prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — I sitt inlägg sade att detär trist att ett parti inte känner tilUt till den egna hållfastheten, ellernågonting sådant, och fortsatte sedan med ett slags historieskrivning. JagskuUe då vilja fråga: VUket parti, om inte , kan man lita på iförfattningsfrågor? Det socialdemokratiska partiet? Var har det partiet ståttunder I författningsfrågan? Och jag vill följa upp herrDahléns historieskrivning från den punkt, där han slutade ungefär 1962-1963. När en reform tycktes vara mycket nära om en direktvaldenkammarriksdag 1963, då plötsligt kastade man framteorierna om det kommunala sambandet. Det hade, som klart visade.Inte förts fram tidigare. Man hade tvärtom sagt motsatsen i direktiven tillförfattningsutredningen. Men man behövde någonting för att fällaförfattningsutredningen och för att förhala frågan -vidare. Så förde man då fram den här s. k. biandkammaren. En delav kammaren skuUe utses av landstingen, en annan del skulle väljas direkt. Manblandade alltså Ihop första och andra kammaren I en enkammare av märkvärdigkonstruktion. En av dem som slogs för det förslaget var nuvarandeutbildningsministern , som då var hjälpreda Istatsrådsberedningen. Det höU inte . Det var omöjligt att förklara förmänniskorna, varför Inte partierna före valen skulle tala om, vilka kandidaterman tänkte sätta in i församlingarna. Det var omöjligt att försvara deindirekta valen. Och så fördes biandkammaren åt sidan. Sedan hittade man på jag tror det var tvåstegskammaren. En del av skulle väljas i riksdagsvalen, en annandel skulle väljas direkt I kommunalvalen. Men ingen gäng skulle man få utsehela . Den regering som förlorade ett val skulle kunna sittakvar med hjälp av ett skyddsnät av gamla mandat. Det var ett av de förslag som socialdemokraterna gick tiUval på 1966. Vi kritiserade det hårt. Socialdemokraterna förlorade valet ochså fördes även det hugskottet bort ur debatten. Under en följd av år fick vi veta att en förutsättning fören reform var ett valsätt som överrepresenterade det största partiet. HerrErlander var oerhört vältalig när han ställde det kravet år . En överrepresentation för det största partiet skapade starkaregeringar, sade . Men om det största partiet var I opposition, såstärkte man ju oppositionen och försvagade regeringen med valsättets hjälp.Till slut fördes också det försöket att ge socialdemokraterna extra mandat påandra partiers bekostnad ut ur diskussionen. Och vi fick den exaktaproportlonahteten för partier som passerat av valmanskåren. Detta är alltså sanningen om socialdemokraternas turer iförfattningsfrågorna . Jag skulle kunna citera herrErlander: Det är trist att ett parti Inte känner tillit tlU den egnahållfastheten! Under hela den perloden har ständigt stått förenkammarsystem, för direkta val av hela , för ett rättvist valsättoch för en fördjupad demokrati. Det är samma idéer som driver oss . Flera är genomförda, några återstår. Det -viktigaste nu ärfördjupningen av den kommunala demokratin, kraven på kommundelsråd, rådgivandekommunala folkomröstningar, mera insyn i kommunala bolag och några saker till.Men lika viktigt är att ge de kommunala frågorna en chans i valrörelserna. Detbetyder att den gemensamma valdagen trollgen måste ersättas av ett friståendekommunalval. Därom bör vi fatta beslut före nästa val för att hahandlingsfrihet efter det valet. Vi fortsätter alltså vårt arbete på att förändragrundlagarna för att på det sättet fördjupa demokratin. Socialdemokratin tycksfortsätta sitt mångåriga arbete att resa motstånd mot reformerna. Det är tristmen stUenligt! Den gemensamma valdagen m. m. HerrERLANDER (s): Vad som har anförts efter mitt hUa Inlägg föranleder Inganämnvärda kommentarer från min sida. Jag skaU bara beröra två saker. Det är riktigt att det socialdemokratiska partiet I sinIver att finna samlande lösningar lät utarbeta det ena förslaget efter detandra. 