskärpning, som föreslagits från åklagarmyndigheten i ," Rikspohsstyrelsen säger : "Styrelsenfinner det därför vara ett angeläget samhäUsintresse som torde ha resonans hosen stor majoritet hos aUmänheten, att straffet för de grövre formerna avdobbleri skarpes." Sluthgen säger överåklagaren i :"Med hänsyn tUl det anförda är en snar skärpning av straffsatsen idobbleriparagrafen angelägen." Överåklagarna i våra tre storstäder och rikspohsstyrelsengör dessa konstateranden I brev till riksåklagaren, och man gör dessa efteringående referat och motiveringar. Jag frågar mig då: Vad mera behöver enriksåklagare, och vad mera behöver en justititemlnister för att föreslåskärpning av straffet? Jag är väl medveten om att straffskärpning inte i aUabrottssammanhang är den rätta åtgärden. Men här rör vi oss med ett kriminelltkhentel utan morahska betänkhgheter och utan samhällsansvar. Individer som ieget vinningssyfte utnyttjar svagare och ofta missanpassade medmänniskortiUhör den grövsta typen av brottshngar. De tillhör samhällets slödder, ochdetta i ordets värsta bemärkelse. Är det på något område som medborgarna ärklara över att snar straffskärpning behövs så är det på detta. som jag än en gång tackar statsrådet för svaretmåste jag tyvän konstatera att jag inte finner svaret tUlfredsstäUande,Statsrådet får räkna med en väl underbyggd motion tUl våniksdagen med begäranom straffskärpning tUl för grövre dobbleribrott. Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri HerrBENGTSSON I (c): Introducerades roulettspel iSverige på vissa restauranger, som komplement tUl övrig underhållning såsomdans och kabaré. Antalet restauranger där roulettspel bedrevs begränsades ibörjan av att flera länsstyrelser med stöd av 38 §rusdrycksförsäljnings-förordningen i samband med att de bevUjade tUlstånd tillutskänkning av rusdrycker meddelade föreskrift om att roulettspel Icke fick ägarum i samband med sådan utskänkning. har dock praxis härvidlagändrats hos samtUga länsstyrelser, varför sådana förbud icke längre förekommer. togs frågan om roulettspel pårestauranger upp i i form av en interpeUation, där interpeUantenfrågade statsrådet huruvida han vUle medverka tUl sådana åtgärder, attäventyrhgt spel på restauranger förhindrades. har ett flertal motioner ochInterpellationer angående åtgärder mot Ulegalt hasardspel varit föremål förriksdagens behandling. framställdes en interpeUation iandra kammaren av i tUl chefen förinrikesdepartementet, tUl vilken bad att få rikta föhandefrågor: "Har inrikesministern övervägt särskilda åtgärder med anledning avde oroande tendenserna i fråga om iUegalt hasardspel? Är inrikesministern ejminst för att underlätta pohsens arbete beredd att föreslå åtgärder i syfte attfå tiU stånd en skärpning av straffsättningen för anordnande av Ulegalthasardspel?" Svar på den framställda InterpeUationen lämnades den 13november 1962 av chefen för . Statsrådet gav då enredogörelse över gäUande straffbestämmelser och yttrade bl. a. föhande;"Längre gående regler än dem för vUka jag nu har redogjort är jag inteberedd att föreslå . Det aUvarUga problem som dobbleriet utgörkräver emellertid fortsatt uppmärksamhet. Om så skulle visa sig erforderligt,får ytterligare åtgärder övervägas." Läget på detta område undergick ingen förbättring under deår sorn följde. Den av mig tidigare i mitt anförande nämnda InterpeUantenlämnade 1964 I andra kammaren en motion nr 756, i vUken hemställdes attriksdagen 1 skrivelse tUl Kungl. Maj:t måtte anhåUa om snara åtgärder avrättshg och pohsiär natur mot det tilltagande dobbleriet. Utskottet lämnadeföhande utlåtande över den framlagda motionen; "Enligt utskottets mening bör den verksamhet sombedrives i de Ulegala spelhålorna med hänsyn framför aUt tUl de tragiska föhderverksamheten kan få för spelaren och hans familj ägnas stor uppmärksamhet.Vissa bestämmelser i , vilka träder i kraft ,torde emeUertid öppna nya möjligheter att mera effektivt komma åt dennaföreteelse, Enhgt återfaUsregler kan nämhgen en som tidigaredömts tUl fängelse vid återfaU straffas över ehest gäUande straffmaximum.Utskottet kan icke bedöma i vad mån motionärens önskemål kan bU tillgodoseddahärigenom men förutsätter att frågan fortlöpande uppmärksammas av myndighetemaoch är Icke berett att, innan de nya möjligheterna prövats, föreslå någraytterligare åtgärder," Undersenare år har dobbleriet ökat i än mer oroväckande grad och uppenbartär problemet störst 1 storstäderna. Den interpellation som väcktehar sannerhgen ett angeläget ärende, och jag vih understryka att jag helt delarinterpellantens frågestäUning tUl herr justitieministern. Jag är förvånad överatt man