prot · FU09135 · 1971-12-31 00:00:00 — Ty att inte ge betyg är helt självklart också en förändring av ettsystem. Vad beträffar det gymnasiala stadiet framgår avpropositionen 1964 att betyg I gymnasiet skall förekomma varje termin.Det hade Inte heller något att erinra emot. Men sedan har detonekligen skett en del. Man kan väl nästan säga att det nu harutbrutit rena oredan. har upphävt sitt beslut somden alltså har kunnat göra enligt en punkt som har införts iskolstadgan - att slopa höstterminsbetyget I årskurs 2 av gymnasiet. Möjligenligger det ett regeringsingripande bakom denna ändring. Men hurskolöverstyrelsen meddelat att man inte avser att utnyttia sin befogenhet enligt9 kap. 33 § punkt I I skolstadgan att betyg I ett ämne vid slutet av varjetermin, under vilket ämnet förekommer, skall sättas I den mån SÖ Inte bestämmerannat för viss termin. Detta beslut Innebär attskolöverstyrelsen upphävt hela sltl beslut av , att betygInte skall utfärdas vid Ang. betygssystemet inom skolväsendet höstterminensslut I årskurs 1 av gymnasiet och samt I årskurs 2 av gymnasiet.Ändring Igen alltså! 1 och för sig har Jag ingenting emot att dessa ändringargörs, ty jag har den uppfattningen att betyg skall sättas I de flesta avklasserna och årskurserna möjligen nägon undantagen. Jag uttalar alltså Ingenkritik ur den synpunkten. Men vad som är allvarhgt och del framträder ju mestnär det gäller gymnasieskolan - är detta hoppande hit och dit. Sedan sätts det in. Elever och lärare har under tidenInställt sig på en ordning. Så får man plötsUgt order att en annan ordningskall gälla. Det kan ju Inte vara riktigt. Detta är alltså exempel på vad mankan åstadkomma den administrativa vägen, medan det klart sägs av utbildningsministernatt ändringar I reglerna skall redovisas för och att skallfå ta ställning. Jag tycker nog inte att den i verklig mening har fått göradet. Jag vill aUtså slå fast, att formerna för och effekten avbetygssättningen framför allt I gymnasieskolan men även I vissa klasser Igrundskolan har en mycket vid verkan. Med betygssättningen I gymnasieskolansammanhänger bl. I varje fall enligt hlttlUs rådande syslem tillträdet tUlhögre studier. Frågan om betygssättningen har en sådan storleksordning ochsamhällsbetydelse att den Inte I alltför stor utsträckning något kan välInte undvikas om man skall ha en försöksverksamhet, vilket jag Inte I och försig sätter mig emot - får behandlas allenast I departement och ämbetsverk.Skulle det göras ingrepp av betydande omfattning, menar jag att man fåråterkomma . Jag ser att det också är utbildningsministerns meningoch hoppas att han fattar detta I den vidare bemärkelse som jag nu har velatIllustrera. Jag vill på fråga bara änen gång bekräfta att det är min avsikt att när vi fått förslag frånskolöverstyrelsen återkomma med frågan I hela dess vidd. Sedan vill Jag bara för ordningens skull understryka attdet tog upp om betygsfrågan I gymnasiet, om vilket skolöverstyrelsenoch regeringen hade fattat beslut, diskuterades I denna kammare för 14dagar sedan. Jag tyckte därför att vi nu inte återigen skulle behöva upptatiden med den frågan. Men det som huvudsakUgen önskar få tillstånd är en betygsdiskussion när vi har fått förslaget från skolöverstyrelsen.Detta har Jag givit besked om I mitt första svar, som jag härmed återigen harbekräftat. Till vill jag bara säga följande. Det ärklart att det hade varit en fördel, om man hade haft ett betygssystem klart atttillämpas som gymnasieskolan började fungera. Menverkligheten formar sig ju Inte alltid pä befallning, oeh det tog mycket långtid även efter det att betygsutredningen hade framlagt sltl förslag Innan nägonverklig diskussion uppstod. Det är först under de senaste en å två månadernasom debatten verkligen kommit i gång. Under sådana förhållanden tror jag attdet är mycket viktigt att en dyhk diskussion Inte föregrips eller stryps genomatt politikerna fattar beslut medan den pågår eUer Innan den pä allvar harbörjat. Jag tror därför att det är klokt, trots att