4 protokoU 1971. Den gemensamma valdagen m. m. det felatt partiet var behärskat av vUjan att se vad det fanns för något som skuUekunna läggas tUl grund för en kompromiss? Om man som betraktarstriden som något i och för sig väsenthgt och inte har respekt för vihan attpröva sig fram till samlande lösningar ja, då kan man anklaga partiet meninte annars. Det sägs från folkpartihåll att det kommunala sambandetinte fanns med i direktiven. Det fanns författning, och författningsutredningenskulle pröva också den frågan. Det kommunala sambandet fanns föhaktligen med Idirektiven från bötian. HerrLARSSON i Luttra (c); Visst kan metafysiska problem diskuteras,! Vad jag påstått är att de problemen inte är åtkomliga för enförnuftsmässig analys och värdering. Det är en annan sak, och det håUer jagockså fast vid. Sedan bara några korta kommentarer med anledning av vadherr sade om fristående kommunalval. Jag fick det intrycket att herrErlanders omdömen där var alltför negativa. tog exempel frånEngland, men om man vet hur begränsad den kommunala självstyrelsen är i detlandet, så är det förståeUgt om valdeltagandet där bhr dåligt i ett friståendekommunalval, Samthga våra nordiska grannländer har fristående kommunalval medbra valdeltagande. Även i var kommunalvalen före författningsreformen ihalva antalet landstings-valkretsar varje val utan direkt Inflytande pårlkspohtlken, eftersom man där inte hade förstakammarval. Sedan är det en annansak att även där man har fristående kommunalval spelar de rlkspohtlska frågornaen ganska stor roll i valrörelsen och I valdebatten. Det kommer man inte ifrån.Men i ett fristående kommunalval måste väl ändå de kommunala ochkommunalpohtiska frågorna få en bättre chans att komma fram? Det senaste inlägget visar väl att det gick som jag troddenär började sjunga till det kommunala sambandets ära då sprackdet tiUfälliga samförståndet med , och kom över påden rätta sidan. Det som nu med visst patos tog fram ur detförflutna utmynnade i frågan: Är det fel av ett parti att lägga fram det ena förslagetefter det andra i syfte att nå enighet? Nej, självfallet är det Inget fel. Mendet som var fel var att genom större delen av hakadefast sig och sitt parti vid den olyckliga tanken att ett kommunalt samband i deformer han aktuahserade skuUe vara nödvändigt i dagens författning. Dennafelaktiga tanke blev en olycklig ingrediens som låste kompromissen 1967-1968,Om och när socialdemokratin bhr mäktig att erkänna att detta var ett historisktmisstag, då bör den kommande totala författningsreformen kunna frigöras frånden gemensamma valdagen, som är en olycklig ingrediens. HerrDAHLEN (fp): påstår att tanken på det kommunala sambandetfanns med i direktiven till författningsutredningen som tillsattes 1954, Meddet uttrycket måste mena att utredningen i direktiven fick iuppdrag att ta upp detta problem. , detta är fel. Direktiven går utpå att utredningen skall lägga fram förslag till ett enkammarsystem, om manbestämmer sig för detta. Där finns inte en tillstymmelse tiU fruktan för attdetta på något sätt skulle kunna påverka kommunalpoUtlken i landet. Var det enså stor sak som nu vill göra det till, att man också måste tänkapå hur man skulle ordna kommunalvalen, då borde det väl i aU rimlighets namn hafunnits med en enda sats om det i direktiven. Det finns inte ett ord om det. Den gemensamma valdagen m. m. Hen (): Det var ett magnifikt yttrande fällde i sittsenaste inlägg. Han sade - ordagrant tror jag så här: "Är det något felatt socialdemokraterna i sin iver att finna samlande lösningar lät utarbeta detena förslaget efter det andra?" Detta är verkligen märkligt. Vad var "det enaförslaget efter det andra"? Som visade kastades teoriema omdet kommunala sambandet fram . Ingen socialdemokrathade ens nämnt detta. Det slog sönder den enighet man höUpå att snickra ihop i författningsutredningen. Sedan slängde man fram förslaget om