prot · FU0958 · 1971-12-31 00:00:00 — Även om rädgivningsgruppernas uppgift enligt motionärernaskall vara att medverka till att företagens verksamhet styrs mot etl på längsikl uppsatt mål, innebär en sådan här verksamhet också en form av företagarutbildning.En utbUdning av det slaget är särskUl effektiv, tror vi, genom att den bedrivsinom företagets egen miljö och med företagets egna problemställningar somstudieobjekt. Detta förslag har i reservationen 2 vid punkten I tagitsupp i samband med Uknande tankegångar, som framförls av m, fl,i motionen 1093, I reservaiionen begäres alltså att i skrivelse tillKungl, Maj:l hemsläller alt frågan om en utvidgning av företagareföreningarnasrådgivningsverksamhet prövas fömtsättningslöst. Jag ber, herr lalman, med dessa få ord att få yrka bifalltUl icke mindre reservationen 2 än även reservaiionen 1, som har en socialdemokratiskmotion som grund. den 2 aprU 1971 Bidrag till företagareföreningar m. Moiiveringen för motionen 1139 är korl sagtdenna: Jag tycker att det vore logiskt att kosinaderna för uppföljning ochbevakning av lokaliseringsstödet utgår av anslaget till lokaliseringsbidrag. Iulskottet har jag därför motvilligt varil med om beslutet om avstyrkande. I moiiveringen avstyrkandet anför utskottet att sädanadispositioner som förordas i motion nr 1139 kan föregripa ell slällningslagandei berörda avseende inom 1968 års lokaliseringsutredning. Jag godlar för dagendetla. Men tycker jag att det vore naturligt och konsekveni att allakostnader för statligt lokaUseringsstöd ulgår och redovisas under samma anslag,framför aUt därför alt uppföljningsverksamheten kan bU ganska så kostsam. Menjag vill tUlägga att en sädan uppföljningsverksamhet är lika viklig somnödvändig. Genom del ökade administrationsbidraget på 1 miljon, somav inrikesministern föreslås Ull företagareföreningarna, skapas fömtsältningarför uppföljnings- och bevakningsverksamhel inom del allmänna stödområdet. Menäven ulanför del aUmänna stödområdet finns del behov av attföretagareföreningarna mer än hittiUs inriktar en del av sin den 2 aprU 1971 Bidrag tiU företagareföreningar m. verksamhetjusl på det som gäller uppföljningsuppgifter. Jag hoppas därför att såväl lokaUseringsutredning som inrikesdepartementetallvarligt överväger och prövar hur dessa uppgifter och dennaverksamhet skall ordnas . Jag harför dagen alltså inget annat yrkande än vad som framgår av näringsutskottetsbetänkande nr 6 under punkten I. Hen REGNÉLL (m): Eftersom utskottsmajoriteten här kom tiU talsgenom en ledamot som själv har erfarenhet av småföretagens villkor har debattenpräglats av en enighet som egentligen inte har sin motsvarighet i utskottetsbelänkande. framhöll hur väsentligt det är att man verkligenföljer upp dessa kreditärenden. Det är två parter som har intresse av detta dels den som skjutit till pengarna, alltså i sista hand staten, och dels densom har lånat pengarna, företagaren. Båda har intresse av att satsningen inteär en engängshistoria utan att man på nära håll och noggrant följerutveckUngen, Alla som arbetar inom kreditförmedlingen vel att det ivåra dagar, när aUling ändras så snabbt, kan konstateras nya förhållanden,ändrade vUlkor, som antingen måste resultera i ändrade regler för den kreditsom lämnats eller nya initiativ från kreditlagarens sida. Sådant kostar pengar, och det skall administreras. Det haromvittnats att de belopp som står UU förfogande för administrationen iföretagareföreningarna redan nu är alt beteckna som otUlräckliga, Ökadeuppgifter på del område molionärerna påpekat är tillräcklig grund för förslagom all höja anslagen. Jag finner reservationerna, tUl vUka det redan yrkatsbifall, väl motiverade. HerrHOVHAMMAR (m): Belräffande medelsanvisningen har vi ju här fått en ganska ingående redogörelse av i och nusenast även av . Jag har utöver det inte