prot · FU0969 · 1971-12-31 00:00:00 — Det vore frestande att ta upp en meraingående debatt om samhäUets stöd åt partiernas verksamhet ur rent principieUasynpunkter. Jag skaU avstå från detta och endast hänvisa tUl riksdagsdebatten1965. Jag var då talesman för utskottsmajoriteten, och jag tog i ett anförandeupp och invändningar och de faror man ansåg hotavårt demokratiska samhäUe genom införandet av ett partistöd. Detta anförandeslutade jag, herr talman, med att uttala förvissningen om atttillfredsställelsen med ett positivt beslut kommer att bU minst lika stor inomhögern och som inom övriga partier trots den hårda debatt somförts. Jag har i hög grad blivit sannspådd. Det finns ingen som bestrideratt det nuvarande systemet fungerat i stort sett tiUfredsställande, vUketkonstateras i utskottets betänkande. den 23 aprU 1971 debatten för man inte resonemanget för eller mot ett partistöd. Alla partier äröverens om dess nödvändighet; det är ingen som har hävdat den meningenatt vi skulle slopa stödet åt partiema. Jag vill erinra om debatten 1965, där bl. a.sade att partistöd är fiUlständlgt omöjligt i en demokratisk fri stat. Och herrMårten sade att partistödet är felaktigt, ty det byråkratlserar vårapartier, skärper motsättningar och blodtappar idealiteten. Detta är alltså dettUlstånd som vi nu skuUe befinna oss i, om de som gjorde dessa uttalanden hafträtt i sm bedömning 1965. Jag vUl däremot gärna Instämma i vad anförde idebatten 1965, då han sade: "Det går mte att ersätta en viss brist på äktaengagemang och ansvarskänsla med en aUt större perfektion hospropagandakampanjer. Politiken är inte bara handUngar för folket, Inte bara attlåta medborgama välja meUan olika alternativ. Politikernas inflytande måsteockså grunda sig på ett medvetet engagemang hos så många medborgare sommöjligt." Jag är helt överens med dessa stycken, ochIngen har heUer påstått att partistödet motverkar ett sådant engagemang.Nej, man gör gällande den rakt motsatta meningen i varje faU är förhållandetsådant inom socialdemokratin att detta partistöd har medverkat tiU en störreaktivitet ute i organisationema genom att de beretts större ekonomiskamöjUgheter att anordna informationsmöten osv. Jag konstaterar att t. o. m. harändrat mening. Han vlU anslå 1 miljon mera till kommunistiska partietsverksamhet än vad den socialdemokratiska regeringen har föreslagit i denföreUggande propositionen. Han känner ingen ängslan införskattebetalarnas reaktioner när det gäller att öka partistödet med 5 miljonerkronor. Jag vUl erinra om vad han anförde 1965: "Beträffande skattebetalarna måste det väl ändå varaen from önskan departementschefen hyser då han menar att detta partistöd harförankring i en bred opinion. Inte är förmånen att få betala skatt så omåttUgtpopulär i vårt land att man till och med struntar i vad skatten går till. skaU man betala skatt tUl objekt som man kanske intealls vill veta av - det må vara högerpoUtik eller kommunism. VisserUgen har berikats med både moral och reUgion genom min gode vänSven . Men det kan nog befaras att kryper urfårsklnnspälsen och bits som en varg när han får chans. Det är mte rätt attfolk skaU behöva betala tlU det med skattemedel." Men, herr talman, inte ett ont ordom en syndare som sig omvänder. Och därmed lämnar jag förflutna iden här frågan. är han beredd att utan någon som helst utredning ökabidraget tUl kommunisterna med 1 mUjon i förhoppning om syndemas förlåtelse ochett Uka stort plus tUl sitt eget parti. Jag vUl här gäma erinra om de varningar som uttalades avherr och bl. a. också av för att tiUfälUgariksdagsmajoriteter skulle ktmna ändra på bidragsgmndema. Dessa talare villedärför ha en särskild anordning som skulle försvåra och förhindra detta. Jagsäger det som ett svar på vad som uttalades av , när han nuframförde tanken på en ändring avpartistödet . Vi hade väl inte väntat att vi nu Nr 69 skulle fåuppleva att talesmän för skulle uppträda med sådana förslag. Detär, tycker jag, en spektUation att söka åstadkomma en ändring av gmnderna