prot · FU0974 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Minnesord över avlidna ledamöter av kammaren Meddelandet att två av våra kammarkamrater, i , lämnat oss fyUer oss aUa med sorg. bevistade sin tionde riksdag. Efteratt tidigare ha varit verksam inom bevUlningsutskottet och bankoutskottet varhan vid sitt frånfälle ledamot av finansutskottet och suppleant iskatteutskottet och lönedelegationen. Speciellt intresserade han sig förskattefrågor och skogsfrågor. Redan från unga år innehade han kommunalaförtroendeuppdrag, och han tillhörde . handlande präglades av saklighet och gottomdöme, hans personliga uppträdande av anspråkslöshet och vänlighet. i bevistade sin sextonde rUcsdag.Han var vid sin bortgång ordförande i socialförsäkringsutskottet och viceordförande i svenska delegation. Under en lång följd av år harhan gjort värdefuUa insatser som ordförande eller ledamot i statliga utredningar.Han var en av våra förnämsta experter på socialförsäkringens område ochbeträffande studiesociala frågor. omfattande sakkunskap var en stor tUlgångför arbetet i utskott och kammare. Vi sörjer över att det inte blev honomförunnat att fullfölja de uppgifter för vUka han var så sällsynt väl skickad.Framför allt minns vi honom emellertid som en i ordets djupaste mening godkamrat, vars hjälpsamhet och generositet inte tycktes känna några gränser.Under den svåra sjukdom som blivit honom övermäktig visade han en livsviljaoch själsstyrka som imponerade. Våra bortgångna kamrater ett stort tomrum i vår krets. Vi betygar vår aktning för deraslivsgärning och lyser frid över deras minne. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående. § 2 Justerades protokollen för den 22 innevarande månad. § 3 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden I enlighet med den preliminära planen håUsbordläggninsplenum och arbetsplena , och . Onsdagens sammanträde och eventueUt torsdagens sammanträde fort- 87 N» 74 sättes . Fredagssammanträdet inleds med behandling av utskottsbetänkanden,varefter interpeUationer besvaras. ° utskottsbetänkanden avslutas senastomkring . § 4 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1453 - 1457 tiU jordbruksutskottet och jande av . m. m. 30 aprU1971 Bidrag tiU främ- § 5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 114 och 115. § 6 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 10 ianledning av motion om ökad spridning av statsbidragen till teatergrupper. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 13 i anledning av Kungl. Maj:ts framställningar istatsverkspropositionen om vissa anslag för /72 inomindustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Bidragtill främjande av företagsutveckUng m. m. Maj:t hade (punkten B 2, s. 16-18) föreslagitriksdagen att tUl : Bidrag tillfrämjande av företagsutveckling m. m. för /72 anvisa ettreservationsanslag av . I motionen 1971:1069 av herrEriksson i Ulfsbyn m. fl. hemställdes att skulle till ; Bidrag tUl främjande av företagsutveckling m.m. bevilja ett anslag av . att med bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslag och medavslag på motionen 1971:1069 tUl tUl främjande av företagsutveckUng m. m. för /72 anvisadeett reservationsanslag av . 1. av herrar i Glömminge (c), i (fp), i (fp) och SjäneU (c) samt (), somansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall tUl motionen 1971/1069 tUl tiU främjande av företagsutveckling m.m. för /72 anvisadeett reservationsanslag av . HerrANDERSSON i (fp): TUl punkten 5 i näringsutskottets betänkandenr 13 har fogats en reservation som bygger på en motion, nr 1069, där detbegärs en höjning av anslaget tiU kursverksamhet vid statens institut förföretagsutveckling med utöver vad departementschefen harföreslagit. bedriver enomfattande utbUd-ningsverksamhet. Antalet kursdeltagare är omkring 20000, antalet kurstyper ca 250 och det totala kursantalet omkring I 000. Dengenomsnittliga