detInnebär vissa nackdelar för departementet även från andra utgångspunkter, attvi får en längre remisstid och att vi äntligen diskuterar Igenom helabetygsfrågan. Jag är Inte sä säker på att man hyser samma kritiskaInställning tUl det relativa betygssystemet som . Jagtror att en rad missförstånd om det systemet nu börjar upp därför attkunskaperna om det relativa betygssystemet genom denna diskussion bhr större. Därförhar jag sett det som mycket viktigt att vi pohtiker Inte nu skall binda oss förden ena eller den andra lösningen utan I stället skall säga: Låt oss nu ha enbred betygsdiskussion och om möjligt hitta ett system som de allra flesta kanansluta sig och finna vara en någorlunda rimlig lösning! VI har väl nu lärt oss att det Idealiska betygssystemetInte existerar, men vi måste hitta ett system som fungerar någorlunda hygghgtoch som de som är mest berörda härav, nämligen eleverna och lärarna, kan tyckaatt det är riktigt att satsa på. Ang. betygssystemet inom skolväsendet () kort genmäle: I det sista resonemanget är jag helt ense medutbildningsministern. Denna fråga måste nu diskuteras ordentligt, så att vikommer fram till något definitivt, om man kan tala om definitivt I dettasammanhang, i varje fall något som har långtidsverkan. Jag vill sägu tillutbildningsministern att jag givetvis är medveten om att man haft uppe Iriksdagen frågan om den hoppande betygssättningen I gymnasiet. Jag tycker dockatt det kan understrykas ytterligare en gång, för att det icke må faUautbildningsministern ur minnet, så mycket som han har att tänka på. Slutligen vill jag tolka ett annatyttrande av utbildningsministern här på del sättet, att det fr. o. m. nu Intekommer att vidtas några ytterligare förändringar I fråga om betygssättningen,förrän Kungl. Maj :t har varit vänlig att Inhämta synpunkter påfrågan om formerna för betygssättningen I skolan. Kan vi hta på det? HenSTÄLHAMMAR (fp): Jag vill ta upp de erfarenheter somutbildningsministern I sin egenskap av förälder gjort och som han redogjordeför. Det var mycket Intressant att höra att han tycker att skolan fungerar brautifrån den synpunkten sett. Alla föräldrar skall kunna skicka sina barn skolan medsamma förtroende, heter det. Del förutsätter att man skall vara sä välInformerad som möjligt om den verksamhet som skolan bedriver, både vad detgäller målsättning, verksamhetsformer och Innehåll, Det står också mycket klartoch tydligt I både läroplaner och skolstadgor att skolan och hemmet skallförtroendefullt samverka med varandra och att Initiativet till denna samverkanskall komma från skolan. Då frågar man sig hur denna samverkan egentligen gått Ull.Tidigare fanns det av tradition vissa kanaler för kontakten mellan skola ochhem. Det vanhgaste var kanske att föräldrarna tittade på barnens läxor. Denmöjligheten kontakt har Ju I rätt stor utsträekning försvunnit, oeh det Ang. betygssystemet inom skolväsendet kanske manInte skall beklaga I alla sammanhang. Men även I rätt sen tid har barnen I allafall haft böcker med sig hem, och de har haft individueUa uppgifter ochliknande. Föräldrarna kunde titta i barnens böcker och på så sätt få enuppfattning om vad barnen sysslade med I skolan. har den ekonomiskasituationen I många kommuner blivit sådan, att eleverna Inte får några böckeratt ta med sig hem, utan böckerna finns I stället på skolan. Även denkontaktmöjligheten har alltså försvunnit. En tredje möjlighet kontakt har betygen utgjort. Dehar gett Information föräldrarna om den nivå som eleverna nått iundervisningen eller om den prestation de utfört I förhållande andraelever I klassen, gruppen eller årskursen. En fjärde möjlighet har varit åhörardagar ochföräldramöten. Alla som arbetar I skolan praktiskt vet att åhörardagar ochföräldramöten fungerar oerhört dåligt sämre ju högre upp I årskursernaeleverna kommer. Man hade väntat sig att det I detta läge skulle tasInitiativ att försöka finna nya former för att öka samverkan mellan skolaoch hem, så att det blir möjligt att leva upp målsättningen att