prot · FU0954 · 1971-12-31 00:00:00 — Den indiskretion som förmedlade lillsvenska folkel hade emellertid den fördelen med sig alt den framtvingadeutrikesnämn-dens sammankallande, och blott därigenom förhindrades att elt förvärt lands ekonomi och slällning i avgörande beslut delgavs riksdagenoch svenska folkel genom elt slalsminislerlal pä etl internt parlipolilisklmöle. Men beslutet i denna fräga var ett fullbordat faklum redanvid uUikesnämndens sammanträde. Regeringen har, sägs del uttryckligen i denhandelspolitiska deklarationen, redovisal silt ställningstagande inför nämndenssammanträde. Det förfaringssätt som regeringen har velat lillämpa vittnar omhur ett längl maktinnehav kan avtrubba respekten för demokratiska spelregleroch för stadganden i vär konstitution. Jag tycker att del finns anledning förriksdagen all proleslera mol all medinfiyiande pä della sätt sättsur spel. Jag inledde detta anförande med att konstaleraall Europadeballen i värl land i hög grad har begränsals lill en diskussion omde ekonomiska fördelar eller nackdelar som skulle kunna bli en följd avSveriges anknylning i en eller annan form lill den Europeiska Gemenskapen. Jaglänker inte i försia hand pä den bedrövliga och ovederhäfliga EEC-fienlligapropagandan som bedrivs i Aflonbladel och pä andra häll hos kfml och vpk på denyttersta vänsterkanten. Även i mera vederhäftiga debatter övervägerbenägenheten all bedöma varie företeelse i EEC och varje nylt drag i dessutveckling ur en snäv och kortsynt nalionalegoistisk synvinkel. Regeringens handelspolitiska deklaralion präglas av sammagrundsyn. Den är negaliv. Den saknar en klar politisk vilja allförulsällningslösl och i positiv anda pröva möjligheterna till intimast möjligaanslulning. I de fall dä Iveksamhet kan anses föreUgga belräffande den framlidaulvecklingen - och del kan del på många punkler - är tolkningen ochslutsatserna i regel negativa. Varje krilisk läsare måste bibringas denuppfallningen all regeringen koncenirerar sitt intresse pä all frammanasvårigheter och hinder. Av ell folk som i varje fall ger sig sken av alt vara säutrikespolitiskt upplysl som del svenska borde man kunna förvänta sig all EEC;smäl och slrävanden bedömdes från europeisk synpunki mot bakgrundenav del faklum att är ett land i del demokratiska och att del somär gagn för rimligtvis också måste vara lill fördel för Sverige.Även här hade synpunkler som jag kan ansluta mig lill, I sin deklaralion i gjorderegeringen - del skall gärna medges - vissa ansatser att anlägga ell vidareeuropeiskt synsätt pä EEC, Det lycks lyvärr ha stannat därvid, I deklarationenullryckle regeringen en förhoppning om all förhandlingarna med EEC skulle"leda till en uppgörelse som tillfredsställer båda parternas väsenlligaintressen och pä sä sätt bidrar lill samarbetet för fred, framsteg och stöneenighet meUan de europeiska folken". Regeringen lalade realistiskt ocherkännsamt om vad Gemenskapen har ulrältal för freden och samarbetet ochkonstaterade att "en anda av försoning häller på all växa fram mellan deeuropeiska folken". Sä läl det alllsä när regeringen framträdde införeuropeiskt forum i . Men för hemmaplansdeballen lycks sådana här, lälmig kalla dem europeiska tankegångar vara bannlysta. Här hemma lycks del avolika skäl vara lämpligare all anlägga elt slags grodperspektiv pä deeuropeiska samarbetssträvandena, elt perspektiv anpassat efler dem som, för allfullborda liknelsen, kväker mesl och värsl. Del finns skäl att , dä den nya enkammarriksdagen förstagängen debatterar Europasamarbelel, påminna om att EEC mäste bedömas medutgångspunkt frän vad de tre Gemenskaperna betyder och kan komma alt betyda förulvecklingen i hela och därmed direkt och indirekl ocksä för värl land. Läl mig dä påminna om del ofta fördolda faklum del oflaglömda faklum - att den första av de tre Gemenskaperna, kol- och slålunionen,grundades med den klart uttalade avsikten att göra ell framtida krig mellanFrankrike och "inte bara otänkbart ulan också praktisktomöjligl", för