biandkammaren. Detskapade strid för eUer emot de Indirekta valen. Naturligtvis gick det inte attfå någon uppslutning kring indirekta val det kunde lätt inse. Sedan förde man fram förslaget om tvåstegskammaren: manskuUe välja en del i kommunalvalen och en annan del I riksdagsvalen men aldrigfå utse hela kammaren på en gång. Det skapade strid och Inte enighet i 1966 årsval. Under hela den här tideri drev obönhörUgtkravet på överrepresentation för det största partiet, aUtså extramandat medvalsättets hjälp för socialdemokratin. Var det för att underlätta enighet medde partier som det skulle gå ut över? uttalande attsocialdemokratin "i sin iver att finna samlande lösningar lät utarbeta detena förslaget efter det andra" är den hittUls mest jag skall inteanvända några hårda ord - fantasieggande av alla tolkningar avsocialdemokratins krumsprång fram och tillbaka. Sanningen är naturligtvis lät "utarbeta det ena förslaget efter det andra" därför att manfruktade den reform som krävde: en direktvald enkammarriksdag som isin helhet skuUe utses vid ett enda val. Vi tog striden för den reformen motherr , är den genomförd på riksplanet. kommer vi att fortsättaopinionsbildningen för en fördjupad demokrati. Hen (): För att inte missförstånd skaU uppstå tyckerjag att det är på sin plats att konstatera, att för att partieUareform skuUe Den gemensamma valdagen m. m. kunnagenomföras krävdes det under förarbetena och fram till beslutsdagen myckenenergi, mycken god vUja, mycket tålamod och mycken kompromlssvänlighet frånfyra partier - icke från två. Skall några namn nämnas i det sammanhanget tror jag ingentar Ula upp om särskilt namnen , och . Det var dessa tre som drev fram reformen från initialskedet tillbeslutet hade då avgått men hans anda svävade över hans partisverksamhet. De fyra partierna var eniga om de stora hnjerna. är ettparti på väg att säga upp bekantskapen med vad dess företrädare då gick med på.Det är att beklaga. Det bådar icke gott för det fortsatta arbetet, som förvissoicke kommer att kräva en total enighet för att ge resultat men väl också detett betydande mått av god viha. HerrERLANDER (s): Efter ' anförande avstår jag. Jag kan i alladelar instämma utom beträffande den tredje av dem han nämnde som speclahster påsamförståndspohtlk, I övrigt Instämmer jag helt. Hen (): Denna debatt har fått ett värdigt slut: denkonservativa alhansen är fullbordad! Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av henar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 65 punkterna 1 och 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. § 12 Meddelande ang. kammarens sammanträden Såsom tidigare förutsatts kommer arbetsplena Inte attanordnas och . Sammanträdet börjar dock vid den 1planen angivna tidpunkten, , för att bereda tid för besvarande avinterpellationer. anordnas arbetsplena onsdagen den I decemberoch , båda dagarna med bötian . tar såsom tidigare meddelats sin början kl. 15.00.Vid sammanträdet besvaras ett stort antal frågor ochInterpellationer, bl, a, angående EEC-frågan, Torsdagens sammanträde bötiardärför kl, 13,00, dvs, tidigare än vad som angivits i den preliminäraplanen. Godkännande av Intemationella konventionen om ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter, m. m. betänkande nr 66 i anledning avmotion om den enskildes rättsskydd Inom förvaltningen betänkande nr 21 I anledning av motion angående påföhden av utebliven likvid vid el-leverans Kammaren biföll vad utskotten I dessa betänkandenhemställt. § 14 Godkännande av Intemationella konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 1 3 i anledningav Kungl, Maj:ts proposition angående godkännande av IntemationeUa konventionenom ekonomiska, sociala och kultureUa rättigheter samt Internationellakonventionen om medborgerhga och pohtiska rättigheter och fakultativaprotokollet till den senare konventionen m, m. Herr förstevice talmannen (): Det beslut