föräldraroch skola skall samarbeta. Men I det läget tar man bort betygen I vissaårskurser. En av betygens uppgifter var att Informera föräldrarna. För övrigthar betygen haft uppgiften att vara motlvatlonsskapande, dlagnostlserande, attvara ett sätt för urval osv. som man tar bort betygen Inför man enform av standardiserad föräldrakontakt; föräldrarna skall få träffa läraren en kvart. "Ge mig en kvart om läsåret och jag skall ge dig en god information"skulle man kunna sätta som motto för detta. Det bästa hade väl varit att behålla betygen eventuellthade man kunnat ändra dem så att de fyller alla de krav vi ställer på dem ochkomplettera betygen med ordentliga möjhgheter UU annan föräldrakontakt. 1stället tar man bort den möjlighet kontakt som betygen erbjuder ochersätter den med en standardiserad och formallserad föräldrakontakt som intealls har den spontanitet som är nödvändig och som kan ge den äkta Informationsom man vill att föräldrarna skall kunna få. Därför skulle Jag till slut vUja frågautbildningsministern om han ändå Inte är beredd att I stället för atl enbartdiskutera betygen - om betygen skall finnas kvar I nuvarande eller annan formkommer vi ta ställning till senare - också se till att skolan får möjligheteratt Informera föräldrarna om barnens situation oeh detta även I andra former ängenom betyg och den standardiserade Information som en kvarts timmessammanträffande varje läsår Innebär. HenTAUBE (fp): Anledningen till att jag hoppar In I denna debatt är attjag därmed vill undvika atl ställa en enkel fråga eller en Interpellation,nägot som jag annars hade tänkt göra. Men det finns ju redan så många enklafrågor och Interpellationer att Jag vill undvika att öka antalet. damp det ned ett brev hos oss. VI har entolvårig son som går I 6:an. VI kallades genom detta brev angående studlevalet I årskurs 7. Det är alltså ettviktigt val I brevet heter det att enligt gällande bestämmelser skall studieväg påhögstadiet väljas av föräldrarna I samråd med eleven. Ja, det är Inte så lättför oss föräldrar att väha, eftersom vi inte vet vad pojken går för. Det var såmånga år sedan han fick betyg senaste gången - jag tror det var och därför vet Jag mycket litet om på vilken nivå han ligger. Man frågargivetvis lärarna, men det blir ofta ett halvhjärtat svar. Man får Inte reda påklart och tydligt om barnenär dåliga I ett ämne, utan det är så där 'något sånär". Jag trodde att han skuUe få betyg, man kan Inte föha med allaskolfrågor. Men sedan står det I brevet från skolan: "Jag vill I dettasammanhang erinra om att betyg vid höstterminens slut utdelas endast I årskurs8 och 9." Och observera sedan följande egenartade mening: "För attNI, trots betygens slopande, skall få en uppfattning om Era barnsskolprestatloner kommer klassföreståndarna att Inbjuda personligasamtal." Det är en negation I uttrycket "För att NI trots betygensslopande", jag drar av detta den slutsatsen atl lärarna anser att det ärnegativt att betygen slopats. Den sista meningen lyder: "Elevernas valblanketterskall Ifyllda och undertecknade vara klassföreståndaren tlUhanda senastfredagen den 28.1.1972." Om vår pojke hade fått ett betyg vid höstterminens slut,skuhe man -antingen med bra eller med dåligt humör - ha kunnat diskutera Igenomhans framtid . Man kunde Ju då kanske ha gått In på den linjen atthan kanske Inte är så bra I skolan och att han därför bör ta praktiskt arbete.Men det kan också hända att han är mycket bra. Jag vet mycket htet om detta. Jag beklagar hvligt att betygen är slopade, och jagförstår definitivt inte att höstterminens betyg slopas I klass 6, när elevenstår Inför ett hnjeval. Ett av de viktigaste betygen är Ju just betyget frånhöstterminen I klass 6. Jag vill säga att det är viktigare med betyg vidhöstterminen i 6:an än på vårterminen I 6:an, ty vid vårterminens slut harbarnen redan valt hnje. För att undvika att besvära kansliet och kammaren med enenkel fråga ville jag fråga utbildningsministern, om han anser att det är såvälbetänkt att slopa