något att tUlägga, utan jagber att också fä yrka bifall till reservationen 1. När del sedan gäller rådgivningsverksamheten, så har vi imoUonen 1971 fått en hel del synpunkler på hur denna skall organiseras.Jag tror alt företagareföreningarna även beträffande rådgivningen spelar enslor roU, Det är ju sä alt de smärre företagen inte aUtid har sådana resurserall de kan anlita konsulter, utan de får genom företagareföreningarnasverksamhet möjlighet att till en relativt bUlig penning utnyttja den expertissom föreningarna förfogar över. Jag har i lidigare deballer tyckt att man måhända gåttUtet väl långt i denna moiion den återkommer ju ganska lik tidigare års.När man lalar om styrning av företagets verksamhet mot ett långsiktigt mål, såkan det ju innebära mänga oUka ting. Jag har alltså ingenting emot att den här verksamheteneffektiviseras, men jag skulle också vilja säga, herr talman, att det får juinte vara en så pass styrd rådgivning frän föreningarnas sida att företagarensjälv kommer bort ibilden, TU syvende og sidsl är det ju det enskilda initiativet, förelagarensegen aktivitet, hans förmäga att skapa sill förelag och föra del vidare somtrols aUl är utslagsgivande. Jag tror att motionärerna här är ute i ell myckelvällovligt syfte, och jag har inte gjort någon erinran mot det i utskottet. Menjag tror likväl att man skall gå fram med en viss försiktighet och inte läggaaUtför myckel av tyngdpunkten på konsulter, hur bra de än är. För del är nogtrots allt förelagaren själv som i sista änden är ansvarig och skall varaansvarig - i annal fall är han ju ingen företagare. den 2 aprU 1971 Bidrag tiU företagareföreningar m. HenÄNGSTRÖM (fp); Jag har i en moiion yrkal på allföretagareföreningarna i de sju skogslänen skulle få ell anslag på 700 000kronor för den uppföljningsverksamhel som avser del statligalokaliseringsstödet. Jag vill bara korl säga nägol om denna motion. Enligt bestämmelserna om statligt regionalpoUtiskt stödåligger det företagareförening all vid ansökan hos länsslyrelse omlokaliseringsstöd verkställa erforderliga utredningar av ärenden medbedömningar av dess lekniska och ekonomiska nalur. Vidare skallföretagareföreningarna medverka i tillsynen över all del beviljadelokaliseringsstödet lill det enskilda företagel utnyttjas för avsell ändamåloch i enlighet med vad som angivils i beslulel. Denna verksamhet skallfortlöpande rapporteras lUl tiUsynsmyndigheterna, som är kommerskollegium ocharbetsmarknadsverket. Det innebär att föreningarnas Ijänslemän, särskill inomskogslänen, har fått ökade arbelsuppgifler för all handha den här insyns-ochbevakningsuppgiften; den har ju blivit mycket stor med den omfattning somlokaliseringsstödet har fäll. På ell likartat område har revisorer i engranskningspromemoria nr 1970 anförl vissa synpunkler på de statligaförlusterna i länegarantier och också pekat pä alt de har varil stadigtstigande. Även här har företagareföreningarna hafl en granskningsuppgift, menpå grund av för små resurser har del varit svårigheter att tillgodose kravet påallsidig belysning av företagens situation och framlidsutsikter. Erfarenheternafrän den verksamheten kan ulan vidare lillämpas även dä del gällerlokaliseringsstödet, och jag tror att del är mycket viktigt altföretagareföreningarna har denna granskande uppgifl. Den är inle minst viktigför alt de enskUda företagen och förelagsledningarna skall kunna fä den hjälpoch de råd som ibland har visal sig nödvändiga. Om brister i elt förelagsskötsel kan uppdagas , så är nämligen möjlighelerna att sätta inätgärder myckel slörre, och konsekvenserna för företagel, de anställda ochsamhället blir dä myckel mindre än om företaget går mot en kris, Detla är bakgrunden lill att jag anser ett extra anslagvara erforderligt i detta fall, och jag är förvånad över all näringsutskotlet som har så många kloka och