som nu går att fatta -jag hoppas enhälhgt är i viss mån ett historiskt beslut, I och med det kommerSverige att tillträda konventionen om de mänskUga rättigheterna och det tUl denfogade fakultativa protokollet. Efter det att deklarationen om de mänskUga rättigheternahade avgivits 1948 bötiade arbetet med att utforma ocksåkonventioner. Det arbetet tog och avslutades , I dessa konventionerfaststäUdes mänskUga rättigheter, varom världens länder har kunnat enas. Medtanke på att de omkring 120 länder som antog konventionerna i Förentanationerna har ohka styrelseskick, ohka religioner, ohka etniska bakgrund osv,är det en stor händelse och en framgång för attkonventionerna kunnat antagas. Det bör då observeras att det är först när 35 länder harratificerat konventionerna som de träder 1 kraft och att det inte är mer än 11, Godkännande av Internationella konventionen om ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter, m. m. respektive12, som har ratificerat dem. Det finns dock en mycket viktig sak som Jag vUl säga idetta sammanhang - det är därför jag har begärt ordet, I konventionerna finnsintagna bestämmelser om religionsfrihet, tryckfrihet, yttrandefrihet,föreningsfrihet, rätt att fritt få deltaga I sitt lands styrelse, rätt attbilda fackföreningar och ansluta dessa till Internationella fackorganisationer,rätt att strejka och Inte minst att flytta och emigrera, inklusive från sitteget land. Det finns också många andra betydelsefuUa bestämmelser Ikonventionerna som jag här Inte skall räkna upp, men den stora frågan är:Kommer länderna att efterfölja bestämmelserna? Kommer länder som skriver påkonventionerna och ratificerar dem sedan att föha dem? Jag erinrar t. ex. omrätten att fritt få emigrera även från sitt eget land, föreningsrätten,strejkrätten, religionsfriheten osv. Efterföljden kunde I viss månkontrolleras, om man tiUät klagomål i synnerhet från Individer i ett land, s.k. petitioners. Den svenska delegationen kämpade Intensivt I Förentanationerna för att sådana bestämmelser skulle Intas i konventionen. Tyvärrlyckades vi inte med det, utan sent förlorade vi den striden med 41 mot39 och fick Inte dessa kontroUmöjUgheter intagna, TiU den internationeUa konventionen om medborgarpoUtiskarättigheter ansluter sig emeUertid ett fakultativt protokoll, och detinnehåller bestämmelser om rätt för enskilda personer att besvära sig överkränkningar av de genom konventionen garanterade rättigheterna, I protokoUethar medtagits bestämmelser som syftar tUl att garantera att klagorätten intemissbrukas, och de överensstämmer i stort sett med motsvarande regler I deneuropeiska konventionen. Konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna har undertecknats av 46 och tUlträtts av 11 stater,medan konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har undertecknatsav 45 och tUlträtts av 12 stater. Men man bör nogsamt observera att detfakultativa protokollet, som ger möjligheter för enskilda individer att klagahos ett InternationeUt forum, endast har undertecknats av 17 stater ochratificerats av 5, De 17 staterna är de nordiska länderna, någralatinamerikanska stater och några ytterligare. Detta är någonting som jagtycker är högst anmärkningsvärt. Det visar att en hel rad av länder visserUgenståtar utåt med att skriva på konventionerna och säga att de har accepteratdessa men att de icke tUlåter någon som helst kontroU Ingen individ inomdessa länder vilken anser sig ha bhvit behandlad i strid med de mänskUgarättigheterna kan vända sig tUl något internationeUt forum. Jag ber nu kammarens ledamöter, och för ö-vrigt helasvenska folket, att nogsamt observera vilka länder som helhjärtat vUl tiUämpade mänskUga rättigheterna och tillåta kontroU över efterlevnaden genom attockså skriva under det fakultativa protokollet. Jag kommer i fortsättningenatt med största noggrannhet själv föha det, och jag hoppas att de som finns härgärna sprider