prot · FU0947 · 1971-12-31 00:00:00 — har tidigare beslulal att pä respekiivekolleklivanslag göra elt påslag på 10 proceni som det affärsdrivande verket färulöver den beslulade anslagsramen. sker för alt möjliggörakonjunklurmässiga eUer andra höjningar som sker under budgetåret. Man säger alldet ocksä är fördelaktigt frän anslagslekniska synpunkter alt göra pä detviset. Jag har förståelse för detla. Men del finns ocksä vissaekonomiska nackdelar. Just nu borde det ges uirymme för sparsamhei, vilkel ärnödvändigi i dagens ekonomiska siiualion. Om del behövs nya invesle-ringspengar,bör man begära dem på rilläggsslat under årels lopp. Vi spar därigenom 114miljoner kronor. Jag yrkar bifall till reservationen 1. Investeringsplan för kommunikationsverken rn. i (fp): sade i sill anförande all hans parli sparar genom del förslag man lagt fram. Delär elt påslående, som väl kan behöva modifieras något. Avsikten är som delocksä framgick av vad sade i börian av sill anförande, all denmarginal pä 10 proceni, som finns i investeringsramen, icke skall las i anspråksåvida del inle av konjunklurmässiga eller andra skäl finns anledning all göra så.Därför kan man alltså ulgå ifrån all om ingel särskill inträffar, kommer dessapengar inte all utbetalas. Dä innebär ell bifall lill moderala samlingspartielsförslag icke någon besparing. Men del kan uppslå silualioner - del är delta som liggerbakom anordningen med den 10-procenliga marginalen dä del kan vara moliveralatt öka invesleringarna pä det här området. Vi kan fä en omsvängning ikonjunkluren, dä det kan vara nödvändigt all snabbt öka invesleringarna. Delkan finnas andra skäl som gör en sädan investeringsökning motiverad. Om man anser det tveksamt huruvida ell behov föreUgger allöka investeringar pä teleområdet, när det gäller järnvägarna osv., är del klarlall man förslär den reslrikliva inställning som redovisar. Mennär nu trafikutskottet vid sina besök i de verk del här är fräga om i sig harfält inpräntat den oerhörda brist pä medel som finns, fäll klarhet i attväntetiderna för nya lelefonabonnemang, även för ändringar och reparationer avtelefoner, kommer all avsevärt förlängas pä grund av brist pä medel och när -som det vid behandlingen av en senare punkl kommer alt visa sig - SJ är Ivungelalt avvisa fraktavtal därför all del inte finns tillräckligt med godsvagnar, dämåsle man väl ändå säga, all det ligger i värl gemensamma inlresse all beredaelt uirymme för investeringar för den händelse att dessa skulle varamotiverade av konjunkturmässiga skäl. Jag har väl alUid tyckt all del är ganska oförklarligl altmoderala samlingsparliei här frångår den inställning som vi gemensamt hade1962, dä var överens om alt ha denna marginal. Men jag tycker dettaär särskilt anmärkningsvärt i dagens läge med den bristsitualion som finns päde områden det här gäller. Jag ber, fru talman, all fä yrka bifall lill utskottets förslag. HenLOTHIGIUS (m); När vi nu hört , förslår vi Investeringsplan för koinmunika-tionsverken m. m. alt detbehövs ännu mycket mera pengar för all klara del önskvärda i den siiualion somuppkommit på alla dessa områden. Men vi befinner oss också i en besvärligekonomisk situation, och då anser jag det rikligl all lillämpa principen allanvända tilläggsanslag om man behöver väsenlliga ökningar påinvesteringsprogrammet. Möjligheten all använda dessa 10 proceni uppammarkanske inte den nödvändiga sparsamhei som fordras pä en rad områden. Det ärbakgrunden lill värl ställningstagande. Hen i (fp): Pä den sistnämnda punkten har jag en raklawikande mening mot . Jag tror nämligen alt bristerna pä dessaområden är sä slora alt verken Ivingas att prioritera mycket hårt. HerrLoihigius kan vara hell överlygad om all skulle del av konjunkturmässiga skälbefinnas vara möjligt all öka invesleringarna med upp lill , kommerendasl absolut nödvändiga investeringar all komma lill sländ. Dessulom slipperman den lidsutdräkl som det alllid innebär all göra en särskild framslällningtill , med särskild motionstid och särskUd utskottsbehandling. Hen (): skulle i princip vara riktig om vi befann oss i en ekonomiskl godsituation, men det gör vi inte . HenGUSTAFSON i (fp): Om situationen skulle bU sädan all vi fick enkonjunktur-försvagning, dä tror jag även skulle vara överens medmig om alt del vore nödvändigt av konjunkturpoUliska skäl att ökainvesleringarna. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall tilldels ulskollels hemställan, dels reservaiionen nr 1 av herrar Loihigius ochBrundin, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som viU alt kammaren bifaller traflkutskottets hemställan i beiänkandelnr 2 punklen 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöier ha röslat för ja-proposilionen. Dåherr Loihigius begärde rösiräkning verkställdes volering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Utskotlels hemställan bifölls. Hen i (c): Bara några ord. 1 moiion nr 44 har jaglillsammans med i Bäckmora hemställt om en ulredning om övergänglill en för hela landet enhetUg lelefonlaxa. Vi molionärer har den uppfallningenatt telefontaxorna bör uiformas pä liknande sätt som gäller belräffandebrevporlol. skulle skapa slörre rällvisa mellan abon-nenlerna i oUkadelar av landel och medverka lill alt siärka näringsUvets konkurrenskraft. Såsom framgår av trafikutskottets belänkande nr 2 pågårinom leleverkel ulredning rörande översyn av lelefonlaxorna, och ulskolteiullalar angelägenhelen utav all utredningsarbetet slulföres i planerad ordningsaml alt delta i sin lur och i enlighet med de av uttalade önskemålensnarast leder lill den åsyftade utjämningen av telefontaxorna. Med den förhoppningen, fru talman, alt ulredningsarbeletbedrives med största möjliga skyndsamhel samt all resultatet avutredningsarbetet kommer att leda lill en utjämning av lelefonlaxorna sä att vifär en för hela landet enheflig telefontaxa avstår jag frän att yrka bifall lUlmoiion nr 44, men jag återkommer däresl utredning ger mig anledningdärtUl. i (fp); Trafikutskotlet har ägnal myckel intresse älden fräga som i här berörde, och vi har frånleleverkel inhämtat uppgifter om att man där forcerar utredningarna. När detsades frän alt man räknar med all bli färdig med den i betänkandetomnämnda ulredningen redan under innevarande är fann vi del inle motiverat allvidia någon särskild äigärd från sida. i Falköpingframställde ju inte heUer nägol yrkande. Jag nöjermig med alt yrka bifaU till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slulad. Ulskollels hemställan bifölls. Maj;l hade (s. 167-189)föreslagit att dels för /72 under slalens järnvägarsfond anvisa i slalsrädsprolo-kollel angivet invesleringsanslag av 363 600 000kronor, dels bemyndiga Kungl, Maj:l all, i enlighet med vad departemenlschefenförordat, behäUningen pä fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster fickanlitas för atttäcka nedskrivning av statens järnvägars statskapital med ,dels bemyndiga Kungl. Maj:t all inrätta en ordinarie Ijänsl i C 4 vid statensjärnvägar. 1 detla sammanhang hade behandlats dels motionen nr 399 av m. fl, vari hemslällsalt i syfle all möjliggöra ökad anskaffning av godsvagnar beslutadehöja investeringsramen för järnvägar m.m, med och anvisadeelt med höjt investeringsanslag av dels motionen nr 969 av vari hemställtsatt med ändring av 1952 ärs riksdagsbeslut hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om sådan ändring av principen i kungörelsen 1952:523 all valfriresebyrå kunde anlitas för resor som bekostades av statsmedel, dels motionen nr 968 av vari hemställtsatt hos Kungl. Maj t skulle anhålla om all frägan om all omorganiseraSJ;s resebyråverksamhet IQI aktiebolag blev föremål för ulredning, delsmotionen nr 929 av m. fl. 1. med bifall tillKungl. Maj:ls förslag och med avslag å motionen nr 399 till Järnvägar m. m. /72 anvisade ett investeringsanslag av , 2. bemyndigadeKungl. Maj:l all i enlighet med vad departemenlschefen i slalsrädsprotokollelförordat behållningen på fonden för oreglerade kapilalmedelsförlusler fickanlitas för att täcka nedskrivning av slalens järnvägars slalskapilal med , 3. bemyndigadeKungl. Maj:l all vid inrätta en ordinarie Ijänsl i C 4, 4. skulle avslämolionen nr 969, 5. skulle avslämolionen nr 968, 6. skulle avslä motionen nr 929. 