prot · FU09125 · 1971-12-31 00:00:00 — Ang. informationen om utfärdandet av skolbetyg § 1 Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. § 2 Ang. informationen om utfärdandet av skolbetyg Herr utbildningsministern ordet för att besvara i Skärstad (c) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 329, och anförde: i Skärstad har frågat mig, omdet kan anses vara tiUfredsstäUande att skoUedare och lärare först långt in påterminen får veta att eleverna skaU ha betyg vid utgången av samma termin. Bedömningen av elevernas arbetsresultat skaU somanvisrungarna tUl läroplanen utsäger vara fortlöpande. Denna bedömning ärsåledes en kontinuerhg process. beslut nyhgen innebär enbartatt såsom tidigare gällt för och gymnasiet med undantag - bedömningen skaU redovisas i betygsform även vidhöstterminens slut. i Skärstad (c): Jag ber att få tacka utbUdningsministern för svaret. Det är väl Inte fel att påstå att det råder något avvUlervaUa på betygsområdet . Man frågar: SkaU vi ha betyg eller Inte, ochhur ofta? Stark kritik har riktats mot det betygssystem vi nu har - med allrätt skulle jag -vilja säga. Kritik har redan riktats även mot det betygssystem somhåller på att utarbetas. som man måste beklaga att vi inte nåttlängre på detta område inom vårt skolväsende får man verkUgen hoppas attskolöverstyrelsen inte producerar något som kommer att skapa större irritationän den vi redan har. Anledningen till min fråga är att när halva höstterminengått får lärarna via massmedia veta att betyg skall ges för höstterminen.Utbildningsministern måste ändå vara medveten om att lärarna uppfattadesituationen så när höstterminen började att man inte skuUe ge några betyg viddess slut. Det måste väl vara något fel vid uppläggningen när lärareoch elever Inte kan få ett sådant besked vid terminens bötian.Kommunikationerna måste också vara dåliga mellan och lärarnanär beskedet måste komma via massmedia. Anser utbUdningsministern verkligen att denna ordning ärtiUfredsställande? När detgäUer betygssystemets utformning för någon form av betyg Ang. principema för statens konstråds beställningar måste finnas anser jag att elever, föräldrar och lärareskall få vara med och säga det avgörande ordet. Jag delar i Skärstaduppfattning att det är önskvärt med god information ut tUl lärarna på ett såtidigt stadium som möjligt, 1 detta konkreta fall hade avnågon anledning inte möjhghet att ge ett besked före terminsstarten. Det är ioch för sig beklagligt men jag utgår från att specieUa svårigheter harförelegat I detta fall. Beslutet togs av . Jag vill med anledning av i Skärstadallmänna resonemang om betygssystemet understryka att harbeslutat om förlängd remisstid tih den . Det bör ge mycket godamöjhgheter för både elever, lärare och föräldrar att diskutera och kritisktgranska det nya förslaget och bedöma det mot det nuvarande. Självfallet har manockså möjligheter att lämna fram förslag till nya lösningar. Redan i denreferensgrupp som utarbetat detta förslag har lärare, föräldrar och elevervarit representerade. Även i fortsättningen kommer det att finnas möjhgheterför aUa dessa tre kategorier att påverka det förslag som regeringen såsmåningom skaU få från . Hen (c): Mot bakgrunden av det som utbUdningsministernsenast sade hoppas vi på en bättre ordning tUl skolans bästa. Jaganser nämUgen att skolan behöver få en bättre och mera långsiktigt upplagdInformation om planeringen Inom sitt område. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Ang. principema för statens konstrads beställningar Herr utbUdningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 2november intagna fråga, nr 342, och anförde: har frågat mig om jag är beredd attredogöra för de principer som hgger tih grund för de bestäUningar som sker viastatens konstråd. Enligt instruktion för har konstrådettill uppgift att genom förvärv av konstnärliga arbeten till statens byggnaderoch andra lokaler för statliga myndigheter verka för att konstnärliga värdeninförhvas med samhällsmiljön. Rådet består av ordförande, vice ordförande och fem andraledamöter. Ordföranden, vice ordföranden och fyra av de övriga ledamöternautses av Kungl. Därvid utses en av ledamöterna på förslag av byggnadsstyrelsenoch fyra på förslag av för de fria konsterna och . Innan rådet fattar beslut om medelsdispositioner skallsamråd ske med , eller i vissa faU annanmyndighet. Med ledning av den allmännamålsättning som anges i instruktionen har rådet att själv avgöra hur de tUlgängliga medlen skaU användas för den olika konstnärliga arbeten. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Motivet för min fråga är den oro som kommer tUl uttryck I konstnärskretsar ochinom konstnärernas riksorganisation K RO beträffande sysselsättningsläget Idenna utpräglade låginkomsttagargrupp. För hela utsmyckningen av storaoffentliga lokaler har bestäUningar ibland gjorts hos en enda konstnär. Dettahar varit fallet i bl, a, universitet och sjukhusanläggningar, SärskUd uppmärksamhet tiUdrog sig för någon vecka sedanutsmyckningen av när konstverk av en enda konstnär, till enkostnad av en kvarts miljon kronor, placerades på ett enda stäUe i huset, 1detta fall är det emellertid, enhgt uppgift som jag fått från upplysningstjänsten,fråga om en deponering från , vilket innebär att inteuppträtt som köpare. När bildades efter lågkonjunkturen 1937på initiativ av den dåvarande kulturministern var ju avsiktenatt öka sysselsättningen, bl, a, genom att sprida uppdragen på ett större antalgoda konstnärer. Insatserna skuhe under inga förhåUanden betraktas som ettsocialt stöd något som jag vet att alla yrkesutövande konstnärer föraktar. Devill kort och gott ha fler uppdrag där deras arbetsinsatser avlönas på etthygghgt sätt, VI som genom ohka uppdrag känner stämningarna bland dessakulturarbetare vet hur ofta de understryker behovet av att motverkakommerslahseringen för att göra vår samhälls-mUjö vackrare och mänskhgare. Vad jag sagt om den aktuella utsmyckningen i detta husutgör naturligtvis Ingen kritik av det förnämUga konstverk som vi nu kan glädjaoss åt att få uppleva på nära håll. Min fråga är av mer principiell karaktär,och jag har velat vidarebefordra de farhågor I detta avseende som uttalats ochsannoUkt också kommer till fortsatta uttryck från konstnärskretsar. Jaguttrycker därför förhoppningen - som jag tror på goda grunder attutbildningsministern har dessa frågor under observans. Ang.principema för statens konstråds beställningar Efter preciseringar vUl jag baragöra några korta kommentarer. gjorde konstrådet totalt 73 beställningar avskulpturer och staffllkonst. fördelade konstrådet medel tUl 900enheter, varav stafflikonsten upptog 886, Dessa inköp fördelas på Inte mindreän 400 konstnärer. De anförda siffrorna visar enligt min uppfattning attkonstrådets verksamhet tUl följd av den ändradekonstruktionen och av allmän praxis kommit att spridas så att aUt flerkonstnärer fått bestäUningar, Jag vill inte gärna diskutera det konkreta falletutan önskar beträffande konsten I endast understryka att det varförsta gången som rådet gjort Inköp av oljemålningar från den ifrågavarandekonstnären, TUI slut, herr talman, vill jag tillägga för ordningens skull att I Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning om beskattningenav ideella föreningar instruktionen för konstrådet finns särskUda jävsregler somhindrar att ledamöter kan gynna sig själva. Dessutom äger val av ledamöter rumvart tredje år. Hen (); Jag tackar utbUdningsministern för depreciserade uppgifterna. vUl jag än en gång uttrycka den oro somfinns på ohka håU och understryka att det är värdefuUt att vi har fått den härmera siffermässiga redogörelsen inför kammaren. Tack än en gång! Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. tidpunkten för tillsättande av utredning ombeskattningen av ideella föreningar Herr finansministern erhöUordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 348, och anförde: i har frågat mig närjag avser att tiUsätta den av riksdag förordade utredningen om deideella föreningarnas beskattning. TUl svar får jag meddela att jag avser att anmäla fråganom direktiv för en sådan utredning vid denna veckas konselj. Jag ber att på i vägnar han ärförhindrad att närvara få tacka finansministern för svaret. Det är juglädjande att utredningen kommer i gång så snabbt, och det är naturligtvis ännumera glädjande om utredningen kan ge ett tillfredsställande resultat. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om en tågfärjeförblndelse Herr inrikesministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 346, och anförde; i har frågat om jagdelar hans uppfattrung att en tågfärjeförblndelse kan vara ettviktigt regionalpolitiskt komplement för att styra investeringar tUl sydöstraSkåne. Den nuvarande bUfärjeförbindelsen mellan och Polenhar haft positiv betydelse för Ystadsområdet. En komplettering av dennafärjeför-blndelse med en tågfärjeförblndelse skuUe enligt min bedömning i ochför sig kunna förbättra områdets UtveckUngsmöjUgheter. Frågan, som emellertidockså har andra viktiga aspekter, kommer att prövas av regeringen inom dennärmaste tiden. Hen i (fp); Först vUl jag betona att jag var tveksam,huruvida jag skulle StäUa denna fråga tUl kommunikationsministern eUer tUlinrikesministern. Färjeförbindelserna sorterar naturligtvis underkommunikationsdepartementet, men denna specieUa fätieled kan inte betraktas urisolerad kommunikationssynpunkt. Den är i högsta grad en regionalpohtisk sakmed stor betydelse för sydöstra , där ju folkavtapprungen under decenniervarit alltför stor och bidragit tUl att ge den befolkningsmässigaslagsida som råder . Jag tackar statsrådet för det positiva svar jaghar fått. Det bör glädja inte bara mig utan aUa människor som bor och verkar ihela . De polska trafikmyndigheterna har uttryckt både oro ochotåhghet över att de inte får besked från motsvarande myndigheter i omhur dessa ställer sig tUl en tågfätieled . I står man ibegrepp att bygga en ny färja, och man awaktar otåhgt det svenska svaret. Och iYstad och i råder samma oro, samma otåhghet. Oron får ibland ny näringgenom vissa skriverier, som förekommer även i SJ;s egen tidning. Dennatågfärjeförblndelse är aUtså en hjärtesak för regionen. Det knyts storaförhoppningar till nyinvesteringar därigenom, och man tror och hoppas att manskaU kunna ändra på befolkningsutveckhngen. Vad som i denna fråga varit ytterst allvarUgt ochvanskligt är att en eventueU - jag betonar eventuell satsning påTrelleborg-Sassnitz kommer att äventyra den regionalpoUtiska utvecklingen iSydöstskåne, SkaU vi hjälpa denna region kan vi inte låta SJ arbeta i enriktning och statsmakterna i en annan. Det fordras alltså nyinvesteringar inomregionen, investeringar som skuUe göra att folkminskningen slutar, att detskapas nya arbetstiUfäUen och att det över huvud taget skapas en framtidstro pådenna del av , För framtida lokahseringar kan ingen åtgärd i denna förstaomgång vara mer angelägen än en klarsignal för denna tågfärjeled. Jag anserfrågan vara av den vikt att den inte kan bedömas av SJ, utan den måsteregeringen bedöma helt och hållet själv. Jag frågar; Innebär detta besked attden regionalpohtiska bedömningen kommer att gå före SJ;s ekonomiska bedömning? Jag noterar att också utgör ett uttryck för att hans parti är intresserat av dessafrågor. tUlbaka har utveckhngen nere i sydöstra engageratde politiskt verksamma där. Det finns inom socialdemokratiska partiet ensärskild kommitté som sysslar med sydöstfrågorna i , Den kommitténuppvaktade för sedan kommunikationsministern just I detta ärende ochfick av honom det beskedet, som man noterade med tacksamhet, att ett beslut äratt vänta redan före årsskiftet. Jag har haft tillfäUe både och äveni tidigare sammanhang att besöka kommunerna i , och därför är jag välinformerad bl. a. genom samtal med representanter för Ystads kommun om hur betydelsefull man anser att denna fråga är på detkommunala planet. Eftersom regeringen intagit den ståndpunkten att man skallkunna bringa denna fråga tUl ett snabbt avgörande, vilket