höstterminens betyg I klass 6, då eleverna står Inför etlllnjeval, som kan vara avgörande för hela deras framtid. Detta kan leda genom att barnen Inte fär betyg och genom att vi föräldrar tror så gott om vårabarn - att tillströmningen den akademiska banan bUr aUtför storgenom att man ofrivilligt tvingar In barn på den akademiska vägen, trots att dekanske är bättre lämpade för praktiskt arbete. Vad vet jag! Jag har Inga betygatt gå efter. Svaret blir alltid något milt emellan. Läraren vill Inte gärnasåra en pappa som kommer för att fråga hur hans pojke anpassar sig I studierna. Ang. betygssystemet inom skolväsendet Det står I bestämmelserna att man somersättning för de borttagna betygen oeh som komplement de betyg somfortfarande finns kvar bör ge en så systematisk information som möjUgt omelevens prestationer och utveckling. Jag troratt den senaste talaren, , underskattar våra lärare. Ang. betygssystemet inom skolväsendet om hanunser att de Inte skulle ha förmågan utt tala om ungefär - och mycket merunyanserat oeh I bättre former - muntligen vid en sudan här kontakt var barnet står kunskapsmässigl, vilka förutsättningar som lärarenbedömer att barnet har oeh I övrigt vilka svagheter och vilken styrka I olikaämnen som vederbörande barn har. För min del värdesätter jag tveklöst en sådan kontaktmycket högre än ett betyg. Jag tror att den ger bättre vägledning förföräldrarna. På konkreta fråga kan Jag säga att detbeträffande höstterminen I 6:e årsklassen övervägs om man möjligen skall vidtaen justering. Det är en av de punkter I den praktiska utvärderingen uv det nyabetygssystemet som kommit upp diskussion. Men Jag vill självfaUet Inte numedan den stora bctygsdlskusslonen pugår la ställning till den konkretapunkten. Jag kan bekräfta att frågan aktualiserats, oeh en sådanbekräftelse är kanske vud ville hu. HerrTAUBE (fp): Jag lackar herr slalsrädet för svaret. Jag skall Intekomina med någon enkel fråga, ty Jag har fått ett svar som Jag tyckte varkorrekt oeh bra. Det är nog så, herr statsråd, atl del finns olika föräldrar.Det finns föräldrar som är myeket Intresserade av sina barns studiegång, mendet finns tyvärr oekså föräldrar som av nägon anledning är mindre intresserade.Jag har en känsla av att föräldrar till barn som är gunska duktiga i skolangärna går oeh frågar läruren. medan föräldrar barn som av någon anledningär lite sämre i skolan - vad det nu beror på, det kan vara andra Intressen avnågot slag - Inte är lika pigga på att gå dessa möten. Man kan Inte tvingadessa föräldrar - Jag har varit viee ordförande i "Hem ochSkolu" i , så jag vet hur del år. Dessu föräldrar får därförinle denna Informationen. Jag håller med statsrådet om ull ett personligt samtal medlärarna inånga gånger kan ge lika myeket eller mer än elt belyg. Men vi är baramånniskor. vi sitter där kanske en kvart oeh fattar inle allt. Lärarna kan varaså utomordentligt skickliga att jag inte fattar vud de säger. Da kollår jagbetygen när jag kommer hem. Jag lyeker art del. framförallt i sjätte klass,skall vara både-oeh, alltså hade belyg oeh muntlig information. Jag villingalunda säga någonting annat än ull lärarna är bra - I varje fall är deutomordeniligi bra i - men även de är människor. De kanske iblandlyeker synd om föräldrarna, om de har någon elev som inte är sä särskilt bra.Oeh fruinför allt: de kan Inle tvinga föräldrarnu utt komma skolan. Delstår inte I någon lag att föräldrarna måste komma, oeh om de då undviker altkomina är barnet så atl såga ute oeh "flyger". Får barnen betyg hurde i ullu fall ett slags kvitto pa att de har gått i skola oeh fått vissainsikter oeh färdigheter, som det hette . Överiäggningen var härmed slutad. Herr utbildningsministern ordet för att besvara fröken () framställdaInterpellation, nr 202, oeh anförde: Fröken hur frågat mig. dels vilketslutresultat kun redovisa beträffande hnjevalet pågymnasieskolan innevarande läsår, dels om till föhd avgjorda erfarenheter har funnit anledning att revidera utbudet av linjer vidgymnasieskolan, dels