utannågon som helst utredning. Redan vid beslutets fattande Partistöd 1965 uttaladeutskottsmajoriteten att partistödet inte kunde faststäUas som en i aUa delarför framtiden ombblig ordning. Men först sedan erfarenhet vunnits av systemetborde en översyn göras av detaljutformningen, varvid dock de fyrahuvudprinciperna inte får överges. Jag hade särskild anledning imderstrykadetta i debatten 1965 som svar på hert OhUns utredningskrav. De fyrahuvudprincipema var: 1. attbidrag endast skaU utgå tiU partier som har ett icke obetydUgt stöd i väljaropinionen, manifesterat i aUmänna val, 2. att bidragen skaU beräknas schematiskt och fördelasefter fasta regler, som icke tUlåter någon skönsmässig bedömning, 3. att bidragens storlek skaU sättas i relation tiUpartiemas styrka, 4. att någon statUg kontroll av. hur medlen användsicke skaU förekomma. Somjag nämnde förutsågs redan vid partistödets tUlkomst 1965 att en översyn bordegöras när erfarenhet vunnits. Tiden för en sådan översyn är nu inne. Det ärmånga förhållanden av betydelse för systemets utformning som har ändrats.Sedan systemet tUlkom har vi fått ett kommunalt partistöd, som bygger på sammaprinciper. Vi har också fått enkammarriksdag och nytt valsystem. Vidare har iår tUl framlagts förslag om särskUt stöd tiU dagspressen. Dettakräver en översyn av partistödet. har partistödet också haft i uppgiftatt stödja partipressen, och detta är anledningen tiU den kanske något oklaraformiUering som finns i utskottets betänkande, när utskottet hänvisar tUlpressens betydelse för spridning av information om partierna. Detär självklart att denna översyn bör ske med stor skyndsamhet. På vårt håU menarvi att förslag bör framläggas och även beslut om möjligt fattas redan underkommande år, dvs. Vi tror inte att det är så svårt som gällande att skaffa sig den översyn som erfordras för att bedöma hurförändringen skall göras i det fallet. Utredningen bör emellertid varaförutsättningslös och som utgångspunkt ha de fyra grundprinciperna enUgtskrivningen i utskottets betänkande. Detta innebär inte att man inte kan tänkasig en annan konstruktion än den nuvarande. Utredningen bör kunna övervägainförande av grundbidrag eUer andra lösningar, som kan medföra att rikspartiersom Ugger i närheten av att erhåUa mandat i kan få partistöd. Vimenar att det bör kunna gå att finna lösningar som gör detta möjligt. I övrigtviU jag i detta sammanhang hänvisa till vad utskottet anfört i sitt betänkande. Översynenbör också omfatta det kommunala partistödet. Jag skaU emeUertid inte nu ingå påden frågan, eftersom en senare talare kommer att ta upp den saken. Dethar anförts att det nuvarande partistödet skulle vara i hög grad orättvist. Detta har bl. a. i gjort gällande. Men om vi ser på både det rikspolitiska och det kommunalpoUtiska partistödet, skaU vi finna att det i vårt land utgår I runt tal 42 mUjoner 135 kronor tiUstöd åt partierna, och en undersökning har visat att anslagen tiU partistödganska nära ansluter sig tiU den andel som de olika partierna har avväljarkåren. Moderata samUngspartiet hade sålunda vid det senaste valet 11,5procents andel av väljarkåren och fick i partistöd en utdelning på 12,1procent. hade av väljarkåren och fick ipartistöd. hade av väljarkåren och fick ipartistöd. Socialdemokraterna hade 45,4 procents andel av väljarkåren och fick47,i partistöd. kommunisterna slutligen hade 4,8procents andel av väljarkåren och fick i partistöd. Det är klart att man kan ha oUka meningar om vad som ärrättvist i detta sammanhang. frågade om jag ville förneka att aUapartier hade vissa utgifter som var desamma oavsett om partiema var stora ellersmå. Jag skall ingalunda förneka att det finns utgiftsposter i partiemasverksamhet som är Uka för alla partier. Det, menar jag, kommer väl en utredningatt visa. Om Införandet av ett grundbidrag skulle lösa det problemet på ett meracceptabelt sätt än de nuvarande reglema, har vi från vårt håll det vUl jagklart deklarera inte några Invändningar mot en sådan lösning utan är bereddaatt acceptera den. Men vi viU som sagt I första hand avvakta utredningensresultat. Och jag vUl gärna säga att jag är helt ense med i Tyresöom att utredningen bör bedrivas så att beslut om möjligt kan fattas redan vidnästkommande års riksdag. Med detta korta inlägg ber jag att få yrkabifaU tUl utskottets hemstäUan. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Bara ett par ord med anledning av herrAdamssons predikan tUl mig. Det är klart att jag är smickrad över att ur mina efterlämnade skrifter. Men det är en mycket äventyrligciteringskonst han utövar när han plockar ett ord här och några meningar där urderas sammanhang. Det är självklart att partistödet har kommit för attstanna. Det vore ovettigt av oss att obstruera mot det. Och när man nu harmisstänkUg-gjort både enskilda och kollektiva givare återstår för resten snartinte mycket annat än att få del av de allmänna medlen. Men jag står fast vidatt ideaUteten på visst sätt har vikit. Vi vet nog aUa att det är svårareatt få folk att offra till politiska partier; de hänvisar till att vi ju harvårt partistöd. tycker att jag har tagit ett steg framåt.Det tycker jag att har gjort också. om åren har hanmenat att vi chevalereskt skulle avstå från det statUga partistödet, därför attvi principieUt varit motståndare till det. Jag har gång på gång försöktundervisa honom om att det är en orimlig ståndpunkt. Man måste ju spela på Ukavillkor och med samma möjUgheter. Det hedrar att han inte tog uppdetta . Det hade ju för resten varit mycket aUvarligt; då kunde ju herrAdamsson ha kommit i samma situation. Ponera att förslaget om 1 miljon igrundbidrag går igenom I Dåskulle ju rimligtvis avstå från den miljonen, i Nr 69 enlighet med sina tidigare åsikter. Men när vinu har partistödet, menar vi att det gäller att utforma det 23 aprU 1971 sårättvist som möjligt. har redan talat om förslaget om ett ------ grundbidragpå ; och att det var i överensstämmelse Partistöd medkostnadsstegringar och prisutveckUng att höja anslaget tUl bortåt 30 mUjoner.Skulle gmndbidraget tas ur det redan befintUga partistödet, skulle juregeringspartiet förlora på kuppen, så förslaget bör ses som en generositetinte bara mot kommunisterna utan i synnerhet mot parti. () kort genmäle: Jag tycker att det är glädjande att herrAdamsson nu inte längre förnekar att det finns utgifter som är lika för allapartier, oavsett om de är stora eUer små. Det måste väl Innebära att man nu imotsats tiU har börjat acceptera tanken på grtmdbidrag i det statUgapartistödet. I så fall har socialdemokratin ändrat mening, och jag noterar detmed glädje. SjälvfaUet medger jag att man på många håll inomfolkpartiet också ändrat mening under de år som gått. Jag håUer helt med herrAdamsson om att det var mycket konstigt som sades 1965 när detta stöd infördes.Men från liberalt håll anfördes ändå i reservation, som enmajoritet inom röstade för, att det fanns utgifter som var Uka föraUa partier och att man därför skulle utreda ett system "med fastgrundbelopp och tUläggsbelopp i förhåUande tUl partiemas styrka". Jag kan därutöver inte låta bU att påpeka vad herrAdamsson själv sade i debatten 1965. Jag citerar ur hans anförande i andrakammaren för att visa att jag för min del har haft precis samma uppfattningunder alla dessa år: "De som'tidigast och aktivast arbetat för statUgtstöd åt partiverksamheten återfinns inte inom socialdemokratin utan framförallt inom och . Jag vill erinra om en bok av en ungfolkpartist som bär titeln och som tar upp dessa ting tJUen ingående diskussion." Jag har alltså stått fast vid samma linje helatiden; det framgick av vad sade . Sedan påstår man, att innan gmndbidrag införs, måste vi haen utredning. Det har förvånat mig en del, eftersom socialdemokratins Unje 1965var att man absolut inte skiUle ha en utredning om de här sakerna.Statsminister sade, när den gången krävde en utredning: "Nå, men mandatfördelningen som grund för partiernas bidrag?