att använda egna ord. Det mälel har uppnåtts, och ärgenom kol-och stålgemenskapen och genom EEC så sammanflätade all elt krig meUandem nu kan sägas vara otänkbart och praktiskt omöjligt. Därmed har ett av despänningsförhållanden eliminerals som var en slarkl bidragande orsak lill både försiaoch andra världskrigel, och det kommer även oss till godo. Kol- ochstålgemenskapen och EEC verkar i alla europeiska länders intresse, alllsä ävenSveriges, Men lätmig gå vidare! Utiikes- och handelspoUtisk debatt Utrikes- och handelspoUtisk debatt EEC har börjat föraen målmedveten ekonomisk MedelhavspoUtik, Speciella arrangemang eller avtal harIräffats eller är föremål för behandling med länderna runl med delklart uttalade syftet alt öka handelsutbytet och del induslriella samarbetet.Del gäller , , , , , , ,, , , och , De enda Medelhavsländer som ännuinte har dragits in i eller är i färd med all dras in i detta ekonomiskasamarbete med EEC som kärna är och , Men myckel tyder pä all dekommer med, de ocksä. De flesta av dessa länder kämpar med ekonomiskasvårigheter. De är falliga och industriellt efterblivna. Mellan flera av demråder historiskt betingade motsättningar. Deras ekonomiska standard skall nuhöjas med EEC:s hjälp. Delta förväntas få till följd att även depoUtiska, nationella motsällningarna kan tonas ner. Del finns exempel härpå,EEC har verksamt bidragit lUl att de forna arvfienderna och Jugoslavienförsonats. OfficieUt bekräftades della genom den italienske presidentens besöki höslen 1969 och presidenl Titos återbesök i . Del är inte bara i fräga om försoningen mellan Frankrikeoch , inle bara genom sin MedelhavspoUtik som EEC spelar en viktig rollsom en fredsfrämjande och stabiliserande fakior i den europeiska UtveckUngen.Del gäller också avspänningen mellan och , elt faktum som vi haralllför lätt alt glömma borl här hemma. Det är ännu för lidigl att ultala sig om huruvida de härslrävandena kommer alt leda till mera märkbara resullal inom de närmasle åren.Just nu ser det ut som om WUly östpolitik hade kört fast påsvårigheterna att fä och att gå med pä en rimliglösning av Berlinfrägan. I remissdebatten påminde jag om attförhandlingarna om tiUfarlen lill , om förbindelserna mellan människornai de två stadshalvorna och om status som del av hittillsvarit hell resullatlösa. Vid inle mindre än etl dussin sammanträden under delgångna året, påminde jag om, hade de fyra stormakterna sökt nä en lösning utanresullal, Irols all en uppmjukning i Berlinfrägan uttryckligen gjorls UUförulsällning för västtysk ratificering av Sovjetavlalet och avtalet med hänvisade ocksä till de kriiiska ulrikespoliliska bedömare som gjortgällande, att avspänningen i bara var skenbar, att den var ett utiryckför en ny taktik frän sida, påverkad av det ideologiska ochmililära hotel från , de svårlösliga ekonomiska problem, med vUkaöstblockets staler brottas och vilka helt enkell tvingat fram behov avekonomiskt samarbele med västsidan. Bakom avspänningsålgärderna skulle ocksåkunna ligga långsikliga slrävanden frän östsidan all isolera ,all minska NATO--sammanhållningen och alt ge Sovjel slörre rörelsefrihet påandra fronter. De här bedömarna har dä särskilt pekat pä den pågåendeuppladdningen i och den sovjetiska uppbyggnaden av nya baserkring , Globalt selt, menar dessa människor, skulle alllsämotsättningarna bestå eUer lill och med vara hårdare nu än lidigare, även om enlokal uppmjukning tycktes kunna registreras på del europeiska Del är, herr talman, naturligtvis svårl alt dra säkraslutsatser av de här moisägelsefyllda bedömningarna, och det är ocksä förtidigt. Men pessimismen dominerar mer än den gjorde . Sä länglkan man emellertid forlfarande slräcka sig som lill all ge förbundskanslerWilly Brandl del erkännandet att han tagit aktningsvärda iniliaiiv lill ennormalisering av förhällandet mellan tyskarna och deras forna fiender iÖsteuropa. De avtal som i höslas undertecknades mellan ,och och de förhandlingar som har böriat mellanVästtyskland och