prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. § 2 Hen talmannen meddelade att i VisbyenUgt tUl kammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven den 30 aprU. Hen i bevUjades erforderlig ledighet frånriksdagsgöromålen. Om meddelande tiU enligt § 56 riksdagsordningenangående den aktuella situationen i , m. m. § 3 Om meddelande till enligt § 56rUcsdagsordningen angående den aktuella situationen i , m. m. Herr industrirrUnistern WICKMANerhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 9mars intagna fråga, nr 118, tUl hen statsministern, och anförde; Hen har frågat statsministern omregeringen är vUlig att snabbt lämna ett meddelande tUl enUgt 56 §riksdagsordningen dels angående de förhåUanden som lett tiU den aktueUasituationen i Statsföretag och dess dotterföretag samt de åtgärderregeringen vidtagit i dessa sammanhang, dels om de principieUa synpunkterregeringen mot denna bakgrund vUl anföra på den statUga företagsamheten. Dethar överlämnats ät mig att besvara frågan. kommer att få en redogörelse för destatUga företagens verksamhet i den ordning som förutsattes vid bildandet avStatsföretag (prop. 1969:121, SU 1969:168). Även andra tUlfäUen erbjuds atti diskutera frågor om näringspolitiken och de statliga företagen. Jagavser sålunda att härefter besvara en interpeUation i ämnet. Det är angeläget med en öppen debatt om näringspolitiken.Detta gäUer inte minst den statUga företagsamheten. Mot bakgrunden av vad jagnyss har sagt anser jag det inte påkaUat med ett särskUt meddelande och ensärskUd debatt i enligt bestämmelserna i 56 § riksdagsordningen. Hen (): Det är två meningar i industriministerns svar som manmöjligen kan säga något vänligt om och kanske UU nöds tacka för. Det ärmeningarna: "Det är angeläget med en öppen debatt om näringspoUtiken.Detta gäUer inte minst den statliga företagsamheten." Mot den bakgrunden är det ju ganska ömkligt att regeringenvägrar att ge den fylliga information som jag har begärt som underlagför dagens diskussion. Jag har med denna enkla fråga velat peka ut en väg för Om meddelande tiU enligt § 56 riksdagsordningenangående den aktuella situationen i , m. m. regeringen att då aUmänhetens intresse ärstarkt för de statliga företagens förmäga att leva upp tiU av regeringenuppstäUda mäl verkligen ge just en fyUig information, både i fråga omden märkliga situationen i och i fråga om den statliga företagsamheteni princip. Det fanns skäl att förmoda att det ansvariga statsrådetssvar på redan då väckta interpellalion skulle bUotUlfredsstäUande. Även om regeringens oUka ledamöter läser igenom varandrasinterpellationssvar så väljer ju det ansvariga statsrådet just den uppläggninghan önskar. Vad jag vUle ha fram var ett principieUt och utförligtdokument som regeringen gemensamt har utformat och står för. Det är ettmeddelande enligt § 56 av den typ som vi har i morgondagens debatt omUtrikespoUtiken och som används i mera principiella sammanhang. har farhågorna slagit in. Det svar som omnågra minuter kommer att läsa upp här i talarstolen i de delar det skall lämnabesked är helt otUlfredsstäUande. Och i den män det är avslöjande tycks detvara oavsiktUgt. Kammaren får aUtså en upprepning av regeringensmetod - som den redan använt att undvika och försvåra kammarensdebatter. Först lämnar statsrådet ett intetsägande svar. Sedan kommer så attsäga i bästa faU i nästa omgång en fylligare redovisning när debatten har nåttdet stadium då oppositionens företrädare bara har sex eller kvar.Om den debatten blir upplysande så kommer det inte att bero pä nägonöppenhet från regeringens sida i det skriftliga dokumentet. Regeringen väljeratt försvära, fördröja och ibland omöjliggöra debatten. Men här i riksdagenhar socialdemokratin åtminstone inte den möjligheten som man nu använder påsina möten när de här frågorna diskuteras att stänga ute pressen ochaUmänheten. Jag får tillstå att vi blev något förbryllade över herrHeléns enkla fråga när den väcktes här för nägra