------ Menvilken utredning skulle kunna belysa den saken? är ettpolitiskt stäUningstagande och Ingenting annat. Alla här vet precis Uka mycketi dag som efter en lång utredning." Detta sades alltså när det statUga partistödet infördes.Då behövdes ingen utredning av partistödet. Inte ens konstruktionen av anslagetbehövde granskas, för det var ett politiskt ställningstagande. Men när nu vi med samma argument som anfördes 1965 iherr reservation vill ändra konstruktionen så att den bUr mer rättvis, då bUr plötsligt en utredning så väldigt viktig. Då kan man lära sig I37 S* protokoll 1971. Nr 69 så mycket av den utredning som manaUtid tidigare avvisat! Fredagenden Varför denna skillnad, hertAdamsson? Förut sade man nej till en 23 aprU1971 utredning för att förhala Införandeav grundbidrag. kunna lasta på en utredning så många saker att mankan fortsätta Partistöd förhalnlngen med en utredning.Eller också har man ändrat mening och tänkerlägga fram förslag 1972. För vår del anser vi att redan nu börsanktionera principen om grundbidrag som komplement tUl det () kort genmäle: Det var med stort intresse jag avvaktade herrAdamssons svar på de frågor som i stäUde. Det var av intressedärför att samma frågor ställdes i utskottet utan att något svar gavsbeträffande tidpunkten. Man uttryckte sig mycket gUdande om när en eventueUöversyn skiUle vara klar. Det kanske mest intressanta är ändå att få höra hur herrWerner i kommer att uppfatta svar. Det är det vi väntarpå att få ta del av. Jag skaU inte göra några bedömningar, men jag viU ändåredan nu säga, att med det resonemang som förevarit i utskottet och det svarsotn hen gav här i kammaren skall det bU intressant att se hur passförnöjsam i är. Hert () kort genmäle: Jag skall gärna medge att jag inte citeradeaUt vad i sade i debatten 1965. Jag antydde t. ex. inte dettaom att vi nästan var ute och tog änkans sista skärv; jag vUl erinra om att herrWemer i menade att dessa pengar i första hand borde gå tillpensionärerna. Jag skaU inte säga mer om detta, men när iMalmö menar att det nu föreliggande förslaget om grundbidrag skulle vara högstarättvisan, vUl jag säga att det ändå betyder att den ena halvan av väljarkårenfår sammanlagt plus tre miljoner, medan den andra halvan får plus två mUjoner.Man kan väl fråga sig om det är så alldeles rättvist. Jag menar nog attriksdagen inte har anledning att föregripa utredningen på denna pimkt, utan enutredning får väl ändå överväga hur bidraget skall utformas. sade att vi var överens om att vissa utgiftervar Uka stora för aUa partierna. Ja, men jag är inte aUdeles övertygad om attvi är överens om vUka av dessa utgifter som är lika stora för aUa partiema. Härkan det hända att det råder delade meningar mellan mig och , om viskulle gå m på en mera ingående diskussion. Men jag skaU Inte ta upp detta. Jag viU gärna ge den trösten att säga att jagaldrig har betraktat honom såsom någon motståndare till tanken på partistöd. Vi vet ju ändå att 1965 tillhörde den minoritet inom som hade såsom sin talesman i utskottet . Det är ju ganska Intressant att konstatera att vid det tillfället ville ha en utredning om dessa frågor. Han vUle också ha införd en spärr för att 138 inte tUlfäUiga majoriteter skullekimna ändra på bidragets konstruktion. Vad är då mera logiskt, omvi skaU ändra på bidragets konstmktion, än Nr 69 att man tänker sig att detföregås av en genomgripande utrediung så att den ledamöternahar möjUghet att ta stäUning efter denna? HerrWERNER i (m) kort genmäle: menade att ett grundbidrag inte var så där särskUträttvist, eftersom här står ett stort parti emot tre andra. Det är väl riktigt.Men hert vet också att vi har en gång tre partier och därmed oUkakansUer och fimktionärer. Jag för mm del skulle gärna se att vi hade ett endaoppositionsparti och arbetar för det. Vi får väl hoppas att den dagen kommer. DärtiUkan man väl lägga att utöver ett grundbidrag, Uka för aUa, har dockregeringspartiet därtiU de resurser som jag omnämnde och som aUtid följer meddet parti som Innehar regeringsmakten. Hen () kortgenmäle: Jag är Utet förvånad över på en punkt, nämUgen