prot · FU09140 · 1971-12-31 00:00:00 — Den sammanhänger vidaremed monopolkapitalets InvesteringspoUtik som I syfte att öka utsugningenersatt arbetare med maskiner utan att motsvarande tillskott i nya arbetsställenskapats. Krissituationen och arbetslösheten återspeglar till vissdel en Internationell nedgång. Men har den förvärrats av denekonomiska poUtlk som regeringen fört. Denna har medfört en nedpressning avreaUöner och privat konsumtion, vilket ytterUgare ökat arbetslösheten, Istället för att söka minska verkningarna av den kapitalistiska krisen Inom ochutom landet förde regeringen under en stor del av 1971 en pohtik som tvärtomförstärkte dessa verkningar, KapitaUsmen är oförmögen att upprätthåUa fullsysselsättning. Varaktig full sysselsättning, säkrare arbetsförhållanden, enväxande reallön som inte ständigt hotas av prisstegringar, en produktlon förfolkets behov och inte för monopolens profiter kan endast uppnås under ensociaUstisk planhushållning. Att förverkUga allas rätt tlU ett menlngsfuUtarbete förutsätter kamp mot storfinansens maktställning och mot kapitaUsmen, måste krav ställas på omedelbara åtgärder föratt minska arbetslösheten. Den poUtlk som anpassats tiU och direkt understöttstorfinansens vanlokaUserlng av ekonomin, näringsmässlgt och geografiskt,måste brytas. En helt ny lokaUserings- och näringspoUtik måste till, vilken sommålsättning har full och effektiv sysselsättning åt varje län utan avfolkning.Ett viktigt led I en sådan poUtlk är anläggande av statUga basindustrier m, m,,finansierade med medel ur AP-fonderna, För att effektivt bekämpa arbetslöshetenmåste det finnas en rullande plan för samhällsnyttiga arbeten, vilka skaUigångsättas i en sådan omfattning att man gör slut på arbetslösheten. Sådanaarbeten bör omfatta bl, a, mUjövård, utbyggnad av barnstugor och annan kommunalservice, vårdsektorn, åtgärder för att skapa ökad trafiksäkerhet samtyrkesutbildning. Det framstår som alltmera vanvettigt att arbetslöshet ochundersysselsättning ökar som socialt och mänskUgt viktigainvesteringsområden på ett katastrofalt sätt försummas. Det aktueUa läget kräver även åtgärder för att stoppasänkningen av reallönerna och I stäUet öka den arbetande befolkningenslevnadsstandard. Ett nödvändigt led I en sådan poUtlk är ett slopande avmervärdeskatten på livsmedel, som inkomstbortfallet för statskassankompenseras med skärpt beskattning av stora förmögenheter, arv och gåvor,bolagsvinster m, m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. HenEKSTRÖM (s): Jag viU allra först med några få ordkommentera vad som har sagts I de föregående fyra Inläggen. i började inledrungsvls med atttala om arbetslösheten och ställde en ganska överraskande fråga; Varför avstårni socialdemokrater från att avskaffa arbetslösheten - eUer viU ni inteavskaffa den? Ja, man kan möjUgen möta en sådan frågestäUning på möten eUer iandra sammanhang ute I landet, men att Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. reser detspörsmålet I riksdag är som sagt överraskande. Det torde nämhgen interåda något som helst tvivel om att en ledstjärna för socialdemokratin här Ilandet alltid har varit att söka hålla en fuU sysselsättning. Att betvivla attvi skulle vUja avskaffa arbetslösheten är, , alltför enkelt. var Inne på folkpensionerna och sade attfolkpensionärerna inte skall nöja sig med ett engångsbelopp, och då menar herrHermansson givetvis det extra tillägg som skall utgå med 213kronor till ensamstående och tih gifta makar. Det är ett extraengångsbelopp, men dessutom vet hka väl som alla andraledamöter av kammaren att har beslutat att det skall ske enstandardförbättring av folkpensionerna på basbeloppet årUgen.Dessutom är ju folkpensionärerna garanterade kompensation för denpenningvärdeförsämring som Inträffar utöver denna standardförbättring. Det äraUtså Inte så att folkpensionärerna skaU få nöja sig med endart engångsbeloppeti januari. Jag tycker kanske också att det var onödigt att herrHermansson tog upp kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, eftersomdet