borde skapa vissa förutsättningar föravspänning och ekonomiskt samarbele. Om man vägar slräcka sig så långt som dagensutrikespolitiska regeringsdeklaration och rubricera den här nya kursen somvittnande om "klarl verklighetssinne", kan nalurliglvis vara föremålför delade meningar och är del i varje fall i . Ralificeringen ärsom sagl ännu inle ell faktum, något som föranledde härd kritik frän densovjetiske partisekreteraren sida sä senl som i går. Sä länge de härfrågorna inle funnii sin lösning lär den i regeringsdeklarationen apostroferadesäkerhelskonferensen inle heller kunna komma lill sländ. Nå, vadspelar nu EEC för roll i den här händelseutvecklingen? Det är i egenskap av medlem av EEC som fåtten sä stark och bred förankring i Väsleuropa, fått en sådan pondus all detkunnat förhandla som jämbördig part med och de östeuropeiskakommunistländerna. Talesmän för den socialdemokratiska västlyska regeringen hargäng pä gäng betonat, all det finns ell direkl samband mellan ä ena sidanBonnregeringens möjligheler alt föra en försonlig östpolitik, å andra sidan detfaklum alt är fast sammansvetsat, inle minsl genom EEC, med deväsleuropeiska demokratierna. Möjligheterna till en verklig avspänning pä sikt i Europamåste som jag också framhöll i årels remissdebatt - ses mol bakgrunden av dedominerande utvecklingstendenserna i västra och östra , 1 väst flätasländerna samman i etl allt intimare samarbete. Del tar sig bl. a, utiryck delsi fördjupningen av Gemenskapen mellan EEC-ländernas medlemmar, dels isträvanden att utvidga Gemenskapen genom att nya väsleuropeiska länder ingårsom medlemmar och andra inleder ell närmare samarbete i andra former med EEC, Iösl domineras ulvecklingen av såväl som de östeuropeiskakommunistländernas växande svårigheter att bemästra de problem som skapas genomjordbrukels mekanisering och nödvändighelen att finna sysselsättning ieffektivt arbetande industriförelag för den härigenom överflödiga arbetskraften.Bristen pä kapital, bristen på teknik, industrieU kapacilel och lämpligaadministratörer samt framför allt de olägenheter som den tungrodda och hårtcentraldirigerade ekonomin orsakar försvårar i hög grad den nödvändigaindustrialiseringsprocessen i . Dessa skifiande tendenser i ulvecklingen på olika håU haremellerlid en gemensam nämnare i strävandena pä ömse sidor alt stärka ekonominoch höja folkens levnadsstandard. 1 utvecklingens riklning ligger eltomfallande ekonomiskt samarbete inom hela . Behovel härav utgör en avorsakerna till all säväl som de ösleuropeiska Utrikes- och handelspolitisk debatt Utiikes- och handelspolitisk debatt kommunistländernavisar sig aUlmer angelägna alt normalisera förhållandet lill Väsllyskland,Processen har redan inletts som vi vel. Jag kan peka på del säUsammaförhållandel att del mesl privatkapiialisliska av alla europeiska slorföretag -Fiatverken redan försett med, som del heter, en jugoslaviskfolkbil, Samma förelag är i färd med all hjälpa lill all skapa en ryskfolkbil. Den nye polske kommunislledaren har lovat de missnöjda massornai all de skall fä en polsk folkbil, varvid han av alll all döma räknarmed hjälp frän nägon eller några av de slora västtyska bilfabrikanterna. Del här är bara detaljer i del slora skeendet, men de ärbelysande. Bilismen i östländerna, för all ta bara det exemplet, kan inteförverkligas ulan de europeiska västländernas hjälp. Men belraklar forlfarande EEC med misslro, Ellgenom EEC förslärkl slår i strid med utrikespolitiskaslrävanden. Varken eller andra kommunistländer har med undantagav ackrediterat ambassader hos EEC-myndighelerna i , Men delfinns skäl att fräga sig om inle inställningen tiU EEC kommer alt ändras redanunder , I det ekonomiska samarbele mellan ösl och väst i ,som de västlyska avtalen med och och snarl kanske också medPrag och banar väg för, är lills vidare förhand-Ungspariför östländerna. Men är en del av EEC. Om nägra är kommer denvästlyska handelspolitiken att uiformas gemensamt med de övriga EEC-länderna.EEC blir dä