prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — Om del vägrar all resa sig - man kan ju inle lyfla det - skaU mandä bruka våld eller låla del ligga där? Man fär inle kasta nägol falskt sken på slakteriernaheller och säga all de brukar ell våld som inle behövs. Jag gratulerar tiU att åtminstone ha sysslatmed höns -däremol gratulerar jag inte hönsen. HerrMÖLLER i (fp); Trols glesbygdsförhällandena i denna kammareär del viktiga frågor som vi behandlar. Lät mig därför i korthet fä ullala miltslöd pä en av de punkler vi behandlar, nämligen för en djurens ombudsman. Det är visserligen sanl all hälsovårdsnämnderna ochveterinärslyrelsen skaU fuUgöra vissa kontroUfunktioner. Men en särskilddjurens ombudsman skulle pä elt helt annat sätt bli en centralpunkt förallmänhetens synpunkler i dessa frågor. Del skulle bli elt organ som folkskulle känna del lätt att vända sig lUl. Man kan här jämföra med den långakännedom vi har av juslilieombudsmannaämbetet och senare med näringsfrihelsombudsmannen,konsumentombudsmannen m. fl. Detta gör att man skuUe uppleva det mycket lättareall ta kontaki med en sådan ombudsman än med t, ex. elt ämbetsverk somveterinärslyrelsen. Jag ser alltså pä frågan lUl betydande del med hänsyn tillinformationen i dessa angelägenheter och allmänhetens faktiska möjligheter attta kontakter till djurens fromma. De ledamöter som hade så svårt all hitta i det gamlariksdagshuset borde ha försläelse för hur vikligt del kan vara för folk allkunna ta sig fram i labyrinter - i detla fall att hitta fram tiU de rättaorganen och de rätta myndigheterna. En djurens ombudsman skulle del bU lätt attsprida upplysning om, lätt för folk att komma ihåg och lält att nä. ärreaUsm, del är inte känslolänkande för alt använda ett utiryck som tidigareförekommit häri debatten. Lät mig utöver detta fä framhålla en viktig sak. Delbehövs ocksä elt ökat juridiskt skydd för djuren - där bl. a. vivisektionensannerligen inte är en ljus punkt i värl samhälle. Förslag om ändrade lagar ochbestämmelser skulle på olika punkter lättare föras fram och bli samordnade aven djurens ombudsman. Jag yrkaralltså bifall tUl motion. Hen (): Jag har tidigare är deliagil i behandlingen avdessa ärenden i Iredje lagutskottet. Jag kanske frän början skall deklarera altjag inle är beredd att rösta för en djurens ombudsman. Det blir en räll storapparat, och jag är tveksam om det är den rätta metoden för tillsyn. Men nogfick man vid utskottsbehandlingen en känsla av alt alll inte är väl beställtoch att någon form av förbällrad tillsyn är nödvändig. i Skegrie gjorde ell uttalande av ungefärligtinnehåll att det är svärl att dra gränsen mellan rationell djurskötsel ochåtgärder som inte är godtagbara. Del har han naturligtvis rält i. Men dä skuUejag vilja SläUa den frägan lUl , om han anser alt nuvarandeförhållanden vid framför alll de s. k. höns- och svinfabrikerna ärlillfredsslällande. Jag fäste mig vid en radiodiskussion, där en person somväl fär anses vara i varje faU teoretiskt sakkunnig, nämligen docent vidinstitutionen för husdjurshygien i , log exempel jusl på olämplig form avsvinskötsel vid djurfabrikerna. "Föratt bringa ner skötselkoslnaderna" - säger docent - "hällssvinen i vissa stallar i boxar helt ulan slrö". Men eftersom grisar är"skapade för all söka sin föda under ständig aktivitet med trynel mol föratt inte säga i jorden", får de inle den sysselsättning de är vana vid.Dessa förhållanden jämle del Iränga utrymmei m. m. gör att djuren blirstressade, vilket kan la sig uttryck i att de börjar bita svansarna pävarandra, och man får vidta särskilda åtgärder mot det. Det är alltså ettexempel pä stressymtom. Djuren kan inle bila varandra när del är mörkt. Därförordnar man förhåUandena så att det är mörkt dygnet om. Även om jag är lekman,har jag väldigi svärl alt tro all djuren trivs med detta. När säger att djuren dock reproducerar sigoch att hönsen lägger ägg, är del väl elt goll betyg ål värt säll alt fodradjuren och ät vårl avelsurval. Men