veckor sedan. Att svaret påden kommer vet orsaken till. Det beror på att bortrest tUl vid den tidigare tidpunkt, som vi annars hadeföreslagit honom. Vi har faststäUt en ordning för insyn i ochdiskussion om de StatUga företagen. Låt mig upprepa hur den är beskaffad. Pä grundval av Statsföretags koncernbokslut ochredovisning för dotterbolagen, som aUtså ännu inte föreligger, kommer riksdagenatt efter utskottsbehandling kunna ha en mycket öppen och ingäende diskussion.Vid tidpunkter emellan koncernsbokslutens framläggande och deras anmälan förriksdagen har vi till värt förfogande i riksdagsordningen institutet med bådeenkla frågor och interpellationer. 1 det läge som råder hade hen BurenstamLinder väckt en interpellation. I det läget hoppar plötsUgt genom enenkel fråga pä den skutaii för att med hjälp av § 56 seglain i debatten. När hen valde § 56 blev vi ocksä av ett annat skälförvånade och förbryllade. Vad § 56 i riksdagsordningen ger möjlighet tUl - ochdet var därförjag var angelägen om att i mitt svar understryka vårt intresse av att iriksdagen och på andra håU ha en öppen debatt är att debatten skall kunna skeinom lyckta dörrar. Det är ytterUgare en anledning för mig att tUlbakavisa herrHeléns krav på en debatt enligt § 56 i riksdagsordningen. Jag ser avtalarlistan att kommer att delta i den interpeUationsdebatt somstrax skaU föras, och även om omdöme om den redan är träffat ochfaststäUt, vore det kanske ändå en fördel att spara slutomdömet tiUs dennadebatt är avslutad. Man måste endera ha en mycket spekulativjournaUstisk begåvning eller också ha varit med om att sätta hemligstämpel påväldigt många dokument, om man kan inbiUa sig att en begäran om en redovisningi enligt § 56 skulle syfta tiU att vi här skuUe ha ett slutetsammanträde. Det är något som tUlämpades under kriget, och jag trodde verkligeninte att fantasi gick tUl den tid dä mörkläggning var detnaturliga i riksdagsarbetet. Vi kommer att föra en debatt här från begränsadeförutsättningar. Jag har icke recenserat hela debatten jag har recenseratregeringens sätt att lägga upp förutsättningarna att föra denna debatt genomatt lämna ett så intetsägande svar som det vi strax kommer att få höra. Skälet tUl att jag begärde att här få denna fylUgaredovisning redan nu var ju att man genom uppläggningen av behandlingen avfolkpartiets utförliga motion i dessa frågor har förhindrat att en sådan debattkommer tiU stånd då allmänhetens intresse är starkast och mestmotiverat. Det är skäl nog för att tvinga fram en debatt, som verkUgen kan genågonting. får vi nöja oss med att avkräva statsrådet muntliga besked. Dethade varit riktigare om statsrådet hade valt den väg som § 56 medger och somskulle ha lämnat ett fyUigare underlag för hela riksdagsdebatten. Överläggningen var härmed slutad. Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten § 4 Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statUgaföretagsamheten Herr industriministern ordet för att besvara () den 12 februariframställda interpellation, nr 50, och anförde: har frågat mig vUkaslutsatser jag drar av de erfarenheter som vunnits av de senaste årens försökatt vidga den statliga företagsamheten. Jag vUl svara följande. Den StatUga företagsamheten har vidgats betydligt, sett iett längre perspektiv. Skälen härför har varit flera. I första hand har detvarit sysselsättningsskäl som varit motiv för staten att träda in som företagare.Jag vUl särskUt framhåUa vad NJA och betyder för sysselsättningen iNonbotten. Ett annat skäl för statligt företagande har varit att medverka tUl Nr 53 försöriningen på vissa varuområden vid avspärrning av våraimportmöjlig- den heter.Av detta skäl tUlkom flera företag under eUer strax efter det senastekriget, såsom Skifferoljebolaget, , Ceaver- Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statliga företagsamheten ken och Oljetransit. Ettantal av de statUga företagen har tUlkommit av mera specieUa skäl. Systembolaget och de statliga restaurangbolagen