automatiskt den stora västliga parlen i det öst-västliga ekonomiskasamarbete som avtecknar sig vid horisonten. Även om del kan la lid innan den pä status quo-politikinriktade lunga sovjetiska diplomalin ändrar ståndpunkt ibland har del trotsaUl gäll förvånande snabbi - kan det myckel väl länkas alt såväl ryssarna somösteuropéerna i övrigl snarl finner det lättare all ha med EEC än med enbarlVäsllyskland alt göra. Länderna i ösl har som sagl ännu inga ambassaderackredilerade hos EEC, men del är ingen hemlighel alt deras Brysselambassaderhar börjal att bygga ut särskilda EEC-avdelningar. Vid en given lidpunkl kandessa lätt göras till självständiga missioner, ackredilerade hosEEC-myndighelerna. Jag sammanfattar: EEC har spelat en avgöranderoll för försoningen mellan och . EEC börjar spela en belydelsefullroU för en höjning av ekonomiska standard och därmed ocksäför en utjämning av lidigare motsättningar dem emeUan. EEC kan komma att spelaen slor roll i slrävandena all normalisera förhållandel mellan öst och väst iEuropa, Alll detla bör man ha klarl för sig om man vill ha en riklig bild avEEC. Del är inle minst betydelsefullt för vårt land, som med sitt utsatta lägemellan de två ideologiskt och miUlärpoliliskl skilda blocken har ell slarklinlresse av alla slrävanden som kan bidra lill alt stabilisera freden i ,Någon gäng borde även kunna betrakta EEC icke blott som en organisalionsom skulle kunna förorsaka oss vissa ekonomiska fördelar eller nackdelar utanäven som etl väsentligt led i de europeiska och därmed också de internationella avspänningsslrävandena. äterfinnsi siorl sell inlel i regeringens passivl slätstrukna Europadeklara-lion. Bakom iniegralionsarbelet i ligger en slrävan allhävda ekonomiska iniressen geniemol den amerikanska slormarknaden iväsl och den sovjetryska i ösl. framstod en gäng som elt allernaliv lillgodtagandet av "amerikansk kapitalism" eller "sovjetiskdiktatur". 1 elt längre perspekliv kommer även in i bilden den nyaekonomiska stormakt, som växer fram i Stillahavsområdel, nämligen , Att de smä länderna i EEC förefaller mer inlresserade avetl länglgäende integrationsarbete än de slora beror alllsä inle enbarl pådyrköpla poliliska erfarenheier om oförmågan all hävda nationella intressen vidkonfUkter mellan de stora, utan också på att de insett nödvändigheten allsamarbela, all gemensamt utnyttja de ekonomiska resurserna för att mötautmaningen frän , och , Ju större framgång deeuropeiska enhetsslrävandena när, desto stöne blir på lång siktförutsättningarna för etl ekonomiskt oberoende och neutralt mellangiganterna i väsl och öst. Att efler måttet av förmäga medverka i sädanasträvanden borde framstå som nalurligl för värt land. Vi har alltså alllinlresse av alt inom de gränser vär utrikespolitik utstakar ge vårl aktiva stödål denna mälsällning pä samma säll som och , Alt undersiryka della innebär självfallei inle - och delär kanske säkrast, herr talman, att framhålla det - att vårt land underåberopande av det långsiktiga värdet av del gemensamma europeiskainlegralionsarbe-tel skall förändra sin utrikespolitik. Men det föreligger ett klart behov all gentemot alla de högtalande aklivislgrupper, som görgällande att Europasamarbelel står i strid med svenska iniressen, hävda altmolsalsen är faUet. En bättre förståelse härför skulle gagna deballen. Opinionsbildningen här hemma och del säll på vilkel den avspeglas är ickeutan belydelse för dem ulanför våra gränser, som skall förhandla med oss om"de nära, omfallande och varaktiga förbindelser" med , som ävenregeringen allljäml säger sig eflerslräva. Inle minsl vanställd är den UlvUliga och okunniga,politiskt betingade argumentation, som gör gäUande att Europagemenskapen är"ell direktörernas och kapitalisternas redskap", inrättat för allgagna internationella finansintressen på löntagarnas bekostnad. Den ekonomiskaulvecklingen som EEC syflar lill motiveras Ivärlom av krav på en snabbarevälståndsökning för de europeiska folken, vilka som bekant precis som