2 a. beträffande SJ.s investeringar under nästa budgetår av herrarGustafson i (fp) och (), som all utskollel under 1borl hemslälla, all i anledning av Kungl, Maj:ls förslag och medbifall lill molionen nr 399 lill Järnvägar m. m. för budgelåret 197 1 /72anvisade elt invesleringsanslag av , 2 b. belräffande rätt att anlita valfri resebyrå av herrarLoihigius (m) och (), som ansett, all ulskoilei under 4 borlhemställa, all med bifall lill motionen nr 969 som sinmening gav Kungl, Maj:l lill känna vad reservanterna anförl belräffande ändringav principen i kungörelsen (1952:523) om anlitande av statens järnvägarsresebyråer vid vissa resor, 2 c. beträffande omorganisation av SJ:s resebyråverksamhetav herrar () och (), som alt ulskoilei under 5 borlhemslälla, att .riksdagen med bifall lill motionen nr 968 som sinmening gav Kungl. Maj:l lill känna vad reservanlerna anförl beträffandeulredning om en omorganisation av SJ:s resebyråverksamhet. i (fp): I della sammanhang kommer kammarens ledamöterinte alt ägna sig åt nägon slor trafikpolitisk debatl. Del har vid åretsriksdag väckts inle mindre än 27 olika moiioner om trafikpolitiken, menutskottet har beslulal all la upp dem i elt särskill sammanhang, och del finnsingen anledning alt här gå in pä frägan om trafikpolitikens framlidainriklning. Under denna punkt behandlas emellertid statens järnvägarsanslagsbehov, och vi har från folkpariiels sida det vara mycketmotiverat alt redan nu föreslå en ökning av invesleringsanslaget för slalensjärnvägar med . Dessa pengar skulle vara avsedda alt användasför rullande materiel. Bakgrunden della förslag är all del har varitgodävagnsbrist inom SJ under de senasie åren. Del har särskUt varit en brist påöppna vagnar, som har gjort all SJ faktiskt har tvingats all avslä frän vissafraktavtal. 1 ell läge dä alla är överens om alt del i och för sigvore önskvärt att se till att överförandet av fjärrgodstransporlerna frånjärnvägs- till landsvägstrafik inle pä nägol sätt påskyndas ulan där deltvärtom är önskvärt all slalens järnvägar fär tiUfälle all konkurreraframgångsrikt med landsvägstrafiken om fjärrgodset är del ju beklagUgt att delråder en brist pä godsvagnar. Del är delta som har gjort att vi trots den slorabegränsning vi ålagt oss när det gäller utgiflshöjningar över huvud taget harlagl fram molionen om en ökning av della anslag. Jag ber med denna motivering att få yrka bifall tillreservationen 2 a vid punkten 4. 1detla anförande inslämde (). HenLOTHIGIUS (m): 1 en motion av hemslälles all riksdagenhos Kungl. Maj:t måtte anhålla om sädan ändring av principen i kungörelsen1952:523 att valfri resebyrå kan anlitas för resor som bekostas av statsmedel.Enligl nämnda kungörelse har den som finner sig böra anlita resebyrå vid resa islalens ärenden eller i verksamhel för vUken koslnaden hell eller lillövervägande del ersattes av statsmedel att vända sig lill nägon av slatensjärnvägars resebyråer. Denna bestämmelse anser motionären strida mot rådandeprincip om konkurrens pä lika villkor och vill därför ha den ändrad. Vi som reserverat oss vid del momentel anser ocksä attkungörelsen om skyldighel alt anlita stålens järnvägars resebyrå vid resa islatens ärenden innebär en konkurrensbegränsning inom resebyråbranschen sominle är förenlig med den nutida näringslagstiflningens allmänna inriklning. Pägrund härav och dä det är angelägel all resebyråbranschen fär den stimulans somfri konkurrens medför bör kungörelsen ändras. 