är del verkligen elt bevis på att dessastressymtom är ovidkommande? Jag viU slälla frågan i Skegrie:Är inle ändå en förbällrad tillsyn påkallad jusl över dessa fabriker, som juibland drivs skilda frän del konventionella jordbruket? Jag hade önskat all mani utskottsbetänkandet något hade berört viklen av all den forskning som bedrivsvid lanlbrukshögskolans intensifieras sä att vi kanfä fram godtagbara förhållanden på dessa områden. Jag tror, fru talman, trots allt inle all tiden ännu ärmogen för den av motionärerna föreslagna åtgärden att tUlsätta en djurensombudsman, men jag har en bestämd känsla av att lagstiftningen när det gäUerbäde uppsätsrekvisilel vid djurplågeribrotlel och tillsynsmöjlighelerna är ibehov av förbättring. i Skegrie (c): Jag ber att fä svara på direktafråga tiU mig om jag anser all denna fabriksmässiga djurhållning ärtillfredsställande. Pä den svarar jag klart nej. Det är den inle närdjurbesättningen är sä stor all man icke har en tiUfredsställande kontroU ochuppsikt över djuren. Del är tyvärr aUlför ofta fallet att en man sköter låt osssäga 5 000 djur. Han hinner inte ta bort de sjuka eller eventuellt skadadedjuren. De får gä där sä länge att de kanske blir nedtrampade av de andra. Men en vanlig jordbrukare med l.ex. 100 eUer 200 djurhinner myckel väl kasta ell öga pä vartenda djur och serögonblick-Ugen, om något inte är friskt. Då lar han ul detta - det är i hanseget intresse all göra del. Men del inlressel finns inle i svinfabriken ochinte inom den "fabriksmässiga" animalieproduktionen över huvud taget.Jag kan hålla med om att man gärna skulle se en ökad lUlsyn över dennafabriksmässiga produkiion, men låt oss vara pä det klara med skillnaden iförhällande lUl den djurhållning som vanliga jordbruk bedriver under sammavärdform, dock med en väsentUgt annan tillsyn. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels molionen nr 31, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Proposilioner gavs pä bifall lill dels ulskollelshemställan, dels molionen nr 101, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. § 11 Förbud mot import av hud och pälsar från djursom hotas av utrotning Förbud mot import av hud och pälsar från djur som hotas avutrotning Föredrogs jordbruksutskottetsbelänkande nr 16 i anledning av moiion om förbud mol import av hud och pälsarfrän djur som hotas av utrotning. I motionen 1971:1052 av herrar i och Komstedl hadehemslällls all i skrivelse till Kungl. Maj;l skulle anhålla omförslag liU sådan lag att import av hud och pälsar från djur som borde skyddasfrän utrotning inle blev tillålen. Utskottet hemställde att lämnade motionen 1971;1052 utan äigärd. /ENKEL (fp): För litet mer än elt är sedan ställde jag iandra kammaren en fräga lill slalsrådel Lidboni om han var vUlig att medverkatiU importförbud pä skinn av sällsynta kattdjur. anhåller man i en moiion,nr 1052, om förslag lill en lag om förbud mol import av hud och pälsartUlverkade av skinn frän dessa djur. avstyrker i sittbelänkande nr 16 molionen med några allmänna välvilliga fraser och motiveraravslaget helt enkelt med att cilera slalsrådels svar lill mig förra årel. Såväl statsrådet som utskottet säger alt problemel mäslelösas internationellt. Ja, det är nalurliglvis rikligl, om del skall bli enverkUgt universell lösning. Men FN har ju redan vädjat om hjälp till all skyddadetta djurbestånd, som huvudsakligen finns kvar i de stora djurreservaten. Kanman inle skydda del, kommer de här djuren inom nägra liolal är all finnasendasl i de zoologiska parkerna och där hör de ju egentligen inle hemma. Del är att märka all de flesla djuren skjuls illegalt avtjuvskyttar. I ell TV-program för elt halvår sedan ungefär, som jag hoppas allnägra av kammarens ledamöter tittade på, säg man all djuren ofla skjuls medkulsprulegevär därför att skotten dä kan avlossas från långl håll och skyttarnalättare undgår upptäckt. I stället händer del myckel ofla att djuren sargassvårl och fär utstå lidande. Dessulom