kurslängden är omkring . Omkring två tredjedelar avdeltagarna beräknas komma från mindre och medelstor industri, men andelen förde mindre företagen minskar termin för termin. Denna minskning synes ha ettdirekt samband med successivt genomförda avgiftshöjningar. Två tredjedelar av finansieringenbestrides av kursav-giftema. Maj:ts instruktion skall SIFU i första handfrämja de mindre och medelstora företagens utveckling genom utbUdning, rådgivning,provning och konsultation. Den helt dominerande verksamhetsgrenen är emellertidkurssidan. I motsats till all annan samhällelig utbildning och denkursverksamhet som bedrivs av studieförbunden m. fl. har staten genominstitutet satsat aUt mindre och mindre på yrkesfortbildningen. SIFU-kurserna betraktas av statsmakterna som eninvestering avsedd att öka företagens lönsamhet, en åtgärd som följaktligen börbekostas av företagen själva. Statsrådet sade i statsverkspropositionen1970, bilaga 15, s. 39, att institutets självfinansieringsgrad skallytterligare ökas. Högst besynnerligt, enligt min mening! Kommer inte dentekniska, ekonomiska och naturvetenskapliga akademiska utbUdningen näringslivettill godo då? Eller skall regeringen i första hand satsa på dem som redan nuhar en bra utbildning? Vi är aUa överens här i att vi vill ökajämUkheten även inom utbildningens område och minska klyftorna. Är det enligtregeringens uppfattning mera angeläget att folk får lära sig pörslinsmålning,flamsk vävnad och engelska på studieförbunden än försöka fortbilda sig inom sitteget yrke? Den kraftiga satsningen på folkbUdning och kraven på ökadekursavgifter på SIFU genom ökad självfinansiering skulle kunna tyda på detta.Självfallet har jag Ingenting emot att man satsar på en ökad folkbildning, menjag tycker att det anslag som SIFU får för ren yrkesutbildning är alltför liteti förhållande tUl vad som satsas på folkbildningen. Det stora flertalet av kursdeltagarna på SIFU är personersom endast har en sexårig folkskola bakom sig plus någon form avyrkesutbildning, och de flesta av dessa kommer tUl institutets kurser på egetinitiativ. För dessa människor är Institutets kursavgifter, ca perdag, en tung post, och ofta medför en kursvecka ett bortfall av arbetsinkomst.Att de mindre och medelstora företagen också börjar dra sig för att skicka folktiU SIFU-kurser är helt naturUgt. För storindustrin spelar kursavgifterna ingen större roll.Den har råd att betala, och det kommer allt fler från det hållet på SlFU:skurser som går. Och vilka personer väljer då företagen tiUkurserna? Naturligtvis de bäst utbildade, de välkammade och välanpassade. Bidrag till främjande av Nr 74 precis samma uppfattning somfackföreningsrörelsen i denna fråga, som med rättakritiserar den nuvarande vuxenutbildningen i vårt land som i re agen en j tillskott för dem som redan harett bättre utbildningsläge. P*' Därför måste vikten läggas vid att ta vara på den näringspoUtiska och Bidrag tiUfram- näringsinriktade utbildningen. Omdet inte sker en ökad satsning på jande av yrkesinriktade kurser med en vettigkursavgift, kommer fler och fler av företagsutveckling de mindre företagen att få avstå från att skicka folk till SIFU:s kurser. m m. Yrkesskolans integration i dengymnasiala skolan kommer att medföra att denskolmässiga utbUdningen oftast blir tvåårig och att yrkesteknik och dylikaämnen får mindre antal undervisningstimmar än tidigare, medan antalet timmarför allmänna ämnen kommer att öka både absolut och relativt. Detta ikombination med den ökande tekniska specialiseringen inom näringslivet tordekomma att medföra stora problem för de mindre företagen, som ofta saknarmöjligheter att ordna en systematisk inskolning, färdigutbUdning ochfortbildning för de personer som kommer från de yrkesutbildande linjerna iframtiden. Genom höga kursavgifter hindrar man sedan de mindre företagensutveckling i utbUdningshänseende detta måste väl bU konsekvensen