jusl pä detla område så kunniga ledamöter inte harinsett alt del här behövs en exlra insats. En utredning arbetar för närvarandemed de synpunkler som jag här anfört, men jag anser att anslag borde habeviljats i awaklan på uiredningens belänkande. Jag har inget yrkande på denna punkt men har med det 5 protokoU 1971. den 2 aprU 1971 Bidrag tiU företagareföreningar m. anfördavelat framföra mina synpunkter för att i varie fall freda mitt eget samvete. Hen WÅÅG (s): pekade på att det här förelåg enUtomordentUg enighet, och det var väl fram lill delta ögonblick i så fall. Delär nämligen min uppgifl att här peka på att enigheten inte är så aUdelesfullständig inom utskottet dvs, enigheten är nog fullständig när det gällervälviljan men den existerar inle i bedömningen av vad som är möjligt att görainom detla vida fält. Under rubriken driftbudgeten, punkten 1, inäringsutskottets belänkande behandlas motionen 81 av i Tvärålundm, fl,, i vilken motionärerna tagit upp frågan om företagareföreningarnasrådgivning. i har talat för den motionen. Fråganhur man skall kunna vidga rådgivningsverksamheten och göra den bättre harstatsutskottet tidigare varit positiv tiU, men med hänsyn tUl problem av bl, a,den lyp som här pekar på har utskottet inle kunnai biträdamotionsyrkandena. har vi emellertid redan en arbetande utredning,delegationen för de mindre och medelstora förelagen. Där arbetar man jusl medproblemen om företagareföreningarnas rådgivning, I molionen 1093 av herrStjernström m, fl, har yrkats på en ökning av företagareföreningarnasrådgivningsverksamhet i fråga om marknadsföring, och även den faller inom ramenför de uppgifter som delegationen för de mindre och medelstora företagen ägnarsig ål. har i motionen 1197, som han laladeför, pekat pä behovet av speciaUster i skogslänen. Det finns redan tväutredningar som arbetar med hithörande problem, dels den delegation jag här harnämnt, dels lokaUseringsutredning. De har att ta ställning UU hur manskaU behandla de särskUda lokaliseringsfrågorna i dessa sammanhang, I molionen 1139 har lagil upp frågan omuppföljningen av lokaliseringslåneverksamheten, och det är ell ärende somdirekl handläggs lokaliseringsutredning men även i delegalionen förde mindre och medelstora företagen. Reservationernainnebär två saker. Reservation nr 1 gäller administrationskostnaderna, ochdär har man yrkat en höjning med . Jag vUl då peka på att enuppräkning av adminislrationsanslagen redan har skett. Jag vill också peka päatt det ekonomiska lägel är sådant att näringsutskoltets majoritet icke harfunnii del möjligt att, hur önskvärt det än vore, i budgeten inrymma enytterUgare uppräkning av adminislrationsanslagen. Vi står med andra ord fast iekonomiska reaUteter, När det gäller rådgivningen har man, trots att dessafrågor såsom jag har nämnt är under ulredning, i reservationen 2 velat ha sakenytterligare prövad. Det heter att man vUl att skall hos Kungl, Maj,themstäUa "att frägan om en utvidgning av företagareföreningarnasrådgivningsverksamhet prövas". Jag kan bara svara en sak på detla: denprövas. Jag yrkar bifaU utskottels förslag. HerrGUSTAFSSON i (c): Jag skall fatta mig hell korl. hade vänligheten att påminna om delegalionen förde mindre och medelstora företagen, där både själv och . Vi har i utskottet upplevl det på det sättet att del inle föreliggernågon riktigt klar uppfallning om vad denna delegation skall ulföra, och del ärdel som har gjort att reservationen pä denna punkt har tUlkommit. Fredagenden 2 aprU 1971 BidragtiU företagareföreningar m. Hen WÅÅG (s); Som ledamoi avdelegationen är jag tacksam för i omlanke, men den ärinle hell nödvändig. HenGUSTAFSSON i (c): Det var inte någon särskild omlanke om herrWääg är ledsen all säga det. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservaiionen nr 1 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskotlelshemsläUan i betänkandet nr 6 punklen 1 mom, 1 rösiar ja, den det ej vUlrösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservaiionen nr 1 av , fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Däherr Regnéll begärde rösiräkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av m, fl,, ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr RegnéU begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskotlels hemsläUan i betänkandetnr 6 punklen 1 mom, 2 rösiar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flerlalel avkammarens ledamöter ha röslal för jä-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resullat: Nej - 148 Avslår 1 Utskottets hemställan bifölls. Maj;t hade (punkten IV:10, s. 131-133) föreslagitriksdagen att 1. medge alt statsgarantiför lån hantverks- och industriförelag m.m. under /72 beviljades intill elt belopp av , 2. tUl Slalens hantverks-och induslrilånefond för /72 anvisa ett investeringsanslag av . I detla sammanhang hade behandlats dels molionen 1971:150 av i m.fl.vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle anhålla om attmaximibeloppet för företagareföreningarnas direktlån ejbegränsades av utestående garantibelopp, dels molionen 1971:151 av i m.fl.vari hemslällls all skulle besluta 1. altmaximigränsen för företagareföreningarnas direktlån höjdes lill , 2. allföretagareföreningarna medgavs räll leckna stallig industri-lånegaranti upp lUl200 , dels molionen 1971:436 av herrar och varihemställts all skuUe lill Statens hantverks- och induslrilånefond /72 anvisa ett invesleringsanslag på , dels molionen 1971:1079 av herrLarsson i m.fl. vari hemstäUts alt skulle besluta dels attmaximigränsen för hantverks- och industrUån höjdes lill , dels omsådan ändring av nu gällande bestämmelser all hantverks- och industrUån kundelämnas en låntagare utan lunder av all han innehade garantUån. 1. all riksdagenmed bifall . Maj;ts förslag medgav all statsgaranti för lån UUhantverks- och industriförelag m. m. under /72 beviljades intiUelt belopp av , 2. att riksdagenmed bifall UU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på molionen 1971:436 till Slalens hantverks- och industrUänefond för /72 anvisade ell invesleringsanslag av , 3. alt riksdagenmed bifall lill motionen 1971:150 och tUl molionen 1971:1079 sävitt nu var ifräga som sin mening gav Kungl. Maj:t lill känna vad ulskoltet anfört omkombinalion av direktlån frän företagareförening och slallig kreditgaranti, 4. alt riksdagenmed bifall UU moUonerna 1971:151 och 1971:1079, båda sävill nu var i fråga, somsin mening gav Kungl. Maj :t UU känna vad utskottet anförl om maximibeloppetför direktlän från företagareförening, 5. att riksdagenskulle avslä motionen 1971:151 såvitt den gällde delegering tUlföretagareföreningarna av viss beslutanderätt beträffande slatligkreditgaranti. den 2 aprU 1971 3. belräffande medelsanvisningen av herrar RegnéU (m),i (fp), i (c), (), () ochHovhammar (m) samt (), som ansett alt utskottet under 2 borlhemstäUa, all i anledning av Kungl.Maj;ts förslag och med bifall lill molionen 1971:436 UU Statens hantverks- ochindustrUänefond för /72 anvisade elt invesleringsanslag av 30000 000 kro- HenGUSTAFSSON i (c); Den reservation som föreligger vid punklen 3och som samtliga tre icke-socialistiska partier slår för är en uppföljning avherrar och Heléns molionsförslag om en uppräkning av anslaget UUstatens hantverks- och industrUänefond med . EnUgt vär mening är ett investeringsanslag på 20 miljonerkronor för lågt med hänsyn lill del redovisade behovet. Del har inle minstkommerskollegium gett belägg för. Även om vissa lättnader har vidtagits eller planerats påkredilmarknaden är kapitalförsörjningen fortfarande etl mycket storl problem.På grund av de långvariga kredilreslriktionerna har del bildats ell uppdämtlånebehov som