vårt -främsl består av löntagare. De senasie årens snabba höjningar av de europeiskareaUönerna beror UU slor del just på EEC-samarbetet, Insikten härom har, som väl kammarens ledamöier bordekänna till, lett lill att de fackliga organisationerna i Väsleuropa ställt sigalltmer positiva tUl EEC-samarbetet. Den fria fackföreningsinlernalionalen, FFImed 1 2 miljoner medlemmar bland dem och ärsocialdemokratisk. Den kommunistiska fackliga världsfederationen -FVF - har 5miljoner medlemmar. De av den katolska kyrkan ursprungligen grundadefackföreningarna, som lUlhör Ärbelarnas världs-federation - AVF - har 2,3miljoner medlemmar. Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt lioner harde socialdemokratiska och kristliga varit klart positiva till EEC.De frän början negativa kommunistiska organisationerna har börjat vackla.Den italienska kommunisldominerade organisalionen med sina 3,5 miljonermänniskor och de franska kommunisternas fackförbund häller på att tänka om. Delfranska förbundel har Ivå ledande män i EEC:s viktiga ekonomiska ochsociala kommitté. Det fackliga intresset beror nalurliglvis pä behovel avmedinflytande vid den internationalisering av den industriella produktionen somoavbrutet pägär i aUa stater, inte undantaget. Löntagarorganisationernamåste kunna bevaka sina medlemmars intressen vid evenluella arbetskonflikter,något som framför allt den norske LO-chefen själv överlygadanhängare av norskt medlemskap i brukat åberopa som motiv för etlutvecklat samarbele över gränserna. Det parti jag företräder har slarklkritiserat regeringen för dess åtgärd att pä grund av sina egnainrikespolitiska svårigheler bryla den förhandlingsordning den själv förordatgentemot inle bara EEC -staterna utan även andra anslulningssökande slaler. Vihävdar, alt förklaringen frän sida i nuvarande förhandlingsläge, attSverige inte längre önskar medlemskap i , är ägnad att skada bäde vårt landsoch iniressen. De övriga borgerliga parlierna tycks ha godtagitregeringens handlande. Om jag bortser från kommunisterna, som av andrabevekelsegrunder vill gä längre i sin negativa attityd till del demokratiskaEuropa, stär moderata samlingspartiet alllsä ensaml i oppositionsställning iden här frägan. Vi är självfallet klarl medveina om alt frestelsen kanvara slark, i varie fall inom regeringspartiet, alt söka göra debatien omregeringens handlingssätt till en fråga om neutralitet. Det kommerinte att lyckas, eftersom moderala samlingspartiet i sak inte intar nägon annanslåndpunkt än den regeringen själv drivit , nämligen att formerna försvensk anslulning icke kan avgöras, förrän realförhandlingar ägt rum i Brysseloch frägan om , , och anslutning förlsfram till ett avgörande. Regeringen har formellt grundat sitt ändradeställningstagande på all vår utrikespolitiska handlingsfrihet lill följd avEEC;s beslut rörande Davignon- och Wernerrapporterna skulle så klart begränsas,att en oberoende neulraUlelspoUUk inle längre skulle kunna upprätthållas.Beslutet rörande Davignonrapporten förelåg som bekant innan regeringen avgavsin framstäUning och Wemerrapporten har sedan dessberövats del mesta av sin ursprungUga substans. Då regeringen det oaktatplötsligt funnit, att medlemskap i vore oförenligt med vår alliansfriapoUlik borde - menar regeringen - ett klarläggande frän svensk sida ske såsnabbt som möjligt och förhandlingarna i inriktas på andra med Sverigesintressen förenliga anslutningsformer. Jag skall - även om det vore freslande inlehär nagelfara regeringens analys av vad som förekommit ,inte heller de långtgående slutsatser som den anser sig kunna dra avhändelseutvecklingen. Jag begränsar mig UU några allmänna iakttagelser. Det är fördet första utomordentligt vanskligt att dra säkra slutsatser om den långsiktigainnebörden av det begränsade, friviUiga samarbete, som EEC:s beslutande organhittills lagit slällning till på grundval av de berörda rapporlerna. Tolkningenav vad som skell och vilken bundenhet som detta kan komma all innebära på siktär föremål