tUlkom avalkoholpoUtiska skäl. och Tipstjänst av kontrollskäl. Dessutomfinns fiskala skäl tUl bildandet av statliga företag såsom faUet var med t. ex.Tobaksbolaget. För att tiUgodose statens servicebehov på oUka områden harbildats företag såsom Svenska reproduktions AB. Vidare finns en grupp företagsom kommit i statens ägo av varierande skäl. Här kan främst nämnas därstaten blev delägare och sedermera majoritetsägare med hänsyn tUl intresset avatt stora naturtUlgångar ligger i samhäUets ägo. Vidare kan nämnas Kalmarverkstad som kom i statens ägo i samband med förvärv pä av vissasmåländska järnvägsbolag. VadgäUer skälen för olika statliga industrietableringar viU jagframhåUa följande. Förvärvet av i motiverades av sysselsättningsskäl i samband med att Centrala flygverkstaden iVästerås nedlades. Också Svetab har av främst sysselsäliningsskäl inköpt elleretablerat en rad företag. Här kan nämnas J. O. snickerifabrik iKramfors, ETRI fönsterfabrik i , mattfabriken i , Nordtool iPiteå samt sportartikelfabriken i . kommer attföreläggas förslag om lån och kapitalstöd för av Statsföretag och Coronaverkenplanerade företagselableringar i och . Som bekant rådersysselsättningssvärigheter på båda dessa orter vUket sålunda också i dessafall motiverat statens engagemang. Av sysselsättningsskäl bildades ocksåStigtex, som övertog kardgarnsspinneriet i Stigen från Saxylle-KUsund AB.Bildandet av Stigtex motiverades dessutom av beredskapsskäl. Andra skäl, t. ex.arbetarskyddsskäl, har legat bakom engagemanget i , som utvecklar ochtUlverkar system för stoftavskUjning. Bland de pä senare tid etablerade statUgaserviceföretagen kan nämnas Allmänna bevaknings AB, , ,Allmänna förlaget och Utbildningsförlaget. På utvecklingsområdet krävs storasatsningar och risktaganden som har motiverat ett statligt engagemang. och företag som tiUkommit genom statUg medverkan, vUkarenodlat bedriver produktut-veckUng eller har betydande utvecklingsinslag i sinproduktion, kan nämnas Utvecklingsbolaget, , Uddcomb och ELLEMTEL. Jaganser det angeläget att slutligen påpeka ett motiv för statUgt företagande somman tyvän alltför lätt glömmer bort i den allmänna debatten - nämligen kravetpå staten att på olika sätt engagera sig vid privata företagsmisslyckanden.Staten har vid flera tiUfäUen fått engagera sig i privata företag i svårigheterför att förhindra värdeförstöring, trygga sysselsättningen på ur sysselsättningssynpunktkänsUga orter etc. kan sägas ha tUlkommit av sådana skäl. Ett annatUknande exempel är statens engagemang i Uddevallavarvet. Ett aktuellt exempelär där en förutsättning för en effektiv rekonstruktion är ettstatUgt engagemang i rekonstruktionsförhandlingen. Den gjorda uppräkningen, som inte pä något sätt ärfuUständig, ger en bild av pä vilket sätt och av vUka skäl den statUgaföretagssektorn efter hand vidgats. Utvidgningen av den statligaföretagssektorn har naturligtvis ocksä skett genom expansion av de enskUda,statliga företagen. Den StatUga företagsamheten har vidgat sin verksamhet itakt med uppbyggande av näringspolitikens övriga instrument och skaU sålundases i sammanhang med utbyggnaden av arbetsmarknads- och regionalpolitiken,användningen av investeringsfonderna för regionalpolitiska ändamål, denkommunala skatteutjämningen och åtgärderna inom den offentUga sektorn för attdämpa storstadstillväxten. En bedömning av erfarenheterna av den statligaföretagsamheten bör göras i detta helhetsperspektiv. Denna företagsamhet ärnämligen ett av många medel som samhäUet har tUl sitt förfogande för attmotsvara medborgarnas krav på fuU sysselsättning, trygghet och ekonomisk utveckling, I Ukhet med landets företagsamhet i sin helhet uppvisar destatUga företagen en ur lönsamhetssynpunkt splittrad bild. Sålunda finns inomden StatUga företagsgruppen företag med god lönsamhet som det finnsföretag med otUlfredsstäUande resultat. Såsom framgått av den redogörelse jaglämnat har dock de statliga företagen tiUkommit av motiv som primärt inte harvarit vinstinriktade. 