del nu är angelägel all lillgodose om man vill undvikaytterligare svårigheter för företagen. En lendens lill starkt ökadebetalningssvårigheler har under det senasie årel kunnai registreras, samiidigisom vi noterat toppsiffror för nedläggningsvarslen. Del är ingen ny sak som ligger i detla alt de mindreförelagen i vårt land har speciella finansieringsproblem. Del hänger samman medatt del egna kapitalel är ringa och att för banklån erforderliga säkerheter ärotUlräckliga. Kosinadsslegringarna inom produkiionen har varit särskiltkännbara för dessa företag. Förelagssparandet är förhållandevis Ulel hos demindre förelagen i jämförelse med de slörre företagen. Orsakerna härtUl ärflera. De mindre företagen har genomgående följt med i den lekniskautveckUngen och i flerlalel branscher kraftigt rationaliserat sin produktion.Den mera kapitalkrävande produktionsutrustning som är en följd av den 2 aprU 1971 dessaföretagares slrävan att höja effektiviteten och öka lönsamhelen i produktionenhar emellertid inte kunnat finansieras med egna medel. En ytterligare orsak UUsvårigheterna att finansiera verksamheten är att de mindre förelagens äldremaskinpark och övriga utrustning inte i den lakl som varit erforderlig harutgjort tUlräckligt underlag för avskrivningar lUl finansiering avnyinvesteringar, HärtUl kommer att konkurrensen pä marknaden fortlöpande medförväsentligt ökade kostnader för marknadsföring. Reservation 3 följer upp motionsyrkandet, och det är migen glädje att kunna konstatera att även moderata samlingspartiet biträder dennareservation. Jag vUl helt kort yrka bifall tUl reservationen 3 av . fl,, vari hemställes att "i anledning av Kungl, Maj:tsförslag och med bifaU motionen 1971:436 tUl statens hantverks-ochindustrUänefond för /72 anvisar ett investeringsanslag av ". Detta innebär aUtså en uppräkning med 10 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. HenANDERSSON i (fp); I denna punkt hänvisar utskollet lUl att demindre och medelstora företagen genom Aktiebolaget och AktiebolagetFöretagskredit har fått större möjligheter att lämna län till den mindreföretagsamheten. Av detta skäl och av det skälet alt man i tUläggspropositionenunder detta budgetår fick anslaget UU hantverks-och industrUånefonden höjt tUl20 finner utskottet att Kungl, Maj:ls förslag är tUlräckligt, Under hela föregående år och även fördes debatt om och riktades en stark kritik emot de knappa resurser som demindre företagen fick tiU sitt förfogande. Dessa kreditresurser, vilket klartkunde konstateras, räckte på intet sätt till att ge ett rimUgt underlag för deinvesteringar som dessa företag behövde göra. Det är alldeles klart att AB Induslrikredil och ABFöretagskredit -för att återgå UU dem inte i första hand vänder sig tillgruppen mindre förelag, AB Industrikredit och AB Förelagskredit lämnar oflastsina lån tUl fabriksbyggnader och större maskininvesteringar. Dessa lån liggeröver taket för företagareföreningarnas direktlån. Här har företagareföreningarnaen speciellt stor uppgift. Ofta sker en samverkan mellan AB Industrikredit, ABFöretagskredit och företagareföreningarna. Företagareföreningarnas lån utgöroftast så att säga topplänet för de mindre företagen, 1 utskottets skrivning sägs också att ramen förstatsgaranti vid lån UU hantverks- och industriföretag föresläs oförändrad.Statsgarantiramen blir aUtså även under nästa budgetår ,Detla säger jag ingenting om, eftersom det har varit svårt att placera dessastalsgaranti-lån. utlånades 75 miljoner, /69 hade man 128lån som uppgick till 62 miljoner, och /70 fick man placera 62 lån somuppgick UU . Man hade alltså där ett överskott av garantianslagetpå 40 miljoner. skall enligt propositionen TEKO-industrin fä ta del avdenna låneform, och det är väl ingenting att säga om det heller. emellertidatt krediterna tUl de mindre och medelstora företagen fortfarande ärbekymmersamma, och del har funnits all anledning för Utskollel att tillstyrkamotionen 436 om en uppräkning med . fick ordförandensulslagsröst beslämma utskotlels skrivning - sädana regler gäller nu; delförekommer inte längre nägon loltmajo-ritet, I det här avseendel spelar delvisserligen mindre roll, men behovel för de mindre förelagen att fä sinlånevolym ökad framstår klart. 