väl numera är allmänt känt att utredningen härom skalltillsättas. Det är uppenbart att när han talar om företagen ivårt land är fixerad vid huset WaUenberg. Han kritiserar t. ex. förslaget attett företag, som lämpUgen Inte bör utnyttja lagerstödet, I stället såsom ettalternativ skulle kunna motta ett utbildningsbidrag med per timmeunder förutsättning att man Inte friställer personal utan låter de anställda gåkvar I jobbet. Då talar om "socialvård" Ullföretagen. Det finns, , givetvis stora företag som husetWaUenberg har stort inflytande över, men det finns säkerhgen många andraföretag - det vet vi båda som verkhgen är I ett trängt läge,och det är för att rädda många anställda från att lämna sina arbetsplatser somdessa förslag framläggs. sade I sitt anförande att regeringenoch finansminister var framgångsrika ända men att detsedan var slut med framgångarna. Alla åtgärder I den ekonomiska poUtiken efter1965 har tydligen enhgt mening varit Illa anpassade Itiden. Jag skaU Inte nu ge mig In på att snabbt försöka granska poUtiken efter1965. var emellertid vidare en smula blygsam och sade:Jag vill inte gärna skryta, men vi har fått rätt I vad vi har sagt tidigare Iår, I finansdebatten och I debatten i anledning avkompletteringsproposltionen . Ja, men , vad var det förIngredienser I den stora begivenheten I svensk poUtlk just , nämligen denöverenskommelse av som de tre borgerilga partiema enadesom? Jo, det var att arbetsgivaravgiften eller löneskatten, som ni moderaterså gärna vlU beteckna den, eftersom det låter bättre I er propaganda-tillfälligt skulle avskaffas, att momsen skulle sänkas , attni begärde en skatteutredning och dessutom gjorde något som är ganska onödigt iriksdagssammanhang, nämligen träffade en överenskommelse om räntan herrarnavet ju att det är riksbanksfullmäktige som beslutar om räntan. Var det något avdetta att momsen skulle sänkas med fyra procentoch att arbetsgivaravgiften skulle tas bort som föreslogs när vi fördefinansdebatten eller när vi behandlade kompletteringspropositlonen imaj? Det var de viktiga ingredienserna som ni kom på nu! Jag tycker att herrBurenstam hade alldeles rätt, när han sade att han Inte gärna vlUeskryta. Han hade sannerUgen Ingenting att skryta över, eftersom ni har lagtfram de här förslagen först . Det var Intressant att lyssna när om selektiva åtgärder och alla de bekymmer som är förknippade med dem.Han sade att det var svårt att hantera Informationen, att en selektiv politikalltid leder byråkrati och godtycke. Han sade vidare att en sänkning avenergiskatten, som skulle tillämpas i vissa fall, också kan bU godtycklig. Omföretagen skall ha möjhghet att erhålla investeringsavdrag, lagerstöd,utbildningsbidrag, frisläpp av Investeringsfonder och annat, kan det - som herrBurenstam sade - leda till en understödstagaranda hos företagen. känner givetvis svensk företagarvärld mycketbättre än Jag, men Jag hade verkhgen inte trott att företagen I denna situationskulle gripas av nägon understödstagaranda. När hade räknat upp aUa de bekymmersom är förknippade med selektiva åtgärder trodde jag att han hade ändrat sigsedan finansutskottet Justerade sitt betänkande . Vad ni gör ärnämUgen att ni accepterar alla de selektiva åtgärderna! Om det skulle finnasnågon logik i vad sade borde han yrka avslag på selektivaåtgärder, och det skuUe vara tillräckhgt med de generella åtgärder som niföreslår och tydUgen tror alltid leder till framgångsrika och snabba resultat. Här har sagts mycket annat. talade mycket omUtskottsbehandUngen och om att det Inte gick att finna samlande lösningar. Jagvet inte vem vi skall ge skulden för det. Någon större entusiasm från denborgerUga sidan när det gäller att finna samlande lösningar har Jag i varjefall Inte kunnat märka, , NI säger att gapet mellan en moms pä 15procent och en på är . Ja, det är alldeles klart attskillnaden formellt är så stor, men vi på den socialdemokratiska sidan är Intealldeles säkra på att det verkUgen skulle få ett sådant genomslag på