är uttryck för att viär medvetna om hur stämningarna är i , tror jag att vi kan anse attfrågan kommit ett gott stycke framåt. i (fp): Jag vill betona att detta för folkpartietsdel inte är någon ny sak. Vi har förut verkat för den, och på vårt landsmöteförelåg åtskUUga motioner i denna fråga, vilka landsmötet tog mycket positivställning till. Vi har samma åsikt inom hela partiet, och det är alltså intebara vi riksdagsmän från som driver denna fråga. Jag vill säga att det är omöjligt att lokahseringspohtlsktsatsa på om skah fatta beslut i en heltannan riktning. Om jag uppfattat saken rätt, och det tror Jag, kommer man attsamordna åtgärderna för att få effekt. Mister denna tågfärjeled kan manmed säkerhet räkna ut att det kommer att drabba järnvägsnätet I övrigt. Dåkänner man igen mönstret, och spåren förskräcker. Vi väntar nu på regeringens helhetsbedömning sominrikesministern talat om. får inga missar göras missar som skuheavskräcka från nyinvesteringar och nyetableringar Inom detta område. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. tidsstudier ordet för att besvara i (c) i kammurensprotokoll för intagna fråga, nr 352, till herr socialministern,och anförde: har frågatsocialministern om han vUl medverka till att garantier skapas för atttidsstudier bedrivs under mänskligare former. Frågan har överlämnats till migför besvarande. Arbetsstudiefrågor faUer inomparternas fria förhandlingsområde och anledning saknas att Ingripa för attändra på detta förhållande. Ett arbetsstudleavtal träffades mellanLandsorganisationen och och enligt vadJag erfarit pågår förhand-Ungar om en revision av detta avtal. HenGUSTAFSSON I (c): Så länge vi på en stor del av vårarbetsmarknad har det nuvarande lönesystemet med ackordsbetalning måste detockså finnas tidmätning eller tidsstudier som underlag för ackordsättningen.Att dessu tidsstudier är en källa till Irritation och framkaUande av stress ärallmänt känt. Det är därför av största vikt att tidsstudierna utföres på ettför den anstäUde så skonsamt sätt som möjligt. I de flesta fall sker deltaockså. Men det finns exempel på motsatsen. OrsakentiU min fråga är en händelse som inträffade I början av den här månaden vid ett större företag i ,Ackordet hade sänkts med . De anstäUda protesterade och sittstrejkade,Kontrollstudler gjordes på en anstäUd av en verkstadsLngenjör, en tidsstudiemanoch verkstadsklubbens ordförande. Den anstäUde blev tUlsagd att det gick förlångsamt. Han koUapsade och blev sjukskriven. Att det tUl sist blev enuppgörelse där ackordet sänktes med 25 i stäUet för är en annan sak. Vadman reagerar mot är att människor skaU pressas tUl sitt yttersta för att klarasin existens. Här måste på ett eller annat sätt garantier skapas för attförhindra ett upprepande, I svaret sägs också att samhället inte har någon anledningatt ingripa , och det är väl riktigt. Att man är intresserad avdessa frågor framgår dock inte minst av att den svenska nationaUcommlttén för1972 års om utveckUngstendenserna inom arbetsmUjöområdet haranfört vissa synpunkter. Dess ordförande är förre statsministern ,Kommittén .säger: "Arbetsmihöbegreppet har vidgats från att från börjanendast omfatta arbetsolycksfall till en totalsyn på människans arbetsmihö seddsåväl ur fysisk som psykisk synpunkt. Det har också bhvit aUt svårare att dragränsen meUan den inre och den yttre mihön. Detta bör leda till en bättreintegration inom miljöområdet," För att nå därhän säger man bl, a, att samhäUet bör genomlagstiftning fastställa de krav som skaU stäUas på arbetsmiljön. Jag beratt få tacka inrikesministern för svaret. Jag är väl medveten om att sådana händelsersom den åberopade föranleder diskussion om huruvida det nuvarande systemet ärrimhgt. Det är aUdeles klart att man på arbetstagarsidan har den uppfattningenatt arbetsgivaren i åtskUUga frågor har ett tolkningsföreträde som inteär motiverat. Det gäller på oUka områden Inom arbetsUvet där man frånarbetstagarsidan begär att få ett större inflytande över bedömningen