då hansäger att det är så oerhört viktigt att få en utredning om detta. Jag har följtherr övningar i det förflutna. Han sade faktiskt 1965, då partistödetinfördes: "Detta är en politisk bedömningsfråga, som Inte några om änaldrig så långa utredningar kan ge något entydigt svar på." Men när detgäller att skapa ökad rättvisa bUr plötsUgt en utredning så väldigt nödvändig.Jag förstår inte denna skillnad tiU 1971. Sedanblev jag också Utet besviken på . Jag fattade honom så i hansförsta anförande att han hade accepterat principen om grundbidrag, eftersom detfinns utgifter som är Uka för stora och små partier. börjar han plötsUgtpolemisera mot tanken på gmndbidrag och påstår att det inte skiUle vararättvist av olika skäl, som jag här inte går m på. Då anknyter en gammal Unje mom socialdemokratin. I propositionen 1965 står följande: "Omman vlU undvika att bidragssystemet inbjuder tUl en uppspUtt-ring på småpartiereUer får andra, inte avsedda återverkningar på partiförhåUandena kan någotannat än en proportionell beräkning efter enhetUga gmnder inte komma i fråga.Konstruktioner, som t. ex. kombinerar ett för aUa bidragsberättigade partierUka stort grundbelopp med ett proportionellt beräknat tiUäggsbelopp, torde avdenna anledning sakna aktuaUtet." Nuundrar jag: Står fast vid propositionens ord ochavvisar gmndbidrag? Eller har ni ändrat er och är beredda att accepteragrundbidrag ? Kan vi få ett klart besked i den frågan? HerrADAMSSON (s) kort genmäle: anförde utskottet att den här frågan borde bU föremål fören översyn längre fram, sedan erfarenhet vimnits. Med detta har man ändå sagtatt det hela inte är fastlagt för evig tid. JagviUe med mitt tidigare svar ha sagt att jag när det är fråga om grundbidraginte vlU ta stäUning tUl beloppets storlek och konstruktion på det sättet attdet skaU faststäUas tUl för varje parti, Nr 69 såsom de borgerUga partierna nuföreslagit. Det kan tänkas att avvägning- Fredagenden en bör vara en annan, men det fårutredningen visa. Det kan också tänkas 23 aprU1971 t det finns andra lösningar, somtillgodoser det intresse alla partier har, -------------------- nämUgen att få bidrag tiU de kostnader som anses vara lika för alla partier Partistöd _ oavsett partiernas storlek. Jagtycker att utredningen bör kunna klara upp ävenden frågan. Jag har sagt att om ingen annan lösning av detta problem föreUggerän att vi måste införa någon form av grtmdbidrag är jag för min personUga del vUket jag tror också gäUer det parti jag representerar beredd att accepteradetta. Partistödsdebatten är inte ny för kammarenoch inte heller förhistorien tiU partistödet. Jag kan därför koncentrera mittInlägg tlU dagens situation. Men jag viU gäma säga till , medanledning av att han redogjorde för relationen mellan partistödet ochpartiernas procentueUa andel av valmanskåren, att den relationen egentligen ärganska ointressant, därför att den gemensamma grundkostnad som partiema har ärjust den kostnad de har för att försöka åstadkomma en förändring i denprocentuella andelen av valmanskåren och för att få nya mandat. Jag vlU också gärna säga, eftersom principen om partistödeller ej har diskuterats, att jag personligen fortfarande tillhör dem som äremot ett samhäUeUgt stöd tiU poUtiska partier. Jag tror nämUgen att det i en levandedemokrati som vår finns väldigt många människor som är Intresserade av attarbeta för och också ekonomiskt satsa på det poUtiska parti som de tror bästkan företräda deras intressen och bäst påverka samhällsutvecklingen I engynnsam riktning. finns emeUertid detta partistöd, och harbeslutat att ett kommunalt såväl landstlngskommunalt som primärkommunalt partistöd kan utgå. När nu detta kommunala partistöd finns är det enUgt mittförmenande ett rimligt krav att det utformas på ett rättvist sätt. Dennuvarande konstruktionen är helt orimlig en konstruktion som ger kommunernarätt att besluta om kommunalt partistöd skall utgå men som ålägger kommunernaoch landstingen att vid utbetalande av eventueUt partistöd följa en norm somgynnar