trots kännedom om vad som föher i speleländets spår narkotikabrott,förskingringar, rusdrycksförsähning, misshandel osv. - inte vidtagit någraspecieUa åtgärder för att i möjUgaste mån komma tUl rätta med problemet. Det borde väl stå klart att poUsen uppenbarUgen ejhar de resurser som är nödvändiga för att hålla efter denna iUegala verksamhet.Enligt tidningsuppgifter vet pohsen vUka de svenska ombuden och bulvanerna är,men vår lag är sådan att dessa inte ens kan anhållas för förhör. DärtiU kommeratt nyhgen skärpt straffen mycket kraftigt för iUegalt spel och införtett system med hcenser för legala spelklubbar, tUlåtna av myndigheterna menunder sträng kontroU. Detta har enhgt uppgifter medfört att de internationellaförbrytarsyndikaten flyttat över ännu mer av sin aktivitet tUl . När vinu ser vart UtveckUngen på det här området är på väg borde det finnas aUanledning att -vidta åtgärder bl. a. i form av straffskärpning för grövredobbleribrott. Att spelhålorna helt förs-vinner vid en straffskärpning ärosannohkt, men att de reduceras avsevärt är sannohkt. Enhgt min uppfattning är det säkert omöjligt att förhindramänniskans intresse för spel. Därför bör det vara en samhäUsangelägenhet attspel av det här slaget överföres under samhäUets kontroU. Först då kan statsmakternanoga kontroUera och beskatta verksamheten i vederbörhg ordning. Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri HenANDERSSON 1 (fp); skrev tidningen iMalmö som stor rubrik; Håller på att bh ett nytt ? Tyvärr fårman väl 1 viss mån håha med tidningen rubriksättare om att Sverigehåller på att bh det. Orsakerna är många. Framför aUt har elektronikens intåginom de mekaniska spelapparaternas område medfört att var och en kan öppna sinegen hUa spelhåla där insatserna, även om de är begränsade, kan ge storavinster. Spelautomatema t, ex. kan ge vinster . Ingen kan vara obekant med vad som har inträffat här 1landet på detta område, -vUken enorm utbredning s. k, enskUda klubbar har fått.Statsrådet hänvisar i sitt svar tUl , ur vUket det finns ettsamband med lotteriförordningens första och andra paragrafer där det sägs attspel med pengar och pengars värde endast får ske i samband med dans ellernöjestUlstähning. Dessa yttre förutsättningar skaU aUtså finnas för att spelför aUmänheten skaU få anordnas. Tyvän är det så att de magiska orden privat eherklubbverksamhet gör det strängt taget omöjligt för pohs och åklagare att kommatiU rätta med olovUgt spel. Pohsen har inte resurser att koUa upp dem som ärägare av lokalema eUer dem som bedriver klubbverksamheten. Dessa hävdar bestämtatt det endast finns klubbmedlemmar och att spelapparaten om det är rouletteUer spelautomat endast används för privat bruk. Man har alltså ett ganskadiffust begrepp om hur lagen skah 4* protokoU 1971. Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri tUlämpas,men det är uppenbart att man från polis- och åklagarmyndigheters sida harkolossalt svårt att komma åt dessa spelklubbar. Vi har fått en sådan utveckUng här i landet att stora ochstarka ekonomiska intressen har bhvit involverade. Det hänger väl delvis sammanmed att man i , efter en utredning som gjorde närRobert var justitieminister, totalförbjöd aUt spel utom i statenNevada. Det har medfört att starka ekonomiska intressen 1 har etablerat sighär i . var det ett företag som köpte in sig 1ett svenskt företag i . Det hgger numera på , eftersomdet finns transportförbud m. m. i , Man övertog aktiemajoriteten i ABSvensk Automatimport, som har bytt namn och kallar sig för . Jag vUl understryka hur svårt det är att kontrollera de härföretagens vinster därför att de har ett system av dotterbolag, och dessadriver s. k. serviceverksamhet och stäUer ut automaterna. De företagen har isin tur folk som sköter automaterna och roulettema. råder denfördelningsprincipen att lokahnnehavaren får och ägaren av automateneher rouletten får . Jag har bett att skaU tittalitet grand på de här företagens verksamhet, och det visar sig att Serv-O-Matlc1965/66 hade en omsättning på , och företaget lämnade då enrekordvinst på . Året därpå dubblade företaget i det närmaste sinomsättning till , men vinsten sjönk till . 