blir skinnen så iUa åtgångna all delbehövs flera hudar för alt del skall bli en päls. I de länder där man skjuter dessa djur råder exportförbud.Skinnen förs illegalt lill angränsande länder, och frän de länderna exporterassedan dessa skinn, bl. a. lill . Jag lycker alt del är en skam för ossatt en päls av skinn från de här kalldjuren leopard, ozelot osv. har bliviten statussymbol. Jag anser helt enkell alt vi genom att importera dessa skinngör oss skyldiga tUl internationelll häleri och att vi uppammar smuggling ochIjuvskylte, Förbud mot import av hud och pälsar från djur som hotas avutrotning Utskollet nämner i betänkandet vad internationelladjurvårdsunionen gör. Jag hoppas all ulskollels ledamöter har varil medveina omatt inle är medlem i den unionen och alt vi inte kan påverka dessStäUningstagande; behandlas dock en motion med begäran om alt viskaU bli medlemmar där. Vidare säger ulskottet all problemkomplexet kommer attbehandlas vid överläggningar meUan naturvärdsverket, veterinärslyrelsen ochSvenska jägareförbundet. Jag tycker att del är väldigi lustigt. Kan det vararätt forum? Man skjuter ju inte dessa djur i . Del enda jag kan tänkamig är att vid dessa överläggningar skulle kunna ullala sinmening om den här jakten. Annars kan jag inte förslå hur dessa överläggningarskaU kunna påverka vårt ställningstagande. Vi i brukar ju vilja uppträda somvärldens samvete. Kunde vi inte i den här frågan läla en lilen bil av del därsamvetet fä ljuda? Del är här visserligen indirekt fråga om gevär, men del ärinte fräga om neutraUtet eller någonting sådant. Flera stater i - den ena delstaten efter den andra -har infört importförbud pä dessa skinn, och jag läste fakiiski i tidningarna igär oUka uppgifter om att man i antingen redan infört en blockad molhandel med skinn frän fläckiga kalldjur eller att man skulle komma all införaen sådan. Jag har inte kunnai fä konfirmerat vilkel som var rikligt, men därhar man alltså kommii så långl att man antingen har eller länker införablockad. Jag kan inle förstå varför inle vi skulle kunna göra della i värlland. Jag är aUdeles överlygad om alt de andra nordiska länderna snart skuUefölja efler och göra sammaledes. Med della,fru talman, ber jag att fä yrka bifaU lill motionen 1052. 1 della anförande inslämde herrar i (m),() och MoUn (fp). HenHANSSON i Skegrie (c): Vi har i vårt land ännu ett fåtal, dock myckelvärdefulla pälsdjur, och en överenskommelse mellan de organisalioner som nämntsi beiänkandel skulle kanske kunna resultera i att vi besinnar oss i rattan lid.Men del har sagts - som framgår av statsrådets svar - all däresl eninternationell överenskommelse om förbud för import av sådana skinn som fruFraenkel nämnde träffas, kommer vi all anslula oss lill den. Jag vUl gärna hålla med om all del förslaghon lagil upp är utomordentligt behjärtansvärl. Tyvärr är del säsom vi sagl säatt åigärder som begränsas all gälla bara för oss här i träffar enaUdeles för Uten del av de djur som behöver skyddas, ly som sadekommer del ändå alt ske ell väldigi dödande helt i onödan. Om åtgärden skallbli effektiv, mäste internationella beslämmelser komma till stånd. Därför bördenna fråga las upp i internationeUa sammanhang, del är utskottets mening, ochdel framgår klart av betänkandet. Vi är sannolikt aUa överens om att del är beklämmande hurvi människor under några årtionden eller århundraden lyckats la död på enväldig mängd djur. Pä har vi hunnit totalt utrota 150 djurarter ivärlden, och vi är i färd med att utrota en hel del andra. ingalundabara om tjuvskytte, som sade. Man jagar dessa djur i klartvinningssyfte. Lät mig ta ett exempel som ligger särskill nära till hands. För300 är sedan fanns det 60 miljoner bisonoxar i . har litel fätal kvar på nägol reservat. Man har dödat dem bara för dödandetsegen skull. Man tog ofta inte ens vara på köttet. Det har sagts attdagsrekordet för den berömde BUl var 250 bisonoxar, och de flesta fickligga där de föll. Våra isbjörnar befinner sig nu i en