de större partierna och missgynnar de nUndre. I motionen 549 har vi motionärer redovisat några siffror,som belyser orättvisorna när det gäUer det landstingskommunala stödet. De exemplen skulle kunna mångfaldigas. Jag skuUe gärna vUja lämna några aktueUa siffror som avser årets situation. Siffrorna för det landstingskommunala stödet i ett län som jag väl känner tiU visar att erhåller moderata samUngspartiet , , , socialdemokraterna och kommunisterna . är detta inte på något sätt ett extremt exempel. Jag kan nämna siffror som avser : där erhåller moderata samlingspartiet mot socialdemokratemas . Det är sådana jämförelser som erUigt min mening på ett utomordentligt sätt Ulustrerar de orättvisa 140 förhållanden som råder. Enändring måste därför komma tiU stånd och den måste komma tiUstånd skyndsamt. DessaförhåUanden Ugger tUl grund för den motion som och jag har väckt.Motionen syftar till införandet av ett grundbidrag, som skulle ge störrerättvisa åt partierna än det nuvarande partistödet ger. Vi har i vår motionföreslagit att man Inom ramen för nu utgående bidrag skulle låta 50 procentutgå som grundbidrag och resterande som rörUgt bidrag. Det åstadkommer i ochför sig inga revolutionerande förändringar. Moderata samlingspartiet skulle iÖstergötland i så fall få mot nu 60 000, 109 000mot 114 000, 85 000 mot 66 000, socialdemokraterna188 000 mot nu 270 000 och kommunisterna 58 000 mot 12 000 förnärvarande. Det föreligger fortfarande väsentUga skillnader meUan de stödpartierna skulle erhålla, men relationen blir i alla fall rättvisare än den nuar. Jag skuUe gärna vilja säga till socialdemokraterna att om man i ettlandsting kan få mera i landstingsbidrag än moderata samUngspartietfår enUgt det här förslaget, är det fortfarande ett mycket generöst bud frånmoderata samUngspartiets sida. VIhar, herr talman, i motionen påpekat att utformningen av det kommunalapartistödet inte får bU sådan att grundbidrag kan utgå tlU tUlfäUigagrupperingar. Sådana förekommer ofta vid primärkommunala val, och partistödetfår givetvis inte stimulera tUl särUstor av oUka slag, Uka litet sompartistödet får bidra tUl att bevara en viss partistruktur I samhäUet. Utskottsmajoritetenföreslår att det skaU göras en översyn av lagen om kommunalt partistöd. Mot dethar jag ingenting att erinra, men det skaU, herr talman, vara en översyn somsker så snabbt att förslag till ändrade regler kan föreläggas nästa årsriksdag. Även detta uppskov med ett beslut innebär att de nuvarandeorättvisorna får bestå, varför uppskovet absolut mte får bil längre än vad somoundgängUgen är nödvändigt. Meddessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifaU tiU reservationen tUlkonstitutionsutskottets betänkande nr 28. Fredagenden 23 aprU 1971 Hert iTrollhättan (s): I Ukhet med den föregående talaren skaU jag väsentligen uppehålla migvid det kommunala partistödet. I fråga om detta har det funnits enighet på tvåpunkter. Den fortsätter teoretiskt, men i praktiken upphäver man denna enighetför närvarande. Denena punkten har gäUt att staten skaU fastställa fördelningsreglerna. Den andrapunkten har varit att fördelningsreglerna för det kommunala partistödet skallsammanfalla med reglema för det statliga. Men bifaUer den reservationsom de borgerUga i avgivit i fråga om det statUgapartistödet, upphäver man denna princip om att man skaU ha samma regler på detkommunala och statUga området. Manskriver visserligen i reservationen till frågan om det kommunala partistödetföljande: "Då man bör sträva efter Ukartade huvudprinciper 'så långtinöjUgt för det statliga och det kommunala partistödet bör därför reglerna fördet kommunala partistödet ändras därhän att ett grundbidrag utgår tiU ifiUlmäktige företrädda partier." Men föreslår man att regeringenskaU lägga fram ett förslag tiU riksdag. Det innebär att dessa reglerkan tillämpas först ute i kommunerna. FöljaktUgen får vi under en periodoUka regler på det kommunala och det statUga området. Man går emot den principman själv deklarerar i sin reservatlon.