1 knappast något faU har vinstmotivet kunnat vara detintressanta eUer avgörande vid ett statligt företagsengagemang. Det är dåviktigt att konstatera att den för den StatUga företagsamheten splittradelönsamhetsbilden är en situation, som den delar med den privataföretagsamheten, trots att vinstmålet där betydligt mera entydigt bestämmerverksamheten. För att effektivisera de statUga företagen inordnades ettstort antal bolag under ett särskUt förvaltningsbolag - . Dettaföretag, som har tUl uppgift att planera och samordna en stor del av destatsägda bolagens verksamhet, har fungerat i drygt etl år. Av naturUga skälhar Statsföretag, med hänsyn tUl den korta tid som företaget fungerat, ännuinte kommit fram tUl den för dess uppgifter och speciella förutsättningar meständamålsenliga organisatoriska och administrativa utformningen. Statsföretagär en stor koncern med en disparat företagssammansättning. I enUghet mederfarenheterna frän stora koncerner pä den privata sektorn får man anse detsom naturligt att det kommer att ta ,tid att effektivt samordna och utveckla deolUca företagen i koncernen. De slutsatser jag vUl dra beträffande erfarenheterna avden statUga företagsamheten är att denna redan nu i stora delar av vårt landhar blivit ett nödvändigt element för att upprätthäUa sysselsättningen. Den ärockså nödvändig för att fullfölja ett riskfyllt utvecklingsarbete för att pälång sikt bevara slagkraften i vår ekonomi. En fortsatt utveckling av statligföretagsamhet efter i huvudsak de riktUnjer som hittUls prövats kommer därföratt ingå som en viktig del av näringspolitiken. Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Hen (); Inom den socialdemokratiska näringspoUtikenhar man gjort stora utfästelser. Denna politik skulle avrunda den ekonomiska Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten utvecklingensaUa kantigheter och dessutom vara pådrivande pä denna utveckling.Näringspolitiken med de statliga företagen i spetsen var vad som skulle ge detsocialdemokratiska partiet en modern prägel som man förverkligade enav socialismens uridéer att allt blir bra om staten äger produktionsmedlen. Men hen skuUe inte ha glömt sin . Grå är aUteori. Och gråast är sociaUstisk teori. Det visar aU erfarenhet från andraländer. Också den verkUghet som i värt land framkommit efter några årsaktivering av statsföretagsamheten Uknar mera farhågorna än drömmama.VerkUgheten har än en gång visat sig vara den nya socialdemokratins störstafiende. De glada fanfarema har utbytts mot surmulna påpekanden om att även deprivata företagen har sina brister. Visst firms det svaga privata företag. Det är ingenhemlighet att privata företag ibland går i konkurs. Inte mindre än 3 700konkurser inträffade , en ökning om , tUl inte såliten del beroende på den underUga ekonomiska politik som fors i dettaland. De privata företagen uppvisar ibland också andra nackdelar. Ingen harvelat göra gäUande att enskUd företagsamhet är felfri. Men just i att ingen sagt något annat ligger en avpoängerna i den jämförelse man nu gör. Socialdemokratisk näringspolitik utgickfrån en felfrihetslära om sig själv. Ni får därför finna Er i att de yvigapretentionerna jämförs med verkligheten. I våra jämförelser skall vi inte heUer glömma att destatliga företagen i genomsnitt visar ett sämre resultat än de privataföretagen. Det alldeles övervägande antalet privata företag går bra. Men detaUdeles övervägande antalet statUga företag går dåUgt. När företag, vare sig de är statliga eller privata,kantrar drabbas de anställda direkt på ett mycket beklagligt sätt. Men när destatUga företagen misslyckas drabbas de anstäUda också i sin egenskap avskattebetalare. I vår jämförelse måste vi beakta detta. I de privata företagenär det i stäUet först och främst ägamas egna pengar som tunnas ut om det skullegå iUa. Vi måste av dessa anledningar rikta skarp kritik mot denräcka av statliga företagsfiaskon som kunnat inregistreras . Mendet finns