utomordenlligt krilisksituation därför att de jagas i vinningssyfte och inte för all man anser alt deär farliga. Sköldpaddorna som man gör så fina damväskor av fångas nu i en sådanmängd att man hotar att helt utrota dem. Om jag är rätt underrättad befinner sig ungefär 250djurarter nu i riskzonen, och om vi inle ser upp, så är de helt och hälletborta om nägra årtionden. Det är etl obetänksamt handlande med dessa tiUgångar somvärldens befolkning här ägnar sig ät. Del räcker dä inte, menar utskottet, medatt vi i gör en demonstration och säger att vi inle vi viU ha dessapälsverk. Problemel är tyvärr oändligt myckel större. Det skulle alltså barabli, som jag sade, en demonstration om vi biföll motionen som den är skriven.Den borde ha siktal mycket längre. Den borde ha siklat tiU väridsomfatlandeåtgärder i della syfte. Jag beratt få yrka bifaU liU utskottets hemstäUan. Förbud mot import av hud och pälsar från djur som hotas avutrotning Jag är alldeles överens med iSkegrie om att det är ell väldigi slort problem och att vi här i UUa Sverigeinle kan lösa hela della slora internationeUa problem. Men vi måste väl börjanågonstans. Del har bUdats enorganisation för all skydda dem, och jag läste att det hadeinförts förbud mol att fånga sköldpaddor. För dessa djur har alltså någontingnu gjorls. Vidare sade att en sädan lag som jag föreslårbara skulle bU en demonstration. Jag tror inle all det bara blir endemonstration. Vissa delstater i har infört importförbud.England har också infört det. Vi måste i jag upprepar del börjanägonslans. Jag är alldeles övertygad om att om vi införde importförbud skuUede andra nordiska länderna här omkring göra likadant, och så skuUe den där Ullasnöbollen, läl mig göra den jämförelsen, rulla vidare och bli en stor snöboU. Jag vidhåller mitt yrkande. I detta anförande instämde herrarJohansson i (c) och Komsledt (m). Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels molionen nr 1052, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Kommdtéer m. ni. § 12Föredrogs inrikesutskoltets belänkande nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ls isialsverkspropositionen gjorda framstäUningar om anslag för /72lill m. m. jämte motion. Ulskollels hemställan biföUs. Punkten 2 Kommittéer m. m. Hen MUNDEBO (fp): Vi kommer all anvisa omkring 2 300 miljoner kronorUU arbetsmarknadspolitiken. Del är mer än förinnevarande budgetår. Och ändå vet vi att många angelägna ändamål inte harkunnai tillgodoses. Del är bl. a. mot den bakgrunden angeläget all utvinnabästa möjliga resullat av de tUlgängliga ekonomiska och personella resurserna,att utveckla och förbättra metoder för alt i framliden bättre kunna anpassainsatserna till nya behov och önskemål. Del är också syftet med en motion sominrikesutskottel har behandlal under punklen 2, Kommittéer m. m., i sittbetänkande om anslagen tiU . Jag är glad över all utskollel aUmänl delar motionärernasuppfattning och bl. a. uttalar all forsknings- och utvecklingsarbete är av storbelydelse för arbelslivet och samhällsutvecklingen. Ändå bedrivs sådantforsknings- och utvecklingsarbete i räll begränsad omfattning. Under kommilléanslagelhar anvisats och lUl institutetför arbetsmarknadsfrågor drygl om årel. Det är bra menhelt otiUräckUgt, Jämför t. ex. för kommande är lillarbetsmarknadspolitik och tUl förforskning kring arbetsmarknadspolitik! 1 motionen har begärts att näsla ärs riksdag skuUeföreläggas ett program för forsknings- och utvecklingsarbete omarbetsmarknadspolitik. Utskottet erinrar om alt gör eninventering av behovel av arbetsmarknadsforskning. Det är bra, det behövs somgrund för elt program. Liksom utskollel finner jag del naturligt alt enredovisning av de framkomna forskningsprojekten och därefler en prioritering avde olika projekten görs. Därmed är emellertid inte, som ulskottet förmodar,motionens syfle lillgodoselt. Vi vUl gä längre, vi vill fä ett program förforsknings- och utvecklingsarbetet . Denna gäng kan vi vara tiU freds medutskottets