av de högaavgifter som tUlämpas på SIFU. I reservationen som stöder kravet i motion 1069 på höjtanslag motiverar vi våra synpunkter med konstaterandet att SIFU;s kurser harett mindre antal deltagare från den mindre industrin och hantverket än tidigareoch att storföretagen, som har möjligheter att satsa på den här formen avkursverksamhet, kommer att sända ökat antal deltagare. Det står, såvitt jag kanbedöma, helt i strid med den målsättning man skaU ha för SIFU, nämligen att i förstahand stödja kursverksamheten för personal hos de mindre och medelstoraföretagen. Utskottet är inte berett att tillstyrka vår framställningutan yrkar avslag med hänvisning tUl den kommerskollegieutredning som väntaslägga fram förslag . Utskottet ger ingen antydan om någon form avlättnader vad gäller kursavgifter. sade i sittutlåtande att man fann det angeläget att kursavgifterna skulle håUas på enrimlig nivå. Vi reservanter anser inte att det är rimligt att en arbetstagareeUer en mindre företagare skaU betala en kursavgift på per dag,som han får ett stort inkomstbortfall. Därför, herr talman, vill jag yrka bifaU tiU reservationen1 vid punkten 5. Hert (); Låt mig erinra om att denutbUdningsorganisation som vi talar om, , ären relativt ny institution. Den har i stora stycken ännu inte funnit sin form.Därför anser sig utskottsmajoriteten kunna tillstyrka propositionens förslag,som dock innebär en ökning med . Frågor rörande det härinstitutet behandlas i två olika utredningar, nämligenkommerskol-legieutredningen och delegationen för den mindre och medelstoraföretagsamheten. Jag kan i långa stycken hålla med i Örebroi hans 90 motivering för att det behövs ökadutbUdning även för företagsledarna inom denmindre industrin. Det har dock skett en tämligen god förstärkning här, och detär också en fråga om att denna institution skall hitta sina former och komma inpå vad som skall vara dess huvuduppgift. I vissa avseenden är det kanske intehelt klart med det. Med hänvisning till att frågan är föremål för behandling iinte mindre än två utredningar, att årets förslag innebär en utökning med och att det är en relativt ny organisation ber jag, herr talman, attfå yrka bifall till utskottets förslag. Bidrag tiU främjande av Hen i (fp): Den höjning som utskottets ordförande ansågvara rimlig låg alltså på . Som jag tidigare sade och sombestyrks av den statistik SIFU har omfattade SIFU:s kursverksamhet 20 000 personer.En höjning på blir inte så särskUt mycket till vagekursdeltagare. På SIFU:s kurser, som ofta har ungefär samma målsättningsom de arbetsmarknadskurser som bedrivs och som är kostnadsfria, har SIFUalltså att ta ut en avgift på ca per dag. Höjningen av anslaget med100 stimulerar inte tUl ett ökat deltagande från den mindre ochmedelstora företagsamheten. Hen (): Jag skall inte bestrida iÖrebro uppgift att det i vissa fall kan utgå en avgift på upp till 100 kronorper dag; det kan säkerligen ha hänt vid vissa speciella kurser. Det är dockinte regel att det är så dyra kurser. Jag vill påpeka att SIFU i de allra flesta län åtnjuteranslag från för den här verksamheten. Situationen är inte meralarmerande än att man kan invänta förslag från de två utredningarna. Det ärdock en höjning med , och det är fråga om en relativt nyverksamhet. Det gäUer även för SIFU att finna sin form. Jag yrkardärför fortfarande bifall tiU utskottets förslag. i (fp); Av den kursbok som SIFU har framgår det klartatt den genomsnittliga kostnaden ligger på ca per dag. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i Omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfek-tionsindustriema Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Örebrobegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. OmstäUningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna Kungl.Maj;t hade (punkten B 6, s, 22-60) föreslagit att 1. godkänna av chefen för industridepartementet förordaderiktlinjer för OmstäUningsfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindu strierna, 2, till Omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsin dustrierna för /72 anvisa ett reservationsanslag av , I denna punkt hade behandlats dels motionen 1971:276 avherr m. fl,, dels motionen 1971:279 av i Heden m, fl., delsmotionen 1971:282 av m.fl., vari hemställts att skullebesluta att det föreslagna stödet tiU Omställningsfrämjande åtgärder förtextU- och konfektionsindustrierna utvidgades till att omfatta ävenmarknadsundersökningar, delsmotionen 1971.430 av i m. fl., dels motionen 1971:1081 avherr i m. fl., såvitt nu var i fråga. 1. att riksdagenmed avslag på motionen 1971:282 godkände av chefen för industridepartementetförordade riktlinjer för omställningsfrämjande åtgärder för textU- ochkonfektionsindustrierna, 2. att riksdagentill Omställningsfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna /72 anvisade ett reservationsanslag av , 3. att ivad avsåg utredning av beredskapen i fråga om viss varuförsörjning skulle avslå a) motionen1971:276, b) motionen1971:297, c) motionen1971:430, d) motionen 1971:1081 såvitt nu var i fråga. 2. av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c),i (fp), i (fp), SjöneU (c) och Hovhammar(m) samt fmHambraeus (c), som ansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:282 godkände av chefen för industridepartementetförordade riktlinjer för omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna med den ändringen att statliga bidrag föromställningsfrämjande åtgärder skuUe kunna utgå även förmarknadsundersökningar. Såsom framgår av detta utskottsbetänkandeinnebär industriministerns nu föreliggande förslag en komplettering av 1970 årsriksdags beslut om exportfrämjande åtgärder för TEKO-industrin. a. att statliga bidrag för omställningsfrämjande åtgärder om 7,5 miljonerkronor för en treårsperiod stäUs till förfogande för företag som önskar vidtagaöversyn av sin sortiments- och fusionspolitik samt göra en organisatoriskuppbyggnad men som saknar personeUa resurser härför. Det är den väsentligainnebörden i vad departementschefen föreslår. Det anförs att särskUd inriktningskall ske på företagens behov av specialisering samt utredning av lämplighetenav samarbete med andra tiUverkare. Översynen kan, enligt vad har sagt undersitt arbete och i sitt betänkande', ske genom olika slags undersökningar, somkan vara lämpliga i detta sammanhang, t. ex. rationaUseringsundersök-ningar,organisatoriska undersökningar, marknadsundersökningar ochfusionsundersökningar. Departementschefen har i stora delar ja, i de flesta samma syn som på målsättningen. Han delar ävenTEKO-utred-nmgens syn på vilka undersökningar som erfordras i sammanhanget,utom på en enda punkt, nämligen när det gäller marknadsundersökningar. Såvittjag kan förstå, herr talman, måste departementschefens ställningstagande pådenna punkt vara ganska förvånande. Jag kan inte begripa varför man tagit undanen så pass väsentlig del som marknadsundersökningar. Jag har sagt vid andratiUfällen, bl. a. i samband med utskottsbehandlingen, att det förefaller varaen lapsus. Det är uppenbarUgen inte fråga om okunnighet den störstakompetens präglar nämligen undersökningar och förslag ochäven departementets förslag i de här sammanhangen och inte heller om någotmissgynnande av den mindre TEKO-industrin från sida; det vet jagfrån hans åtgärder i andra sammanhang. Följaktligen måste det såvitt jag kanförstå vara något slags lapsus. Om den mindre industrin har vi talat från denhär talarstolen, och vi får väl anledning att göra det även i fortsättningen.EmeUertid har den mindre industrin framför allt i TEKO-branschen visat enosedvanlig motståndskraft. Vi har gång efter annan under de senaste decenniernaupplevt s. k. TEKO-kriser, och när man har sammanfattat resultaten av dessakriser har det visat sig att just de mindre och medelstora