prisernaom man följde ert förslag. ondgjorde sig överberedskapsarbetena och omskolningsverksamheten. Han sade att det är ett bevispå misslyckande I poUtiken att människor t. ex. måste sättas i omskolning. Jamen, , är det ett misslyckande? Är det Inte I den ekonomioch I den strukturomdaning som vi befinner oss i - samhället som måste rycka Inoch se till att människorna får omskolning? VI accepterar Inte det resonemangetatt beredskapsarbeten är någon sämre form av arbete eller att omskolning skullevara ett bevis på misslyckande. Jag föreställer mig nämligen, herrKristiansson, att många Jordbrukare redan har varit föremål för omskolning ochatt många kommer att bU det, eftersom den näringen kommer att sysselsätta ettallt mindre antal. i HarpUnge säg en ljuspunkt , och detvar att vädret är ganska bra , vilket skuUe gynna konjunkturen.Det var ju för väl att det finns något som kan vara ljuspunkter. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunk turstimu-lerande åtgärder, m. ,när det gällde att försöka tala om vad dessa generella åtgärder som ni villlägga ovanpå regeringens förslag kostar, då var inte frimodigheten stor. Detgår Inte att bestämma priset, sade . Nej, det tror Jag det,det går Inte att bestämma priset. NI vill inte bestämma det, ty ni Icenterpartiet tycker nog att ni är ute på äventyrUga vägar, ni som ändå I sämånga andra sammanhang gett sken av att ni Intar en annan Inställning och fören annan politik. Jag skulle vidare vilja anföra att den nyaenkammarens första session trollgen kommer att ge grundlagberedningen vissaerfarenheter I dess fortsatta arbete, och forskare på det statsvetenskapligaområdet kommer säkert att finna många intressanta händelser under detta förstaår. Men vad menas med en händelse? I § 55 riksdagsordningenheter det sä här: "I frågor som föranledas av något avriksdagen redan fattat beslut eller av annan under Inträffadhändelse, må motion väckas, så länge session pågår." Så lyder paragrafen.Nog om detta. Jag känner endast ett behov av att framhålla attgrundförutsättningen för att finansutskottet pä bord kundelägga sitt omfattande betänkande, som vi nu har att diskutera, har varit etttappert arbetande sekretariat och kansli och den goda samarbetsvilja som visatsfrån övriga elva Involverade utskott. Inte minst deras sekretariat. Det har varit mänga turer från den borgerliga opposltonenssida I utskottet. Först skulle vår remiss till de andra utskotten endast avsetekniska frågor. Den socialdemokratiska majoriteten I finansutskottet ansåg attutskottet lämpligen inte borde sätta sig på de andra utskotten och föreskrivahur deras yttranden skulle utformas. Följande vecka var den borgerliga propån att det räcktemed yttranden från de andra utskottens sekretariat. VI avvisade även dennatanke. Vi hävdade att hela problemkomplexet måste behandlas pä engång och I en helhet såväl I utskott som I kammare. Jag har aldrig kunnat förstå centerpartlledaren när han idebatten hävdade, att vissa av delförslagen I de motioner somväcktes kunde behandlas med förtur. Det var enligt hansuppfattning förslag som Inte hade något samband med de förslag regeringen hadeaviserat I kommunikén . Vilka deiförslag hade den karaktären? Framstoddet Inte då, så måste det väl göra det , ty har väl lästfinansutskottets betänkande? Alla de förslag som har ställts är av den artenatt de har måst belysas och behandlas I ett enda sammanhang, ochregeringspropositionen, ärade kammarledamöter, satte verkligen fart påoppositionen, så att vi fick ytteriigare ett tjugotal motioner! VI socialdemokrater har beskyllts för att ha velatförhala, men vi har inte förhalat behandlingen av denna fråga. Vi har arbetatså fort vi har kunnat. På två punkter har vår uppfattning ochutskottsminoritetens skilt sig åt. VI har ansett att det var Inte bara önskvärtutan också nödvändigt att göra denna slutliga sammanvägning av förslagen om konjunkturstimulansmed utgångspunkt både I föreliggande motioner och I propositionen. Det vore ohållbart att först kasta sig över och