ytterUgare en anledning - den kanske viktigaste av aUa att blibetänksam inför den verklighet som framträder. Ni, , har genom Eramisslyckanden på ett olyckligt sätt komprometterat statsmakten. Detta är inteägnat att inge den respekt för statsmakten som behövs för att lotsa landetgenom svårigheter. Vi behöver bara se vUka spänningar som finnspå det ekonomisk-politiska området för att förstå hur betydelsefullt det är attstatsmakterna inte utsätts för löje. De anklagelser som jag riktar mot Er, , ärallvarliga, och det finns fog för dem. TiUräckUgt mycket material harredovisats i press, radio och TV samt i den politiska debatten för att motiveradem. Jag vUl nu tacka Er helt formeUt för Ert svar på min fråga om vUkaprincipiella slutsatser Ni har dragit av verksamhet med statligföretagsamhet. Men svaret brister däri att det ger föga grund för någonändring i de hårda omdömena. Ni gör en och meningslös uppräkning av vUkaföretag Ni äger utan tUlstymmelse tUl erkännanden eUer analys av misslyckanden. Man säger ibland att det är lätt att vara efterklok. Menatt döma av Ert interpeUationssvar har Ni, hen statsråd, svårigheter även påden punklen. Menar Ni att det inle fimns något somfordrar djupare eftertanke? Drar Ni inga slutsatser om projektet ? DrarNi inte nägra slutsatser om den statUga företagsamhetens manövrer i ett företagsom Ka-Fa Kyl? Drar Ni inga slutsatser om utvecklingen och förveckUng-arna iStekenjokk? Det är i så faU synd, lycker jag, ty droge Ni någraslutsatser från dessa och de många andra tUltrasslade affärer som Ni varitinvecklad i skuUe Ni löpa mindre risker . Landet skulle ocksä löpamindre risker. Av den senare anledningen måste jag för min del försöka dranägra slutsatser. Ni drar, som jag sade, inga slutsatser av misslyckandena iKalmar verkstad. Men det måste man göra. verkstad har som bekant på korttid lyckats göra stora förluster genom att splittra sin verksamhet på ett antalmycket svära projekt som parkeringshissar, lastbUar, distribu-tionsbUar ochelbUar, Är del detta Ni åsyftar i Ert svar tUl mig när Ni talar om att manmåste fuUfölja ett utvecklingsarbete inom den statUga företagsamheten för attbevara slagkraften i vår ekonomi? Projektet med parkeringshissar lär Kalmarverkstad ha undersökt och förkastat 1965. Men för att det skulle finnas någotatt redovisa i den socialdemokratiska valrörelsen i blev mantvungen att på nytt plocka fram detta projekt. Förlusterna i verkstad har angivits tUl1617 , men det är sannolikt att åtminstone den närmasteframtiden blir ytterligt svår. För industriministern, som inte kan känna tUlalla de statliga företagens enskUdheter, kommer kanske dessa rapporteröverraskande. De är överraskande åtminstone för dem som använder industridepartementetspublikation som infor-mationskäUa. I den senaste upplagan avdenna skrift intrycket att aUt är mycket väl bestäUt och att många stäri kö för att köpa Tjorven. Men den enda som verkligen stod i kö för att köpa denna bilvar postverket. Enligt vissa statsråd skall staten helsl vara sin egen kund,och man undrar om drar några slutsatser om hur det nu blev närposten i detta fall inträdde som statens kund. Posten har i efterhand förorsakats stora kostnader på grundav att Tjorven inte håUit mättet. För att få Tjorven funktionsduglig har man tvingats införaoUka förbättringar som t. ex. två-krets bromssystem, kupévärmare och en delandra sådana saker. har fått betala hela detta kalas, som kanberäknas ha kostat . Tjorven har inte heller visat sig tUlräckligt bra i frågaom service. Serviceverkstäderna är dessutom fä UU antalet och Ula utmstade medreservdelar, och när nu mänga Tjorvar ofta befinner sig ur drift blU det svårigheter.Man tvingas ha ett stort antal reservbUar, och detta kostar, som var och en kanförstå, en hel del pengar. har man en bU av sex som reserv försådana som då och då står på verkstad. Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten merkostnadför postverket kan beräknas uppgå tUl låt oss säga 5 mUjoner kronor. Det avgörande för att postverket en gång valde Tjorven istäUet för en annan bU, som man jämförde med, var en del tidsstudier somtycktes visa, att Tjorven var den överlägsna bilen. självtuppskattade vid sin bedömning av de här två bUarna denna fördel hos Tjorven UUungefär . Jag skulle dock tro, att även postverket i efterhandhar kommit tUl en annan slutsats även i det här avseendet. Kritik har riktatsmot Tjorven, t. ex. av postverkets konsultationsläkare i västra distriktet iett utlåtande , som väl tål att citeras: "Då det från en del personal som använder Tjorvenunder sin tjänstgöring framkommit klagomål har jag närmare sett på bilen medhänsyn UU detta. Kunde dä konstatera, att det saknades fjädring i förarstolen,som f. ö. inte var sittriktig. Det är ur fysiologisk synpunkt betänkligt, isynnerhet om Tjorven används under längre körsträckor. Dessutom förefallerkörstäUningen bli ytterligare obekväm genom att pedalerna finns anbragta myckethögt. Ytterligare allvarliga brister var att sidodörren på vissa bUar gårtrögt, varför det behövs en avsevärd kraft för att öppna och stänga dörren.Eftersom detta moment utföres mycket ofta under en tur, bUr det en alltför storpåfrestning för höger arm och axel. Förarna har också bekymmer med att bUen ärdragig och kall eftersom man mäste öppna dörren sä ofta och dä släppa in aUkalluft utifrån. Det skuUe ha varit en fördel om man hade haft möjlighet attgenom fönstret lägga posten i brevlådorna, vUket nu är omöjligt, eftersomfönstret öppnas endast delvis och öppningen är felaktigt placerad, vUket islort sett omöjliggör att sticka ut armen och lägga ner post i en brevlåda.Enligt personalens uppgifter försvårar den tvådelade bakdörren in- och urlastning,----- .Bilens konstruuktion är också sädan, att det inne i bUenuppstår en mycket hög ljudnivå vid körning, så hög att hörselskydd behöveranvändas, vUket självklart inte är tUlfredsstäUande. De omnämnda bristerna borde i görligaste mån justeras såfort som möjligt. I varje faU bör man ha i åtanke att vid ny bestäUning försökafä fram bältre detaljer. Tjorven kan f. n. inte anses lämplig för körning pålängre turer." Jag tar för givet att det här utlåtandet som många andralider av en del brister, men jag skuUe ändå gissa att det innehåller någontingsom är principieUt riktigt. Och slutligen när det gäller den här bUen och Kalmarverkstad: Verkligt aUvarligt, hen industriminister, blir det ju för postverket,om det inte visar sig möjligt för verkstad att håUa i gång ettservicenät, för dä blir mer eller mindre hela vagnsparken av Tjorven värdelös. Jag kan inte komma till någon annan slutsatsän att posten genom att välja Tjorven i stället för en konkunerande bUförorsakat sig kanske upp mot i extra kostnader och löperrisken av en verklig smäU, om rimlig service pä Tjorven mte kan ordnas ifortsättningen. Jag undrar, herr statsråd, om inte Ni drar några slutsatser omvad de stora utfästelser som Ni har gjort inom ramen för Er näringspolitikkommer att kosta skattebetalarna. För att se vUka slutsatser man måste dra av en annan sidaav statlig företagsamhet skulle jag vUja granska affärerna med bolaget . Det är ett privat företag som ligger i , och dethar sysslat med kyl- och frysenheter. drevs företaget med storaförluster, och likviditeten var hårt pressad. Förenade fabriksverken - alltså ett statligt företag - varen av leverantörerna och bevUjade krediter på olika sätt.Under perioden fram UU beviljade Fabriksverken krediterpå utan någon egentlig säkerhet. Vid ett styrelsesammanträde i bolaget i mars 1970diskuterade man om företaget skulle gå i Ukvidation, men man vidtog i stäUetvissa andra åtgärder efter samråd med och på begäran av företrädare förFabriksverken. Fabriksverken krävde plats för tvä egna representanter istyrelsen för Ka-Fa Kyl, vUket man ocksä fick vid en extra bolagsstämma.Styrelsen kom då att bestå av verkstäUande direktören, som tillika var ägare,plus de två representanterna för Fabriksverken.