och anseratt arbetsgivarens ståndpunkt inte alltid skall vara vägledande när enuppgörelse inte kan ske. Jag vet inte hur ackordet i det berörda fallet hadetillkommit och om det fanns en uppgörelse, men är omständigheterna de somnämndes har säkerUgen vederbörande fackförbund och uppmärksammathändelsen, så att den bUr föremål för diskussion i anslutning tih den revisionsom jag talade om. Överläggningen var härmed slutad. Ang. vissa ideella organisationers verksamhet blandalkoholister och narkomaner § 7 Ang, vissa ideella organisationers verksamhet blandalkoholister och narkomaner Herr socialministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 2november intagna fråga, nr 337, och anförde; har frågat om jag haruppmärksammat det framgångsrika arbete, som utförs av ideella organisationeroch reUgiösa församlingar bland alkohohster och narkomaner, och om jag medanledning därav är beredd att ta initiativ tiU samverkan mellan myndighetemaoch dessa organisationer, IdeeUa organisationer och stiftelser, varav vissa medreligiös förankring, gör betydelsefulla insatser ivården av alkoholmissbrukare. Ett trettiotal vårdanstalter drivs av sådanasammanslutningar, varvid driftkostnaderna betalas helt av statsmedel. Inom denöppna nykterhetsvården utför bl. a, länkorganisationerna ett värdefullt arbete,som tUl stor del betalas av statsmedel från anslaget Bidrag tiU Länkrörelsen m,m. Från detta anslag utgår även bidrag tUl sammanslutningar för stöd och hjälpåt läkemedelsmissbrukare samt till viss konvalescentvård förnarkotikamissbrukare. Det är helt naturhgt att ett nära samarbete sker mellanmyndigheterna och organisationerna beträffande denna verksamhet, och såvittjag har mig bekant fungerar detta samarbete på ett tiUfredsstäUande sätt. HenSELLGREN (fp): Jag ber att få tacka socialminister för svaret påmin enkla fråga. Det utgör ett erkännande av vad som görs bland Ideellaorganisationer och religiösa församlingar. Jag tycker ändå att svaret inte är helt tUlfredsstäUande,Det är uppenbart att samhällets resurser att hjälpa människor, som knäckts avalkohohsm och narkomanl, till ett normalt Uv är aUtför begränsade. blirdet det vanliga mönstret, att de olyckhga vandrar ut och in genom ohkaanstalter: vårdhem, sjukhus, fängelser. Den sista anhållen kan bh slutenpsykiatrisk vård, och då är man vanUgen knäckt för Uvet, har det emeUertid bUvlt vanUgare ochvanhgare att människor i den här olyckhga situationen har funnit att en radikalkristen upplevelse ger deras liv en ny inriktning genom tro på och attde därigenom har befriats från ett förödande begär. Den möjligheten har alltidfunnits och använts. Men det är påfaUande hur det på närmastutvecklats tUl en rörelse att olyckUga människor söker sig tUl de kristnaförsamlingarna. Där upplever de också att tron på håller och ger demkraft att motstå en till synes outsläcklig törst efter alkohol eUer narkotika.I den kristna gemenskapen får de även daglig hjälp tiUs de är rehabUiterade,Inte sällan får de bo I ett kristet hem och som medlem i famihen uppleva en sidaav Uvet som förut varit dem fuUständigt främmande, 1 andra fall finns särskUda hem typ Strandgården därde under en återanpassningstid får leva i en miljö som hjälper dem tillbakatill självförtroende och själslig balans. Den här verksamheten får på sinahåll. särskUt iLewi ' stiftelse för fUantropisk verksamhet, en sådan omfattning attbehov uppstått av särskUda polikliniker där alkohol- och narkotikaskadade kantas emot. Jag föreställer mig att en sådan klinik skuUe bli ett centrum församverkan mellan läkare, socialvårdare och själasörjare. Den här verksamheten uppmärksammas av lokala myndigheter,såsom socialvårdare, arbetsförmedlare och läkare vid sjukhus, och även på detregionala planet, som vid våra fångvårdsanstalter, där skyddskonsulenterna ärmed. Att jag framstäUde min fråga beror på att jag inte tyckermig ha märkt att regeringens uppmärksamhet är tUlräckhgt stor på det härområdet. Det svar jag har fått av socialministern, där han pekar på