besluta om en del av förslagenoch sedan om de övriga. VI har ansett det självklart att respektive sakutskottskulle få yttra sig över de förslag som angår deras specialområden. Jag troratt det var en lycklig åtgärd som de borgerliga dock Inte ville vara med om.Det behöver Inte särskilt noteras att de största riskerna för förseninguppkommit genom att de borgerliga ledamöterna I en del utskott - Inte I alla -vägrat att argumentera I sak, och det var I sanning en mycket egendomligInställning. Låt mig säga inför det ofta upprepade talet omsocialdemokraternas omedgörllghet, att det har känts olustigt efterhögtidliga deklarationer från borgerhgt håll om att Inte gräva skyttegravar -att som utskottsordförande plötsligt mötas av en helt fastlåst borgerligposition. Att det Inte förelåg någon som helst borgerlig kompromissvilja märktevi vid kontakterna I utskottet. Vilka skrivningar som än erbjöds, så blev detreservationer. Men det var kanske lika bra att linjerna klarnade på ett tidigtstadium, men kom Inte mot den bakgrunden och tala om socialdemokratiskomedgörllghet. Herr talman, höUs vårens förstafinansdebatt I denna kammare. Det sades då många kloka ord, och det sades någramindre kloka. Jag vill citera de två första meningarna i det allra förstaanförandet , : "Herr talman! Den ekonomiskapolitiken har I allt stöne utsträckning fått denInriktning som vi i efterlyste , både före ochunder valrörelsen." Huruvida det var klokt sagt eller inte kan vara svårt attha en mening om. Ingen reagerade särskilt då på detta yttrande, ingen reagerade heUer särskilt mycket över vad sade I sin avslutning av anförandet: "Finanspolitiken bör utformas så att den främjar arbetsvilja och enskilt sparande.---- Budgetunderskottet kan--- väntas öka Inte obetyd ligt. ------ Detta inskärper ytterligare nödvändigheten av att utgiftsprövningblir restriktiv, särskilt med hänsyn till pris- och kostnadsutvecklingen ochde krav på den ekonomiska pohtiken som ett återställande av bytesbalansenstäUer." Det där var hedervärda ord om betydelsen av sparande ochrestriktiv utgiftsprövning och Inte anmärkningsvärda på annat sätt än att deyttrades I ett unikt läge I svensk ekonomi, I ett läge där den privatakonsumtionen faktiskt minskade och sparandet bara steg och steg. Det är lättatt vara efterklok, men ingen bedömde det då som angeläget att stimulera denprivata konsumtionen. Att det då faktiskt fanns ett visst sådant utrymmebehöver vi Inte diskutera. VI kan nu bara konstatera att det var så. Vad vi mer kan konstatera är hur smala marginaler viarbetar med I den ekonomiska politiken. Det räcker med att som under år 1970lagerpåbyggnaden får en oväntad storlek för att en god konjunktur skall slå omI en överkonjunktur. Det räcker, som t. ex. , med enoviss avtalsrörelse och den osäkerhet en sådan skapar för att en balanseradkonjunktur skall förbytas I en dålig konjunktur, VI står alla I våra bedömningar på osäker grund, och jagkan Inte uppbåda någon stark Indignation över att I sin partlmotlonI januari månad spådde att en förväntad uppgång I Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturs timu -le rande åtgärder, m. m. denamerikanska konjunkturen kunde väntas fä expansiva återverkningar på denvästeuropeiska ekonomin. Verkningar från den amerikanskaekonomin har det blivit men Inte precis av det slaget. Låt mig avsluta med någonting ur fatabur. VIhade sent - jag tror det var - vissa problem med att fä deborgerliga ledamöterna I finansutskottet att avstå från att stödja enfolkpartimotion, där motionärerna ville ge mycket kraftiga räntestlmu-lanser -17 ä pä årsbasis - för att förmå folk att Inte konsumera de pengarsom skulle betalas ut I retroaktiva löner och senare I överskjutande skatt.Motionärerna bedömde då situationen på det sättet att man borde återupprepa dets. De som argumenterade för den här motionen var Inte någrasärskilt bra spåmän. På andra sidan sommaren överbjuder sedan partiernavarandra I fråga om konsumtionsstimulerande åtgärder och säger; Bara nu Intemänniskor råga på