för delade meningar även bland EEC-staterna. Lägel är överhuvud laget ovisst. Än osäkrare är bedömningen av hur samarbelel iforlsätlningen kan komma att utvecklas. Del gäller framhöll den franske presidenten vid enpresskonferens helt nyUgen all göra framsleg i verkligheten och inle medfraser. Del är bälle, sade han, att beslutsamt genomföra den första, den hellfrivilliga, etappen i det ekonomiska och monetära samarbelel än alt utväxlateoretiska anföranden om vad som kommer att inträffa - kanske, om alll gär bra frän och med 1980, Och president strök starkt under, all de slutligabesluten i Europasamarbelel endast kunde fattas "enhälligt". Ingenkunde alltså tvingas vara med. För det andra: Internationellt samarbete är, som jag trorvi alla vet, mer än någol annal bekransal med dekorationer, visioner och oftatill inlel förpliktande uttalanden och önskemål. Det gäller inle minst i frägaom Europasamarbelel, som avser människor och naiioner, vilka mol bakgrunden avgångna århundradens konfUkter och problem kräver etl starkare, enigare ochbältre . Del är därför desto mer väsentUgt all våra analyser av vad somsker och kommer att ske baseras på fakta och icke för alt cilera Pompidou -på fraser och all våra slulsalser icke fär påverkas av förutfattade farhågoreller önsketänkande. För del Iredje; Om man i de hillillsvarande besluten vUlvara negaliv och se avgörande hinder för en oberoende svensk utrikespolitik,låler del sig nalurliglvis göra del skall jag gärna erkänna, man tillverkel från en mera positiv utgångspunkt, blir emellerlid slulsatserna andra.Del är framför allt därför som reella förhandlingar rörande behövliga ochmöjliga undantag frän Davignon- och Wernerrapporternas evenluella förpUklelseroch Romfördragels beslämmelser är sä betydelsefuUa. Och det är därför somregeringens steg all ulan några som helst överläggningar utesluta svensktmedlemskap är sä anmärkningsvärt. Moderata samlingspartiet har aldrig gjort gällande altsvenskt medlemskap i är ulan vidare förenligt med vår alliansfria politik.Vi har däremot sagt all klarläggande av om delta är möjligt måste bli beroendeav realförhandlingar och all sädana bäst skulle kunna komma lill slånd efler enansökan frän svensk sida om medlemskap men med utrikespolitiskt betingadeförbehåll. Vad som inlräffal bekräftar att den av oss tidigare förordadeproceduren hade varil den riktiga. Vi hade dä inle behövt råka i densituationen att utan föregående realförhandlingar ulesluta medlemskap. Regeringens ålgärd är inle ägnad alt befästa förtroendetför vårt UlrikespoUliska handlande. Det kan inle vara ägnat att stärka förhandlingspositionenatt byta sländpunkl innan den procedur genomförts som regeringen självpäfordrat. Och inle gör regeringens representanter saken bättre med all nuträda upp och inför häpna lyssnare förklara att de inle räknade medmedlemskap som en möjlig anslutningsform, i strid med vad regeringen däsjälv deklarerade. Utrikes- och Iwn-delspolitisk debatt 2* protokoU 1971. Utiikes- och handelspolitisk debatt tilltronlUl vårl lands ekonomi och till de slabUa arbetsmarknadsförhäl-landena fåll sigen ordentlig knäck under det senasie ärel bidrar inle heUer lill all förstärkavärt förhandlingsläge. Än bräckligare blir del genom brislen på fasl underlagför en bedömning av andra möjliga anslulningsformer, ägnade att - som del heleri deklarationen åsiadkomma så "nära, varakliga och omfattandeförbindelser" med EEC som möjligt. Bland annat saknas erforderligtmaterial som belyser vilka konkrela olägenheter för värt näringsliv och därmedockså för värl folkhushåU i dess helhet som kan uppkomma vid olika slagsanslutningsalternativ. Etl ytterligare starkt skäl för en avvaktande hållningutgör självfallet den omständigheten all och våra skandinaviskagrannars ansökningar ännu inte slutbehandlats. Det är allljäml inle allsuteslutet att den av dessa länder eftersträvade integrationen inte kommer Ullstånd och att EFTA-samarbetet därigenom fortsätter i stort sett i hillillsvarandeformer.