vilken plats de nuvarande specialkurserna får I framliden. Inom har utarbetats en preliminärsammanställning över antal elever och lediga elevplatser I gymnasieskolanshnjer Av sammanställningen, ,som grundar sig på uppgifterfrun huvudmännen, torde man enligt överstyrelsen kunna dru slutsatsen atleleverna i stor utsträckning accepterat utbildningsplatser som motsvarat derasandra- oeh tredjehandsval I den mån de Inte kunnat tas in pä de studievägar deI första hand valt. Man kan också notera ett glädjande stort Intresse för deyrkesinriktade studievägarna. Inom linjeorganisationen fanns den 1 5 septemberelt fåtal lediga elevplatser, motsvarande ea uvintagningskapaeiteten. Delta bör ses mot bakgrunden av att flertalet uv dessustudievägar fördelats pä ett stort antal orter. Beträffande gymnasieskolans specialkurser har ettfullständigt siffermaterial inte kunnul färdigställas. Sålunda saknas förnärvarande uppgifter om elevantal i kurser som startat senare än den 15september 1971. Arbetsmarknadsläget har medfört atl , efterregeringens medgivande, kontinuerligt medger att nya kurser och klasser fårInrättas för att go utbildningsmöjligheter ät arbetslös ungdom. Ca 5 000elevplatser liar ställts förfogande för ändamålet. Överstyrelsenhar oekså tlllsunimans med Informerat om ledigaelevplatser oeh övriga utbildningsmöjligheter som står till buds för arbetslösungdom. Denna Information kan beräknas resultera I bl. a. ytteriigare minskningav antalet lediga elevplalser. Som framhållits i andra sammanhang kanutbildning.sorganisationen inte i allför stor utsträekning få påverkas år frånår av förändringar I ungdomens studieinriktning, bl. a. med hänsyn tillpersonal, lokaler oeh utrustning. För /73 räknar skolöverstyrelsenmed relativt smä förändringar I linjeorganisationen. Erfarenheter frän etl endaårs intagning till gymnusieskolan är Inte tlllräckllgu för utt ta ställningUll frågan om del finns anledning atl revidera utbudet av linjer inomgymnasieskolan pu sikt. Det är slutligen angeläget atl framhålla attspecialkurserna år en del av gyninasieskolun och i många full den endastudievägen tVir yrkesområdet. De utgör också ett vulvärt alternutlv Ullm.otsvarande linjer oeh grenar. I-rågan huruvida viss utbildning skallbetecknas som linje eller specialkurs är närmast en teknisk fräga oeh grundasinte pä utt linjen anses vuru mer värdefull eller permunenl än speeiulkursen. Ang. linjerna vid gymnasieskolan Ang. linjerna vid gymnasieskolan FrökenHÖRLÉN (fp): Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin interpellation om llnjefördelnlngen I gymnasieskolan. Bakgrunden är den att vissa teoretisktinriktade Unjer I gymnasieskolan tycks ha en mycket stor attraktionskraft,medan andra. praktiska, linjer attraherar mindre. Även om man med hjälpav andra-, tredje-, och ända upp till sjättehandsvalen har kunnat spridaelevmaterlalet mera jämnt över alla linjerna, kvarstår ändå vissa negativaeffekter. Det blir ett negativt begåvningsurval I vissa klassavdelnlngur, somtyvärr nogsamt noteras uv kamraterna och kräver extra pedagogiskaansträngningar av läraren. Somhga elever slussas In på utblldningsvägar somInte alls stämmer överens med deras håg och fallenhet. Den tvååriga sociala linjen har visat sig äga stordragningskraft t. o. m. på elever som redan befinner sig I någon årskurs av dentreåriga naturvetenskapliga linjen. Man hoppas att den vägen erhålla ett merakonkurrenskraftigt slutbetyg. De ämnen man skulle ha kunnat läsa på na-linjeoch som man behöver för sin vidare utbildning, men som saknas på social Unje,menar man sig kunna läsa In . Andra elever, som man tycker rätteligenborde ha haft sin plats på tvåårig social linje, kan på så sätt konkurreras utoch hamna på en för dem mindre lämplig Unje, t. ex. en teknisk, där de inte haren fair chans att hävda sig. sägerutbildningsministern, att man enligt överstyrelsen "torde ------ kunnadra slutsatsen att eleverna I stor utsträckning accepterat utbildningsplatsersom motsvarat deras andra- och tredjehandsval