upplysning om att detta är avgörande. Det är lätt att skriva påen konventlon, t. ex, om att människor fritt får flytta från ett land, mensedan hindra kontroll av hur den efterföljes genom att icke acceptera någon somhelst möjlighet att klaga inför internationellt forum, Jag avser inte att framföra någon opposition,utan jag tänker tvärtom avsluta de här få orden, som jag ansåg borde tUlfogasnär vi behandlade ärendet, med att säga att det är med största tUlfredsställelseJag nu ser att ratificerar konventionerna och protokollet. Jag yrkarbifall utskottets hemställan. Med detta anförande, under vilketherr tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandhngar, varöverläggningen slutad. Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmänförsäkring Utskottets hemställan bifölls, § 15 Föredrogs betänkande: Nr 14 I anledning av Kungl, Maj ;ts proposition medförslag tUl lag om ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser omimmunitet och ptivilegier m, m, Nr 39 I anledning av motion angående samordningen avstatliga pensioner till änkor, m, m. Nr 40 i anledning av motioner angående det kommunalabostadstillägget UU pensionärer Kammaren blföU vad utskotten I dessa betänkandenhemställt. §16 Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmänförsäkring betänkande nr 41 i anledning av motioner omutvidgad ersättningsrätt enhgt lagen om allmän försäkring, I detta betänkande behandlades 1) motionen1971:61 av herrar Mohn och (fp), i vUken hemställts attriksdagen I skrivelse tlU Kungl, Maj;t skuUe anhåUa om förslag nästa årsriksdag om sådan ändring av reglerna angående ersättning från försäkringskassa,att ersättning normalt kunde utgå för viss del av kostnaden för aUmänhälsokontroU, 2) motionen1971:349 av m, fl, (s), 3) motionen1971:719 av i KU m, fl, (fp), 4) motionen1971:725 av m.fl, (c), vari hemstäUts att beslutade att iskrivelse till Kungl, Maj :t anhålla om utredning av förutsättningarna för atti reformen om enhethga läkarvårdskostnader införa åtgärder Inom hälsovård ochförebyggande sjukvård. 1, att motionerna 1971:61 och 1971:725 inte föranledde någon riksdagensåtgärd, 2, att motionen1971:349 inte föranledde någon åtgärd och Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmänförsäkring 3. att motionen 197 1:719 inte föranledde någon riksdagensåtgärd. Reservation hade avgivits av herrMundebo (fp) och fröken (), vilka ansett, att utskottet under 1bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1971:61 och Ianledning av motionen 1971:725 I skrivelse tlU Kungl, Maj:t skulle anhålla omförslag tUl riksdag av Innebörd att viss del av kostnaderna för allmänhälsokontroll normalt ersattes från den allmänna försäkringen. HenMUNDEBO (fp); Det finns en del områden som är aktuella Itiksdagen, kanske , där alla är ense om att säga: Det härär viktigt. Det här är bra, VI skaU arbeta efter de här linjerna etc. Men ändå händer ingenting. De vackra orden omsätts inte ihandling. är det otiUräckUga personeUa och finansiella resurser. Iblandär det svårigheter att finna metoder och handllngsUnjer som försvårar genomförandetav goda tankar. är det utredningar som kan innebära fördröjningar.Ibland är det trots de vackra orden - otUlräckligt Intresse som medför att enfråga sätts långt ned på en prioriteringslista. En kombination av utredningaroch otillräckUgt Intresse - kombinationen kan synas konstig men den ärIngalunda ovanlig är särskUt förödande. Då kan man skjuta en frågaframför sig, säga vackra ord om den men ändå Inte göra någonting. Densocialdemokratiska regeringen har I synnerhet på social- ochutblldnlngspoUtlkens område utvecklat en betydande skicklighet i det häravseendet. Den fråga vi nu diskuterar, hälsoundersökningar och annanförebyggande hälsovård, är ett exempel på en sådan fråga. Här sägs mångavackra ord men mycket litet händer I praktiken. Det finns annars många godaskäl för att med kraft satsa på denna