olyckan går och spar de pengar de får ut retroaktivteller I skatteåterbäring! Jag säger Inte det här för att anklaga någon särskild. Detär svårt redan att veta vad som har skett under den närmast gångna tiden, detär besvärligare att veta vad som händer och det är extra svårt attgöra framtidsbedömningar. Och ändå måste vi göra dem. Vad vi vet är att det tarlång tid Innan ekonomisk-politiska åtgärder när full effekt, och det medför attdet är så förfärhgt lätt att bli efterklok. Vem minns Inte skallet påregeringen och för den hårda kreditåtstramningen? På hösten1970 anklagades sedan regeringen för pris- och kostnadsstegringarna, som utankreditåtstramningen säkerligen hade varit mycket större. Likadant är det nu -man tror att åtgärder som föresläs ena dagen skall ge verkningar nästa dagsmorgon. Det tror Inte regeringen, och det tror Inte finansutskottetssocialdemokrater heller. När finansutskottets majoritet tidigt i varas pekade på demånga ovissa dragen I konjunkturutvecklingen och tillrådde regeringen en högberedskap, om den internationella konjunkturen skulle utvecklas svagare, såvar det - det vill Jag konstatera en uppmaning som inte föll på hälleberget.Regeringen har steg för steg Infört lättnader i den ekonomiskapolitiken och I skilda etapper alltifrån satt Inmycket kraftiga stimulanser I form av vidgade Investeringsramar för statligabyggen, statliga och kommunala IndustribestäUningar, skolor, sjukhus- ochbostadsbyggande, utbildningsinsatser, Investerlngsfondsfrlsläpp,beredskapsarbeten, höjda Investeringsavdrag. Det har varit massiva Insatser. Deskall börja ge resultat . Alla som något så när lever med I det ekonomiska livet kanockså konstatera att detta är vad som har skett. Sedan kommer oppositionensolbränd och yrvaken tillbaka efter semestern, sedan allt det här har gjorts avregeringen, och presenterar tre förslag till konjunkturstimulans som om Ingenhade tänkt på det tidigare. Det är klart att med starkt stöd I tidningama kanman lyckas med det mesta, kanske ocksä med att få situationen att framstå så.Men sanningen är Ju att den eventuella förbättring relativt till säsongläget som jag hoppas vi får uppleva, den måste I första hand tillskrivas deåtgärder som vidtogs av regeringen redan i vårasoch , inte de åtgärder som diskuterats . Huruvida de är välavvägda stäms av med verkligheten framåt våren och , Så svår ärden ekonomiska politiken. Får man då göra det så lätt för sig som oppositionenhär har gjort? När vi här I kammaren debatterade den ekonomiskapolitikens Inriktning var vi - som Jag har snuddat vid - eniga Iganska mycket. Jag kunde I mitt inlägg konstatera att det förelåg enighet sålångt som det gällde de mål som var uppställda I finansplanen . Denenigheten förelåg I huvudsak också vid den stora ekonomiska debatten sistariksdagsveckan . VI hade litet olika åsikter om hur vi skulleformulera meningarna om bl. a. Investeringsfonder och räntepolitik, det ärriktigt. Men det fanns då Inga yrkanden från borgerligt håll om vare sigavvecklande av arbetsgivaravgifter för företagen eller sänkt moms, vilket jagvarit inne på inledningsvis. Även I utskotlsreservanternas skrivning i maj-junibetonades Ju att utrikesbalansen utgjorde ett bekymmer och att poUtikenmåste formas därefter. 1 utskottsreservanternas skrivning återknöts Ukaledestill behovet av en stram finanspolitik under /72. VI var ocksåeniga - såvitt Jag kan komma Ihåg - om att den närmare Insatsen därefter fickbedömas när avtalen var klara. Regeringens åtgärder kom slag I slag , sommarenoch hösten, som Jag här har beskrivit. Vad den borgerilga oppositionen nu vill blev Inte klartförrän , och det är Inte regeringens fel. Faktum är Ju att denborgerliga oppositionen ännu vid finansutskottets Justeringssammanträde för sjudagar sedan Inte riktigt hade bestämt sig för vilka bestämmelser man skulle havid investeringsavdrag för byggnader. Vad är det då som skiljer oss åt? För det första glömmer oppositionen i ivern att lägga framlättbegripliga och populära förslag alla sanningar man