i den mån de Inte kunnat tas Inpå de studievägar de i första hand valt". Får jag tolka det försiktigauttryckssättet sä, att utbildningsministern är medveten om svårigheterna attförena detta mer eller mindre tvångsvisa förfarande med läroplanens målsättningför gymnasieskolan, "att hjälpa och stimulera varje elev att på bästa sättta UU vara och utveckla sina inneboende förutsättningar både som enskildindivid och som medborgare i ett demokratiskt samhäUe"? Ser statsrådetnågon möjlighet att pä ett vettigt sätt råda bot på detta missförhållande? Vid ansökningstidens utgång var det förhållandevisfå som I första hand sökt exempelvis till konsumtionsllnjen. Har statsrådetmöjlighet att ge upplysning om nuläget på just den linjen? Den 15 septemberfanns lediga elevplatser, motsvarande av Intagningskapaciteten.Hur stor del av dessa platser hänförde sig till konsumtionshnjen? Jag noterar tacksamt det Intresse för yrkesinriktadelinjer som dagsläget I gymnasieskolan tycks visa. Förmodligen gäller dock dettaIntresse inte samtliga linjer. Det är säkert klokt att Inte dra alltför snabbaslutsatser av de erfarenheter man gjort av den nya gymnasieskolan.Inte heller vore det lyckUgt att hålla på att ändra hnjeutbudet. Vadskolan längtar efter är arbetsro för att kunna smälta de förändringar somde två medfört i skolans värld. Men det är därför Intemindre angeläget att noggrant Iaktta funktionsdugligheten hos gymnasieskolanför att på slkl göra de ändringar i förbättrande syfte som behövs för attutbildningen skall motsvara den en gång uppgjorda målsättningen. Vad specialkurserna beträffar tycks de avutbildningsministerns svar att döma Inte hotas av omedelbarbortrationalisering. Särskih tacknämhgt anser jag detta förhållande vara medtanke på de specialkurser som ger hemteknisk utbildning. För den någotInitierade är det uppenbart, att stora värden I fråga om hälsa och kapitalvarje år går förlorade följd av bristande kunskap om näringsriktig kost ochoförmåga att vårda sig om tingen, m. m. Den utbildning I hemkunskap som ges Igrundskolan är Inte tUlräcklig oeh mottas Inte alltid av öppna sinnen. Kan Inteämnet få någon plats pä det obhgatoriska schemat I gymnasieskolan bör det ändågöras möjligt för såväl pojkar som flickor att vid sidan av sin yrkesinriktadegymnasieutbildning skaffa den större Insikt I hushållseko-nomlska mysterier somspecialkurserna I detta avseende erbjuder. Ang. möjUghetema för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension, nt m. Självfallet skall vi genom ett hnjesystemförsöka underlätta för och hjälpa eleverna att komma fram de studieval ochyrkesval som de har Intresse för och som de är lämpade för. Men vi vet att det.Inte minst genom massmedias påverkan, kan bh mycket stora kastningar iintresset och I valen, och vi kan - åtminstone Inte - Inte ha enså stor flexibilitet med hänsyn till lärare, materiel och Inte minstpraktlkplatser att vi kan klara så snabba kastningar. Därför måste vi arbetamed andra- och tyvärr också med tredjehandsval. Jag måste ändå säga som allmänt omdöme att det här förstaåret hade ett I stort sett gynnsamt utfall. Det finns emellertid vissaskevheter. Fröken frågade om konsumtionsllnjen, som är den Unje där vihade det minsta intresset. hade vi där noga räknat 18,1procent lediga platser. Sedan finns alltså de linjer som har en mycket lågprocentsats lediga platser. Jag delar också frökens Hörléns uppfattning att man Inteav erfarenheter skall dra för snabba slutsatser, och jag tror atl viockså skall akta oss för att oroa med att säga: nu måste vi ändra på den enaeller andra punkten. Vissa justeringar får vi väl räkna med ,speciellt om en linje visar sig vara mycket litet attraktiv, men jag vill fördagen Inte gärna binda mig I sådana ståndpunktstaganden. Fröken (): Jag vill bara tacka för de ytterligareupplysningar som Jag fick. Jag hoppas att det skall bU möjligt att åstadkommafortlöpande förbättringar när det gäller konstruktionen av Hnjevalet pågymnasieskolan. Överläggningen var härmed slutad.