principieUt posiliva inställning, och vi förutsätter attarbelsmarknadsinstitutet snabbt fullgör den inventering som institutet skallgöra. Sedan är del dags för nästa steg. Först när vi har tagit ocksä del stegetär motionens syfte tUlgodosett, Jag har för dagen intetyrkande men fortsätter att följa frågan och återkommer med krav påintensifierad och fördjupad arbetsmarknadsforskning. Överläggningenvar härmed slulad. Utskottets hemställan biföUs. Arbetsmarknad m. m. § 13 Arbetsmarknad m. m. Föredrogs inrikesulskotletsbelänkande nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ts i sialsverkspropositionen gjorda framställningar inom verksamhetsområde tUl arbetsmarknad m. m. jämle motioner. 1 fråga om della betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenframstäUs yrkanden beträffande samtliga punkler i betänkandet. HenERIKSSON i (fp): Läl mig först helt korl ge några allmännasynpunkter på den del av elfte huvudtiteln som gäller arbetsmarknadsfrågornaoch som vi nu skaU behandla. Departementschefen redovisar i proposiiionen syftet medarbetsmarknadspoUtiken, och det finns ingen anledning för mig att här upprepadetla syfte, del kan kammarens ledamöier alllför väl. Men för alt i möjligastemån uppfylla detta syfte - om vilket vi i princip aUa är ense - föreslås en radförbättringar av gällande förmåner och en anslagsökning på totalt 286 miljoner,för all ytterligare precisera den siffra som nämnde. Det kankanske vara av inlresse i detta sammanhang all studera den senastearbetsmarknadsstatistiken, som gäUde februari månad. Del har kommii nägrapreliminära siffror ocksä för mars, som jag återkommer tUl. Om man jämför siffrornafrän med siffrorna för samma månad i är, sä finner man altantalet sysselsatta vid särskilda och allmänna beredskapsarbeten ökat frän 16600 förra ärel lill 18 600 i är. Det är aUtså en ökning med 12 proceni. Enligtde preliminära siffrorna för mars är dock denna ökning reducerad tiU 4,4procent. Antalel personer i ÄMS-ulbildning har ökal från 42 400 lill 55 000.Del är en slark ökning. Trols delta har anlalel anmälda arbetslösa häranvänder jag de i pressen publicerade siffrorna för mars månad - ökat med49 proceni till 65 000, om man jämför med mars förra ärel. Antalet anmäldalediga plalser har minskal från 60 000 lUl 34 500. Del är en minskning med 43proceni. Vad jag personligen bedömer som myckel aUvarUgl i det härlägel är arbetslösheten i skogslänen - aUlså i och i ochVärmlands län. I Storstadslänen har man enligl statistiken något över 100lediga plalser per 100 arbetssökande, under det att man i skogslänen endast har21 lediga platser pä 100 arbetslösa. Jag stryker under med inrikesministern framför mig här -att vi inom utskottet är helt ense om att de satsningar på arbetsmarknadspoli- Arbetsmarknad m m. tiken somsker hälsar vi med tillfredsställelse. Jag tror personligen att vi med dessasiffror som bakgrund kanske mäste tänka oss ytterligare salsning jusl när delgäller arbetsmarknadsåtgärder, men det blir kanske tUlfälle all ålerkomma lillden frägan i . I mycket stor utsträckning har del alltså rått enighet vidbehandlingen av huvudtiteln. Del finns dock några punkter där skiljaktigameningar uppstått och där motionsyrkanden resulterat i reservaiioner ellersärskilda yttranden, som framgår av betänkandet. 1 reservation 1 har vi från sida upprepat etlgammall krav på att flyttningsbidrag skaU beviljas ocksä nyutbildade som intekan fä anställning på utbildnings- eUer hemorten. Vi anser för vår del all detfinns liUfäUen som motiverar en ålgärd av sådant slag. Reservation 2 skall jag hell gå förbi; den kommer herrMattsson i alt motivera. Reservation 3 gäller arbetsmarknadsutbUdningen. Vi är välalla överens om att när del gäller ulbildning av della slag bör huvudsyftetvara all ge dem som nyrekryleras eller omflyttas den ulbildning som är aktuelljusl för dessa människor. Vi tror därför all en utbildning inom företagen imånga fall är alt föredra. Vär bedömning är att företagsutbildningen också