5 protokoll 1971. Jag yrkaralltså bifaU lill reservaiionen 2 b. Yrkandei i reservaiionen 2 c har ställts lidigare enmångfald gånger här i . Vi begär där alt SJ;s resebyråverksamhet skaUomändras tiU aktiebolagsform. Bakgrunden tiU della är att man bör geresebyråverksamheten större frihet, dvs. större möjligheter för SJ att geservice på samma sätt som andra förelag. SJ har lidigare också begärt en sådanombUdning. Vi har inskränkt oss att hemslälla om en ulredning belräffandedella. Jag yrkarbifall ocksä tiU den reservationen. HenHJORTH (s): Det finns tre reservationer pä denhär punklen, avseende oUka moment i utskottets hemstäUan. Del är naturUgtvis glädjande alt statens järnvägarsgodslrafik ökal i omfattning och all utvecklingen för SJ inte är så negaliv somman i olika sammanhang får höra. Ökningstakten under 1960-lalet har nämligenvaril snabbare än tidigare och har uppgått lill drygl . Under1969 ökade godstransporterna kraftigt, med , och denna högatUlväxttakt har forlsatl under försia . SJ räknar med en gynnsamutveckUng även under kommande är, i genomsnitt . Del UtveckUngsarbete som pågår inom verket siktar ocksåtill olika åtgärder för att möta den stegrade efterfrågan som det här hartalats om. Man inriktar sig på ökning av antalet direkttåg och pä ökning avtåghastigheten. Man undersöker möjligheten alt öka kapaciteten genom slörrelaslprofil, bredare vagnar osv. I sitt investeringsprogram för det kommandeåret planerar SJ olika åtgärder för alt förbättra transporlstan-darden och höjakapaciteten. En betydelsefuU del i investeringsplaneringen utgör helt naturligten ökad satsning pä rullande materiel. 1 det av departemenlschefen förordadeinvesleringsprogrammel, som utskoltsmajoriteten StäUer sig bakom, ligger ocksäen ökad anskaffning av bäde lok och godsvagnar. 1 reservationen 2 a, som i aUdeles har lalal om, krävs ytterUgare för della ändamäl.Motiven är givelvis den vänlade transportökning som här omnämnts samt altdepartementschefens äskande innebär en viss prutning pä SJ:s förslag. Behovetär givetvis stort, och en påspädning på skulle behövas. MenenUgt utskottsmajoritelens uppfallning skulle della ytterUgare medelsbehov förbeställning av godsvagnar vid behov kunna tUlgodoses ändå, dels genomomdisponering av anslagmedlen och dels genom alt utnyttja den marginal på 10proceni som i vid en tidigare punkl i delta belänkandetalat om och som finns med i anslagsberäkningen. Jag vill erinra om alt Kungl, Maj:l i december 1970vidgade ramen för vagns- och lokanskaffning med . DennamöjUghel finns om sä skulle erfordras som sagl även under näsla budgetär.Därmed skulle ocksä yrkande kunna tUlmötesgäs, 1 departementschefens förslag ligger redan nu en direkl ökningavseende avskaffning av lok och godsvagnar med . jämförtmed medelsförbrukningen för innevarande budgetär, Utskottsmajoriteten finnerdärför att del gjorls och görs en rejäl salsning pä nyanskaffning av SJ:srullande materiel. Jag yrkarbifall liU utskottets hemställan. Vid punkt 4 i della belänkande har fogats ytterligare tväreservationer. Den första avser rällen att anlita valfri resebyrå för resorsom bekostas av statsmedel. Molionärerna och reservanterna från moderatasamUngspartiet vUl ha bort den nuvarande skyldigheten all anUla SJ:s resebyråvid resor i statens ärenden. Vi som företräder utskottsmajoriteten delar inte denuppfattningen. Liksom vid lidigare ärs behandling av liknande motioner anser videt hell nalurligl att statsverkets egna resebyråer i försia hand anUtas förresor som bekostas med statsmedel. Vi kan inle pä nägol sätt finna alt detstrider mol principen om fri konkurrens. Slalens verksamhel bör enligl vår meningses som en enhel, och del bör därför vara riktigt all utnyttja de egnamöjUgheter som finns pä detla område. Den sisla reservationen, som ocksä moderalerna svarar för,gäller jusl frägan om omorganisation av slalens järnvägars resebyråverksamhetliU aktiebolag. Även denna fråga har behandlals tidigare. föregående är