tidigare uttalat om delångsiktiga målen för den ekonomiska politiken. Glatt öser man på medbostadstillägg till barnfamiljerna gör det Inte - och barnbidrag,avskaffar arbetsgivaravgifter och sänker momsen förutom alltannat. Det kan Inte vi socialdemokrater godta. För det andra satsar regeringen direkt där Insatserna kange sysselsättning utan en rad förseningar. Detta ger en direkt effekt som Inteen momshöjning ger, vilket för övrigt mycket vältaligt har utvecklats icentermotionen 1490, som väcktes . De arbetslösa behöver vårtstöd, företagen behöver kunna producera på lager. Sedan har våra förslag denfördelen att de kan trappas av när konjunkturen förbättras. För det tredje Innebär regeringens förslag I motsats tilloppositionens att de konsumtlonsstödjande åtgärderna koncentreras till degrupper I vårt land som allra bäst behöver ett förbättrat stöd. Pensionärernafår, som Jag sade tidigare till , ett extra tillskott, ochbarnfamiljerna med de höga hyrorna får I avvaktan på den nya reformen ett extrastöd . VI har Inte outsinliga källor att ösa ur, och då fårvi ta det som vi anser vara viktigast. För detfjärde glömmer oppositionen, när man nu tar alla förslag och Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Nr 140 staplar dem på varandra, att det ärlätt att elda på I pannorna men svårare Tisdaeen den dämpa en eld som fått spridning. All den likviditet som byggs upp 7 december1971 kommer att vara ytterstsvårkontrollerad när ekonomin tar fart. m. m. vilkenImportvåg blir det Inte när momsen skall höjas Igen. Vad händerdå med vår valutareserv I en orolig valutavärld? * ' Nej, erkänn på oppositionsbänkarna att ni har spekuleratUtet väl vilt! NI kanInte stå till svars med att ta hela regeringens paket och ovanpå detlägga avskaffad arbetsgivaravgift, 4 procents sänkt moms och I ochfolkpartiets fall dessutom både höjt famUjebostads-stöd och höjda barnbidrag.Jag tycker nog att krokarna har blivit htet I grövsta laget. Särskilt förvånar mig agerande. Det är tre skäl. är det största oppositionspartiet. VIsocialdemokrater väntar oss även under den nya ledningen en visssjälvständighet I bedömning. framträder också I svensk politikmed anspråk på att företräda en sorts mellanUnJe, att, som den förrecenterledaren sade, göra "lagom" awägning. Är nu ställningstagande lagom? 1 sin partlmotlon1490 av , som jag nämnde, anger som skäl till attden privata konsumtionen minskades kommunalskattehöjnlngarna,prisstegringarna och den försiktighet som den spända och utdragnaavtalsrörelsen manade UU. Efter avtalsrörelsen, säger man, måste bedömmnlngendock vara att köpkraften ökat. Det är uppenbart att en ökad köplust börjar görasig gällande. Ytterligare uppgång kan väntas när de retroaktiva lönerna heltutbetalas och den nya lönehöjningen trätt I kraft. Manfortsatte med att framhålla att konsumtlonsstlmulanser Inte har lika direktaoch omedelbara sysselsättningseffekter som andra åtgärder vilka dåförordade. Huvudvikten I ett åtgärdspaket måste därför läggas på de meradirekt sysselsättningsstlmulerande insatserna. Ochi fråga om momssänkning sadecentern att en allmän momssänkning kunde befaras leda till enIcke önskvärd Importökning. Så lät det . Men byter centem linje och ansluter sigtill moderater och folkpartister. Vad hände under de där dagarna? Var det såatt blev Instängd I sovvagnskupé mot ochInte slapp ut förrän han skrivit på? Kom det så nya fakta att heltkunde kasta sin uppfattning över bord? Och I så fall: Vilka fakta? Än märkligare bUr det när sedan utan att rodnasväljer också regeringens omfångsrika paket. Vart har då "lagom" tagit vägen? Nog är man bra långt borta från den uppfattningoch avvägning man med pukor och trumpeter presenterade . Jagvill påpeka att det Jag nu Ifrågasätter Inte har med kompromissvilja att görautan med förmågan att presentera ett välunderbyggt alternativ och sedan stå fördet - åtminstone . Inför så snabba anpassningar I denekonomiska poUtiken som här presterat får man kanske lov att erkännaatt regeringens åtgärder ter sig långsamma!