det bidragsom går ut tUl de ohka organisationerna, röjer också något av detta. SkuUe detbidraget vara ett mått på vad som görs, då släpar samhällets åtgärder efter iväsenthg grad. Jag skuUe därför vUja efterlysa vad regeringen gör, -via ,kriminalvården och , för att söka lämphga former förkontakt och samarbete med de här organisationerna. Jag vUl gärna ha en närmareprecisering på den punkten. Ang. vissa ideella organisationers verksamhet blandalkoholister och narkomaner Inom nykterhetsvården drivs, som jag tidigarehar framhålUt, ett trettiotal av sammanlagt ca 50 erkända och enskUda anstalterav stiftelser eUer Uknande organisationer av ideeU natur. I flera faU finnsförankring hos något religiöst samfund. Inom den halvöppna och öppnanykterhetsvården förekommer i stor utsträckning medverkan av ideeUa och andraorganisationer. Ett tiotal organisationer driver alkoholpohkhniker med stathgaoch kommunala bidrag. Många övervakare och frivUhga medverkande inomnykterhetsvården tUlhör Ideella eUer reUgiösa samfund. Vad gäller inackorderingshemmen drivs så gott som samthgaav kommuner. ' stiftelse för fUantropisk verksamhet driver dock medstöd av statsbidrag ett inackorderingshem med skyddad sysselsättning i ,Stiftelsen driver också, som nämnts, ett konvalescenthem benämnt Strandgården,som sänder alkoholskadade till detta hem fårstatsbidrag av vårdkostnaden. Vidare driver stiftelsen ettnatthärbärge i det s, k. Nalenpalatset i . bidrartUl dtiften av denna anläggning. Stiftelsen har såvitt jag har mig bekant ocksåför avsikt att starta en alkoholpohkhnik i Nalenpalatset. Jag har, herr talman, bara velat göra en kortsammanfattning för att belysa dels den samverkan som här förekommer med ideeUaoch reUgiösa samfund och organisationer, dels det aktiva stöd som samhället iolika former ger verksamheten. Det gäUer inte bara den statUga sidan utan ocksåden kommunala sidan. Denna verksamhet är under utveckhng. Hela nykterhetsvården är ju föremål för en intensivdebatt. En rad utredningar pågår, som har tiU uppgift att bl, a, se överprinciper och framgångshnjer på nykterhetsvårdens sida. Jag tycker, herr talman, att det sagda understryker attfrån samhällets sida är dessa frågor i hög grad i centrum för uppmärksamhet ochaktivitet. Ang. vissa ideella organisationers verksamhet blandalkoholister och narkomaner Jag tackar för det här tUlägget tUl svaret, som ytterligarevisar socialministerns positiva instäUning tUl denna verksamhet. Men jag ärövertygad om att här finns väsentligt mycket mer att göra, inte enbart på detstatsbidragsberättigade området, ' stiftelse har särskilt nämnts,och jag kan säga att man inom den verksamheten under det här året på frivilligväg samlat in mellan 2 och 2,5 mUjoner kronor. Om man då tänker på att statensbidrag tUl länkrörelsen m. m. är , kan man få ett mått på vadstaten gör i förhåUande tiU enskUd verksamhet. Omslutningen för den verksamhetsom jag här nämnt är ca 5 mUjoner kronor. Men, herr socialminister, det är inte bara stöd på detekonomiska området utan även samverkan i kontakt mellan de olika organen somjag efterlyser. Man upplever på sina håU mer eller mindre något av en bodelningmellan exempelvis sjukvård och själavård. Därför menar jag att det borde varahelt naturligt att en läkare eller en socialarbetare i sin kontakt med alkohol-eller narkotikaskadade frågar om han eUer hon skulle vUja få kontakt medsjälasötiare. Jag tror att man från centralt håll kan medverka tUl ökad kontaktpå detta område. Det skulle hjälpa även i fråga om kontakterna medskyddskonsulenterna. Sedan jag hade lämnat in den här frågan träffade jag enskyddskonsulent från en av våra fångvårdsanstalter. Han tog kontakt med migoch sade: "Det händer saker och ting i er församhng," Ja, sade jag.Sedan talade han om att han fått aUt fäne kUenter på grund av de mångaomvändelser som har skett i fråga om alkohol- och narkotikaskadade. Han sadevidare: "Medan ni har hand om dem har vi inga problem," Detta visaratt det finns kontakt på det regionala planet.