anser att vissa skäl kan tala för detta. Det ärdock en fräga som enligt vår uppfattning bör prövas i ett slörre sammanhang.Del har ocksä skett genom affärsverksutredningen. Vi vUl nu awakta prövningenav uiredningens förslag som sker i Kungl. Maj;ts kansU. Del finns därför ingenanledning all begära en ytterUgare ulredning. Det skulle inte gagna fråganslösning utan ytterligare fördröja densamma. Jag yrkardärför bifall tiU ulskollels hemställan. HenGUSTAFSON i (fp): Den skUdring av läget inom SJ som här i början av sitt anförande var ju ganska optimistisk. Han skildrade hurverksamhelen inom SJ har ökat. Han skildrade också vad SJ räknar med i form avtrafikökning under den närmasle framliden. Dä fär vi komma ihåg att när SJ gör dessa beräkningar,utgår man frän att man skall fä en anslagshöjning för rullande materiel med 190miljoner kronor. Men departementschefen lUlslyrkar i sialsverkspropositionenbara . Han prutar alltså . Det innebärgivelvis alt den prognos och den mälsättning som gjort uppinle kan uppfyllas helt. Del är i det lägel som vi anser all det är moliveralall försöka alt medverka till all godsvagnsbristen hävs. Del är inte för attbota den brist som kan uppstå på grund av trafikökning utan det är för altavhjälpa det värsta av den brist som funnils under läng lid. I sina petitasäger all man hade vagnsbrisl redan fr. o. m. 1969 och att denna vagnsbrislhar fortsatt. När trafikutskottet besökte SJ sades del klarl ifrän alt man harunderkapacilel pä rullande materiel. "Fräga bara våra kunder", sademan. Dä har tvä botemedel mol detta. Del enabotemedlet är att man gör en omdisponering inom de oUka anslagen. Denmöjligheien har SJ, och del är i och för sig aUdeles utmärkt all man har denna flexibihtel;man har faktiskt redan sagt att man skaU vidta en ålgärd som innebär all manför över, om jag minns rätt, lill rullande materiel fränfasla anläggningar. Det hade i och för sig inte varil så särskUtanmärkningsvärt eller beklagansvärt, om det hade funnits en marginal att ta avpå fasta anläggningar. Men ocksä pä den punklen fick utskottet vid sitt besökhos SJ fuUständigt klarl för sig att anslagen för fasta anläggningar redan ärfullt inlecknade. Om man flyttar över anslag frän ett område till ett annat fårman därför en långsammare utveckling på andra områden. Det är alltså egentligeninle något botemedel det är kanske en nödfallsåtgärd, men det är inte någontillfredsställande lösning. Nåväl, säger , då kan man gä en annanväg man kan la av marginalen pä 10 proceni, som vi debatterade . Det ärklart alt man har en teoretisk möjlighel all göra del, men jag vill fästauppmärksamheten pä all avsikien med denna marginal inte är att den skall las ianspråk för reguljära behov som redan nu kan förutses. Det skulle innebära utgår frän vad man menar skall göras och drar ifrån marginalen pä 10proceni, och det är ingalunda faUel. Hela avsikien med invesleringsmarginalenpå 10 proceni är att den skall finnas för den händelse man får någon möjUghelsom man inte nu kan förutse att öka investeringarna och att det finns anledningall göra det. Jag tror att jag klarl har ådagalagt all behovel på detla områderedan nu är så klarl demonstrerat all del vore principiellt felaktigt alt sägaall problemel kan lösas genom att den 10-procenliga invesleringsmarginalen tasi anspråk. Hen (): Jag skulle vilja fråga ,varför inle alla resebyråer skaU behandlas lika. De belalar i vanlig ordningskalt lill staten. Varför skall man då skilja ut resebyråer på detta sätt? Närman i andra sammanhang kämpar mot monopol, varför dä inle göra det också idelta sammanhang? HenHJORTH (s); i sägermycket riktigt all behovel av en uppruslning av SJ;s vagn- och lokpark ärmyckel slort. Men jag viU erinra om alt del har skett en upprustning undersenare är. Den kommer att fortsätta, och lägel är ingalunda sä katastrofalt somherr vUl göra gällande. Jag sade i mitt tidigare anförande attgodstransporterna