textil- ochkonfektionsindustrierna har varit förvånansvärt motståndskraftiga. De haralltså varit och är fortfarande i högsta grad värda att satsa på. Jag tror förövrigt att man kan konstatera och expertisen har väl gjort det attstrukturen just i den här speciella Omställningsfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna Omställningsfrämjandeåtgärder för textil- och konfek-tionsindustriema industribranschenär sådan att den mycket väl lämpar sig för mindre och medelstora industrier. hade föreslagit marknadsundersökningarsom lämpUga åtgärder i det här sammanhanget. Jag vUl notera, herr talman, attinte en enda remissinstans har gjort någon invändning emot TEKO-utredningensförslag just på den punkten. Och i raden av remissinstanser återfinnes de allramest sakkunniga och kompetenta på det här området, och de har som sagt inteuttryckt någon negativ inställning utan tvärtom tillstyrkt attmarknadsundersökningar kommer med. Departementschefen anger två huvudmotiv för det aktuellastödet, dels specialiseringsmotivet, dels att man skall försöka initierasamarbete med andra tillverkare. I båda fallen utgör marknadsundersökningar ivårt moderna näringsliv en förutsättning för meningsfulla satsningar. Ombidragen inte får användas, som departementschefen här säger, för justmarknadsundersökningar, blir det dessutom vUket jag har varit inne påtidigare - en diskriminering av mindre företag, och det kan inte vara det somherr har varit ute efter. För att nå de av departementschefen angivna tvåhuvudmålen, speciaUsering och samarbete med andra företag, måste man och dethar och även angivit som en grundläggande åtgärd- ta tUl en mycket viktig sak, nämligen en sortimentsöversyn. Om jag minns rättunderstryker åtminstone två eller vikten av justsortimentsöversyner. Om marknadsundersökningar nu lämnas utanför, försvåras ivarje fall för de mindre företagen mycket påtagligt möjUgheterna att göra denödvändiga sortimentsöversynerna. Anledningen till det är att de här mindreföretagen mycket ofta saknar egna resurser för att skaffa de marknadsdata somerfordras för en så omfattande åtgärd som en förändring av sortimentspolitikeni alla fall är. Jag vill i det här sammanhanget understryka vikten av gång efter annan för att hålla sig ä jour med utvecklingen och för attkunna vara konkurrenskraftig gör just en förändring av sortimentspohtiken, ochjag betonar det väsentliga i departementschefens förslag just på den punkten.Men när man skall göra en sådan förändring får man notera att kostnaderna fören marknadsundersökning inte i första hand står i proportion tiU företagensstorlek utan till marknadens storlek. De mindre företagen har därför redan frånbörjan ett handikapp, som skulle förstoras ytterligare om de större företagenhelt kunde få koncentrera sina egna resurser på marknadsundersökningar ochsedan få de åtgärder, som av de gjorda marknadsundersökningarna påvisas varanödvändiga, finansierade med statligt stöd. Den sannolika konsekvensen avdepartementschefens förslag på denna punkt är då helt enkelt att för attföretag på ett effektivt och meningsfullt sätt skall kunna tUlgodogöra sig detstatliga stödet krävs först en egen insats av sådan storleksordning som mindreföretag inte orkar med. Därför blir det ganska meningslöst ur deras synpunkt,och de blir, som jag här har sagt, diskriminerade. Departementschefen anför i huvudsak ett enda motiv för attmarknadsundersökningar skall undantas. Han säger att stöd tUl marknadsundersökningarredan utgår för undersökningar av exportmarknaden. Men, herrtalman, det är ju av TEKO-industrins samlade exportvärde som gårpå export, och dessutom är det bara ett fåtal storföretag som exporterar. Demindre företagen i dessa branscher är med mycket få undantag icke inriktade påexport utan på hemmamarknaden. Förutsättningen för att flera företag skall kunna gå ut påexportmarknaden vilket var inriktningen för det tidigare