sektor. Det är ekonomiska skäl, det äreffektivitetsskäl, det är rättviseskäl, det är trygghetsskäl, del är humanitäraskäl. Kostnaderna för sjukvården och sjukförsäkringen beräknasför Innevarande år uppgå till 13 600 mUjoner kronor. Det är en ökning med 100procent . Prognoser för pekarockså på kraftigt ökade utgifter. Det är emeUertid bara en Uten, hten andel av denna storasumma pengar som går till hälsovård. Om vi t. ex. ser på socialdepartementetshuvudtitel, finner vi rubriken och sjukvård. Det är sammanlagt ca37 mihoner kronor, varav en väsenthg del går till folktandvård. Till aUmän hälsokontrolloch hälsovårdsupplysning anvisas . Det är förbluffandelitet. Det kan visserhgen sägas att det är landstingen som svararför huvuddelen av kostnaderna för hälso- och sjukvård, men också Inom densektorn är det en liten andel som går till hälsovård, det mesta går tUlsjukvård. Den förebyggande hälsovården kan betyda mycket för attbegränsa de starkt stigande sjukvårdskostnaderna. Många problem kanske Inte uppkommer,och om de uppkommer och upptäcks kan de botas genom kortare vårdinsatser, billigare hjälpformer och UU lägre kostnader. FörebyggandeInsatser, tidigt upptäckta problem, kan också betyda större effekt av desjukvårdande Insatserna, bättre vårdresultat, mindre av mänskUgt lidande -människornas trygghet blir större. I några motioner till årets riksdag har begärts ökadeinsatser när det gäher hälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård.Det är I första hand en motion från några folkpartister som vill ha en ändringav reglerna om ersättning från den allmänna försäkringen, så att en viss del avkostnaderna för aUmän hälsokontroU skulle kunna ersättas. Liknande förslagfinns i en motion från några centerpartister, men den motionen har märkligt nogInte vunnit gehör ens hos motionärernas partikamrater I utskottet. Utskottsmajoriteten anför ett par skäl för att awisamotionerna. Man antyder ett mera principiellt skäl, nämligen attsjukförsäkringens syfte är att kompensera för Inkomstbortfall och kostnader somföranleds av sjukdom. Att vidga ersättningsrätten skulle vara att helt eherdelvis överge den huvudprincip som nuvarande lag bygger på. Det här är Inte särskilt vägande resonemang. Det är givetatt man noga måste tänka Igenom utformningen av en ny lag, en lämpUgavgränsning av insatserna. Men det avgörande måste ju vara att finna former sombäst tillgodoser kravet på effektivitet och trygghet, och då är hälsoundersökningaroch förebyggande hälsovård en klok satsning, väl använda pengar från samhälletssida. Ett annat skäl är att utredningar I dessa frågor pågår ochatt man bör avvakta resultaten av dessa utredningar. fick fördrygt I uppdrag att göra en utredning om utveckUngenav hälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård. Det måste vara möjligtatt dessa utredningar som pågått skaU kunnafullföljas så att förslag kan framläggas tUl riksdag. Inomsocialstyrelsen pågår en mängd utredningar, och man har en känsla av attsocialstyrelsen mera utreder än handlar. är det att I denna fråga gåfrån ord till handling. bör uttala en bestämd vilja att nästa årsriksdag skall fatta ett positivt beslut i denna fråga. Jag ber att fä yrka bifall tOI reservationen. Utvidgad ersättningsrätt enligt lagen om allmänförsäkring FruTHUNVALL (s): I det paket av motioner som i föreliggandeutskottsbetänkande avstyrkts av socialförsäkringsutskottet återfinns motion nr349 angående rabatterlng av p-plUer som några av mina partikamrater och jagväckte , och jag skulle viha kommentera detta något. Vår motion väckte visst uppseende, och jag fick en delbrev och samtal I anledning därav. Nägra ansåg att såväl aborter som även deförebyggande p-pUlren borde helt förbjudas i vårt land, som har den lägstanativiteten i världen, vilket gör det nödvändigt för oss att Importeraarbetskraft. Den inställningen måste bero på missförstånd av motiven för vårmotion.