1967/68 varomsättningen och man fick en vinst av ; 1968/69 varomsättningen och vinsten , och 1969/70 varomsättningen och vinsten . hade 1967/68 en omsättning på ca 3mUjoner kronor och vinsten var hela ; 1968/69 hade man lyckats ökaomsättningen tiU och hade i vinst; 1969/70 varomsättningen ca 19 mihoner kronor och företaget gav hela Ivinst. Vinsten stannar ju inte i moderbolaget utan ligger idotterbolaget, och det är verkhgt hopplöst att kontroUera den. Jag vUl tilläggaatt tUl detta land, t. o. m. 31 juU 1971, harimporterats spelautomater för 63,6 mihoner kronor. Inomhusspel av andra slag där roulettet ingår har man Importerat för . Med de vinstmöjligheter som finns har den här utvecklingenfört in element i verksamheten som man givetvis inte räknade med närlotteriförordningen kom till 1939 och inte heller när den lag kom till enUgtvUken brott mot den förordningen skaU bestraffas. Därför måste det hgga i samhäUetsintresse att på ett adekvat sätt skärpa straffen. Det måste nämUgen vara heltorimhgt att verksamheten med den nuvarande omfattningen och den ökadeomfattning som kommer att bh föhden om ingenting görs får medföra mycketstora sociala skadeverkningar. Dessa framgår inte minst av de rapporter man fårfrån länsstyrelsernas socialkonsulenter, som har ett gott grepp om detta ochfår ta stäUning tih oUkasociala tragedier som inträffar på grund av spel, Tyvän har det nu bhvithkadant här som det tidigare var i ; man har börjat dela upp landet iohka revir, där de ohka företagen har s. k. gorUlor som sköter verksamheten.Detta är bakgrunden tUl ingreppen på vissa speUokaler. Man kan med aU sannoUkheträkna med att detta kommer att trappas upp. Statsrådet säger i sitt svar, att det harframkommit att verksamheten omfattar även narkotika och sprit. Det kan väl intevara aUdeles obekant att denna verksamhet har pågått . Anser intestatsrådet att det med hänsyn härtUl finns aU anledning att vidtaga omedelbaraåtgärder så att en skärpning av straffbestämmelserna kommer tUl stånd? Det är inte utanhandelsdepartementet som handlägger importfrågoma. Jag -vill dock i det härsammanhanget framhåUa, att det kan starkt ifrågasättas om -vi skaU tUlåta enohämmad import av spelautomater och roulettet, som inte har någon som helstfunktion att fyUa när det gäller förströelse. Det är här enbart fråga om hasard. Jag vill hksom understryka att det finnsanledning att -vidtaga ytterst skärpta åtgärder för att komma tUl rätta medförhåUandet. Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri Jag vUl först framhåUa att rent personhgen harjag den uppfattningen att normalt sett strängare straff inte är någon lösningnär det gäller att komma tUl rätta med brottsligheten. Den regeln torde gäUaför en stor del av de brott som begås i samhäUet. Men jag vill genast göra den bestämda reservationen attnär det gäller yrkesmässig brottsUghet får en annan syn anläggas på samhäUets sida. Jag kan inte se annat än att vi I nuvarande läge måsteanvända oss av möjUgheterna tUl skärpta straff i sådana fall. InterpeUanten och henar och Anderssoni säger att svaret inte är positivt, och de kräver omedelbara åtgärder.Om man skall inför lägga fram förslag om skärpning avstraffbestämmelser, vilket är en ganska aUvarUg åtgärd, måste ett sådantförslag vara väl underbyggt. Det torde inte vara obekant för talama, att dettydUgen råder någon tvekan bland de myndigheter, som närmast skall gejustitiedepartementet underlag för lagändring på det här området. Detföreligger inte någon dhekt framstäUning från riksåklagaren eUerrikspohsstyrelsen med begäran om skärpning av straffbestämmelserna. Men jagkänner tUl att dessa myndigheter har fått in ganska mycket material. När jagsäger att jag skaU begära in uppgifter från rikspoUsstyrelsen och riksåklagarenbeträffande omfattningen av dobbleriet och annan brottshghet i samband därmed,kan jag göra det i den förvissningen att de redan är i besittning av så mycketmaterial att de bör kunna göra en bedömning och redovisa sin uppfattning ombehovet av en straffskärpning inom ganska . Så snart som det materialetförehgger finns det möjhghet för att ta stäUning ocheventuellt göra en hänvändelse tUl . Om skärpta straffbestämmelser för dobbleri HerrHÖRBERG (fp); Den är en kuslig aspekt på problemet som herrAndersson i drar upp när han påvisar det ökade internationeUainflytandet. Jag har här papper på att överåklagaren i ,dvs. för tre kvarts år sedan, på-vlsade detta för riksåklagaren. Överåklagaren talar om den tydhga centraldirigering avdobbleriverk-samheten som sker. Man har vaktbolag med anstäUd personal, och manhar kontakt meUan oUka klubbar, där verksamheten är samordnad på något sätt.Vid en pohsrazzia som gjordes på en spelklubb här i 1 vintras varredan efter femton minuter andra klubbar informerade och utrymda. Det är ettslags början på samma dystra utveckhng som man tidigare haft i . Man kanutan vidare säga att detta slödder jag kaUade det så tidigare och tvekar inteatt upprepa det är början tUl en framtida gangstermaffia I landet. Det harvarit uppenbart så länge att jag inte kan förstå att riksåklagaren icketidigare tagit StäUning.