har ökat och all SJ även har kunnai öka den procentuellaandelen av godstransporterna. Del lalar väl för att man har kunnai hälla signågorlunda i takt med ulvecklingen. På s. 183 i slatsverksproposilionens bilaga 8 fränkommunikationsdepartementet framgår all under /70 beställdes700 boggievagnar och för /71 planeras en beställning avylleriigare 300 sädana vagnar. Jag tycker det är en ganska bra takt för upprustningen.På s. 187 i samma bilaga säger departementschefen att behovel av ökad salsningkan lillgodoses i denna budgel med de medel som har anvisats. Reservanlerna vill nu öka anslaget med 10 miljoner kronor.Jag har anvisat möjUgheten all här utnyttja den exlra marginal på "Det är bara teoretiska resonemang", säger i ,men del är det ingalunda. anvisades ju 10 mUjoner kronor extraför det här ändamälel. Den möjligheten finns alltså att tiUgodose herrGustafsons i önskemål. menar att alla resebyråer bör behandlaslika. Men har man inom den statUga verksamheten ell eget företag pä del härområdet är det helt naturUgt alt man utnyttjar det. Om hade enavdelning in sin firma som sysslade med delta, tror jag att han också i försiahand skuUe utnyttja den. Det är som sagt helt naturligt att sä sker. Hen i (fp); Det är sant att man anvisade 10 miljonerkronor i samband med all man införde del nya Iransporlslödet. Men nog måste välutskottsmajoritetens talesman häUa med mig om att det skulle vara djuptOtiUfredsstäUande om man, när det gäller behov som är klarl ådagalagda och somdet finns molivering för att tUlgodose , hänvisade UU att del där färordnas inom den 10-procentiga marginalen. Jag tror all det inte vore bra förden framlida uppläggningen av trafikpoUtiken om man gjorde della till någonallmän regel. I del här fallel är det så fullständigt klart alt det behövsgodsvagnar, att man bör öka det ordinarie anslaget. säger att här har bestäUts så och sä mängagodsvagnar, men del intressanta är ju denna frågeställning: slatensjärnvägar har en möjlighet att konkurrera med vägtransporterna när det gällerfjärrgodstransporter och konstaterar att man på grund av brist på godsvagnarmåste avsäga sig fraktavtal, då bör man inte kunna vara nöjd. Det visar ju altden nuvarande anslagstilldelningen är otiUräckUg. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs på bifaU tiUdels utskotlels hemstäUan, dels reservationen nr 2 av herrar i Göteborgoch , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt volering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion; Den som vUl alt kammaren bifaller trafikutskoltets hemställan i belänkandetnr 2 punkten 4 mom. I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 2 a av herrar Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGöteborg begärde rösiräkning verkstäUdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Utskotlels hemställan biföUs. Propositioner gavs pä bifaU tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 2 b av herrar Loihigius ochBrundin, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandetnr 2 punklen 4 mom. 4 rösiar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUl reservaiionen nr 2 b av herrar Loihigius Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Propositioner gavs pä bifaU tiUdels utskottets hemstäUan, dels reservaiionen nr 2 c av herrar ochBrundin, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Utskottets hemställan bifölls. På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren alt uppskjuta den fortsatta föredragningen av dettabetänkande Uksom behandlingen av älersläende pä föredragningsUstan upptagnaärenden till kammarens sammanträde . § 9 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden 1 enlighet med den preliminära planen hålles med börian . Sammanträdet kommer med aU sannolikhet all efler sedvanligt middagsuppehåll fortsättas , 134 Vid sammanträdet besvaras inte mindre änett trettiotal enkla frågor och etl antal interpellalioner.