1 della utskottsbetänkande behandlas även etl par motionersom gäller höjning av limiten frän 150 000 till , I utskottetsbelänkande föreslär vi nu enhälligl bifall till den motionen, somutskottet ger till känna att sammankoppUngen av induslrigarantilån meddirektlän inte skall vara kvar. Det är tvä värdefulla beslul som utskollet härhar fatlat, och jag hoppas att kammaren biträder dem det kommer attunderlälta kreditgivningen för de mindre förelagen. den 2 aprU 1971 Hen WÄÄG (s): I motionerna 151 och 1079 pekar herrAndersson i respektive ledamöter av fyra partier på all maximigränsernaför utestående lån behöver höjas frän 150 000 lill , Stalsutskollethar vid behandling av samma fräga pekat pä attorganisationen av företagareföreningarna var tämligen ny i sin omstöpta formoch alt man ville avvakta närmare erfarenhet. finns erfarenheten, och denfinns under trycket av kostnadsstegringar. Delta har gjort att näringsutskotletnu gått med på höjningen av maximigränsen tUl 200 000, I molionerna 150 respektive 1079 pekar iÖrebro och de ledamöter av fyra partier, som motionerat om den förra punklen,pä att lånen lämpUgen inte borde begränsas av de utestående garantierna,Slalsutskotlel har vid sina tidigare behandlingar satt i fråga om härvidlagförelåg något behov. Detta är inle helt klarlagt, men inför den överlygandeargumentering som majoriteten i näringsutskotlet lagt fram har utskottet för sindel också tillstyrkt dessa moiioner, Utskollet förutsätter dock alt den vidgademöjUgheten hanteras med all nödig försiktighet, I reservationen nr 3 begär man att anslaget skall räknasupp med . Om del är att säga utöver att uppräkningen inteinryms i budgelen, all etl nylt finansieringsinstitut har föreslagits, som börpåverka behovet av krediter. Vi har ju, herr lalman, försöki att hälla denna debatl pågammal fin förslakammarnivå salig i åminnelse i della hus - och jag berdärför all bara få yrka bifall UU utskottets hemställan. Överläggrungen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels Granskning av styrelse och förvaltning år1970, m. m. reservationennr 3 av m, fl,, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskotlels hemställan i betänkandetnr 6 punklen 3 mom, 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUl reservaiionen nr 3 av m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 12 Granskning av styrelse och förvaltningår 1970, m. m. Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 9 angående verkstäUd granskning av styrelse ochförvaltning jämte förslag om disposition av vinst. Hen TREDJE VICE TALMÄNNEN yttrade: I fråga om della betänkande hållesgemensam överläggning för samiliga punkter. Under den gemensamma överläggningenmå framställas yrkanden belräffande samtliga punkter i betänkandet. HenHERMANSSON i (vpk); betänkande nr 9 gällerverkstäUd granskning av styrelse och förvallning m. m.Utskottet har granskat fullmäktiges i till avgivnaförvaltningsberättelse samt de inom hos fullmäktige, direktion ochindustristyrelse förda prolokollen. Utskollet säger sig vid sin granskning avnämnda berättelser och protokoll inte ha funnit något förhällande som påkallatsärskUt yttrande frän utskottets sida. hemställer attriksdagen beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för förvallningen avriksbanken . Jag kan inte dela uppfattningen att det inämnda berättelser och protokoU inte finns något förhållande, som borde hapäkaUat särskUl yttrande från utskottet.