stora stödet tUldessa branscher är att de blir starka även på hemmamarknaden. Det är enslutsats och en iakttagelse som gäller strängt taget samtliga industribranscher med några få, ganska intressanta undantag. För att man skall bli verkligtstark på export måste man faktiskt ha en stark stäUning på hemmaplan, annarsfår man sämre exportmöjligheter. Detta gäller specielltTEKO-industrin, som jag har varit inne på tidigare. Det är en särskUd strukturi just den branschen. Den är, som vi alla vet, mycket starkt inriktad påhemmapubUken. För att man skall bli stark på hemmamarknaden krävs detbl. a., som vi har talat om här, specialisering och samarbete med andraföretag. För att man skall få tUl stånd en nödvändig specialisering och ettnödvändigt samarbete måste dessa marknadsundersökningar till, i första hand föratt inte de mindre företagen skall bli diskriminerade medan de stora företagenåterigen får en favör vilket jag förutsätter icke är meningen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationen. Omställningsfrämjande åtgärder för. I detta anförande instämde herrar i Heden (c),(), i (fp), i Luttra (c) ochKristiansson i (c). HenREGNÉLL (m): Vi har här i landet en benägenhet att främstuppmärksamma produktionens problem, medan marknadsföringen ägnas mycket mindreintresse. Ett exempel på detta ger t. o. m. en så kvalificerad produkt somlångtidsutredningen. Där har frågan om att få tUl stånd en nödvändigexportökning gjorts tUl en fråga om investeringskapital och arbetskraft. I en värld där utbudet av varor är överflödande äremellertid inte första uppgiften att producera ännu mera varor, utan det är attveta var man har rimUg utsikt att sälja. Man måste skapa sig en uppfattning omnya tendenser på marknaderna, vad kunder och konkurrenter tycker och tänker. I en av våra affärstidskrifter togs dessa synpunkter uppjust . En av dem som intervjuades var generaldirektören istyrelsen för teknisk utveckling. Jag har med mig tidskriften , och jagciterar efter honom; "Vi måste investera i produktutveckling, imarknadskunnande, i organisatoriskt och administrativt know-how. De finländska och italienska framgångarna kan inte förklarasenbart genom att hänvisa till ländernas interna kostnadsläge. De beror också påatt länderna haft ett större marknadskunnande, en bättre design, att deförstått vad marknaden vill ha." På den punkten är det naturligtvis så, som här sades ,att för de stora företagen är det möjligt att själva genomföra sådana undersök- Omställningsfrämjande åtgärder för textil- och4confek-tionsindustriema ningar.Resultaten har också visat sig: en del av våra textUindustrier har med framgångkunnat hävda sig på exportmarknaden och med framgång kunnat möta utländskexport också här hemma. Men för de mindre företagen är detta en ekonomiskomöjlighet. Skall man nu söka stöda dem för att bereda dem fortsattaexistensmöjligheter, så bör man mte undandra dem möjligheterna att användastatsbidrag också för marknadsundersökningar. Detta är det resonemang som ligger bakom reservationen.Jag ber att få instämma i yrkandet om bifaU till denna. HerrSVANBERG (s): Låt mig helt kort få erinra om att det härförslaget egentligen innebär en komplettering till beslut omexportfrämjande program för textil- och konfektionsindustrin. Det gälleralltså att följa upp ett tidigare beslut av . Det är väsentligt håller detta i minnet när man diskuterar de här frågorna. De pengar som här ställs till förfogande är av storbetydelse för industrin. Men man bör hålla i minnet att propositionen i aUt väsentligtbygger på ett förslag från TEKO-utrednUigen och att man där har sett det så,att dessa pengar i första hand skulle användas för saker som inte hörde Uiopmed företagens normala handlande. Det talas om att de skall gå tiU initialasatsningar på nya exportmarknader, utbildningsinsatser av engångskaraktär ochorganisatorisk anpassning till den nya marknadsstrukturen.