församhället är en biUig form av omskolning. Vi biträder från vårt håU på dennapunkt förslag. Del från c och fp tidigare framförda kravel på altinkomstprövning av utbildningsbidrag mot makes inkomst skaU upphöra har vi inteföljt upp i någon reservalion i är. Skälel della är all den nyligentillsatta ulredningen för bl. a. inkomslprövningsreglerna kommer att behandlafrägan. Vi har dock i ell särskill yttrande slagit fasl att vi anser all delfinns både principiella och prakliska skäl som talar för att inkomstprövningmot makes inkomsl i fräga om utbildningsbidragen bör avskaffas. Vi häUer aUtsäfasl vid vår principieUa inställning men har av det skäl som jag anförl inleföljl upp kravet i en reservation. Den sista reservationen som gäUer punkt 10 i betänkandet Bidrag lill driften av verkstäder för handikappade bedömer jag personligensom den viktigaste och tyngsta av de reservaiioner som vi har avgivit. Bäde ien partimolion frän och i en enskild folkpartimolion med herrHamrin i som försia namn har vi tagil upp de handikappades problem päarbeismarknaden. 1 den sistnämnda motionen av m. fl. har manföreslagit en riksomfattande inventering av behovet av arbetsvärdsälgärder inomden skyddade verksamhelen. I vår partimolion har föreslagils bl. a. all mangenom överläggningar med förelrädare för de privata, kooperativa och offentligaarbelsgivarna och deras organisationer skall sträva efler att uppnä enbeiydande ökning av antalel plalser i halvskyddad verksamhet. Jag tror mig vara pä fasl mark när jag vägar säga attutskottet har stor förståelse för våra krav pä denna punkt. återspeglasockså i utskottets skrivning. Vi har dock från vär sida i etl särskill yttrandevelat att skall ge tUl känna all vi vUl påskynda den pågåendeutredningen. Det finns endast omkring 1 700 personer placerade ihalvskyddad verksamhel, och della mäsle betraktas som elt halvt misslyckande ivär slrävan att inrätta sådana platser inom näringslivet. TUl sist, fru lalman, nägra ord som en liten förklaringlill all ulskottet pä en punkt utnyttjar sin initiativrätt. Skrivningen pä s.18 i betänkandet redovisar de i propositionen föreslagna förbättringarna ibidragsbestämmelserna för inrättande av skyddade verksladsplatser förhandikappade. Dessa bidragsbestämmelser skuUe enligl proposiiionen träda ikraft . Jag vill säga att utskottet var enigl när del uttaladesin tiUfredsstäUelse över de föreslagna förbättringarna. Men vi har erhälUtupplysningar som visar att flera huvudmän, som har färdigprojekleradeverkstäder hos , har begärl all deras ärenden skaU fäUgga vUande och behandlas försl efter den 1 juU 1971. Vi har ifrån utskottets sida bedömt del som vikligt att dehär byggena kommer i gäng, men framför alll är det ju viktigt att vi fär framde planerade platserna sä forl som möjligt. Ett enigt utskott har därförutnyttjat sin initiativrätt och föreslagii att de generösa bidragsbestämmelsernaskall träda i krafl retroaktivt från och all vi på så visfär i gäng byggena och fär de plalser som vi har så slort behov av. Med delta ber jag alt få yrka bifall tUl reservationerna1, 2, 3 och 6, och i övrigt ber jag, fru talman, att få yrka bifaU tUlutskottets hemstäUan. Arbetsmarknad m m. HerrMATTSSON i (c): Inrikesulskotlets betänkande nr 3 som behandlararbetsmarknadspolitiken visar klarl att i vårt land råder enighel ommålsättningen för denna, nämUgen att upprätthäUa full sysselsättning. För denenskilde belyder detla att vi är beredda lill avsevärda insatser för all beredasysselsättning och ulkomslmöjligheler för dem som av oUka anledningar blivitarbetslösa och för dem som drabbas av olika former av handikapp. De tUlbetänkandet fogade reservationerna berör därför endast vissa detaljfrågor i denhelhet som arbetsmarknadspolitiken utgör. En grupp som särskilt drabbas genom de snabbaförändringarna i värl näringsliv är den äldre arbetskraften. Det är därförnaturligt alt uigifterna har stigit mest för de uppgifter inomarbetsmarknadspolitiken som skaU försöka hjälpa dessa.