prot · FU09145 · 1971-12-31 00:00:00 — , dem behöver man inte skrämma för de är allaredan skrämda av andraän av oss. De är i varje fall stadda i en ganska ordentlig flykt från fruThorssons läger tiU andra i stället. Jag skuUe tro att den flykten kommer attöka. Det betyder inte så mycket, menar , därför att de har dockbara av landets yta. Ja, det spelar förfärUgt hten roll för enegnahemsägare om han har en stor eller en liten tomt. Han viU känna sig tryggpå den tomt som han äger och bebor och för de tillgångar han har därunder, inteminst grundvattnet. Sedan spelar det ingen roll om det är en stor eUer en htenareal vederbörande ar i besittning av. Vidare försöker man här göra gällande att vi inte ärintresserade av naturvård använde uttrycket miljö- och naturvård- och att vi inte bryr oss om att det förekommer misshushållning. När detgäller miljövården fattas det ännu mycket av bestämmelser för att förhindramissbruk, men när det gäller naturvården skulle jag tro att det mesta redan ärtäckt av lagar. Om några har mindre respekt för denna naturvård, är det kanskede som vill lägga ner en tredjedel av landets odlade areal. När vi i fjolbegärde åtgärder i anledning av utredningen iodUngsbygd mötte vi motstånd här i mot effektiva åtgärder på dennapunkt. Jag är inte heller säker på att vi i fortsättningen får gehör för sådanaåtgärder, som skall bevara ett öppet landskap. Nej, man kan inte här anklaga andra för att inte varaintresserade av naturvården. Om naturvårdslagstiftningen behöver utvidgas,varför lägger man inte fram förslag härom? Man behöver inte tillgripa ettförstatligande av de resurser som finns under markytan för att tillvaratanaturvårdsintressena. Dessa intressen är tillräckligt garanterade, i varje faUi så stor utsträckning att jag har svårt att förstå att någon svensk medborgarei dag vid ingrepp i naturen t. ex. genom täktverksamhet eller på annat sätt kanundgå att komma i konfUkt med naturvårdslagarna. Vi har inte fått uppgift om något sådant exempel som jagbegärde i min fråga till , nämUgen i vilka fall nuvarandenaturvårdslagar icke är tillräckliga för att förhindra sådana ingrepp inaturen som Äganderätten till naturresurser under markytan Äganderätten till naturresurser under markytan fruThorsson syftar på utan där ett förstatligande av resurserna under marken måstetillgripas. Vilka situationer kan tänkas uppstå, där detta icke nu kanförhindras? Jag har tvärtom den uppfattningen att det är mycketsvårt att få tillstånd av länsstyrelserna för öppnande av sår ilandskapsbilden. Dessa förhållanden är, som jag ridigare sagt, omgärdade av ettstort antal bestämmelser avseende tidpunkten för ingreppet, sättet för dessgenomförande, dess varaktighet och återstäUandet efter verksamhetens upphörande.Jag tycker därför inte att vi skall beskylla varandra för bristande intresseför naturvården i detta sammanhang. Frågan är bara hur långt man skall behövagå för att tillvarata detta intresse. Jag vill alltså be om ett exempel, fruThorsson, på att det är nödvändigt med ett förstatligande för att tillgodosedetta intresse. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle; Låt mig bara helt kort säga till att jag inte aUs har flyttat min ståndpunkt. Det är så långt jag harkunnat finna inte som använt ordet socialisering i denna debatt.Det är som kallar de föreslagna åtgärderna socialisering. Jag säger än en gång: sluta upp medatt försöka skrämma folk med ordet sociaUsering! Det är fråga omsamhällsinflytande och att ge möjligheter för det allmänna att ingripa. och jag är fullt överens, och jag flyttar mig inte Uka snabbt som endel andra. FruTHORSSON (s) kort genmäle: Det är ganska häpnadsväckande att herrHansson i Skegrie försöker tillbakavisa påståendet att de borgerUga talarna häri dag har högdramatiserat diskussionen. Det är ju uppenbart genom heladebattens karaktär att man från borgerligt håll i så hög grad harhögdramatiserat den att man inte ens är i stånd att pröva de sakliga skäl somförts fram för utredningsyrkandet. Om ett och annat som säger kan vi nog varaöverens bl. a. att vi är långt ifrån färdiga med åtgärder på miljövärdensområde. Det kommer att sysselsätta oss för långa tider framåt, och där hoppasjag på ett gott och positivt samarbete. Men envisas med att kommatillbaka till påståendet att i fråga om naturvården är aUt väl beställt. Detmesta är redan täckt av lagar, säger . Jag har påvisat att det saknas möjUgheter atti praktiken tillämpa lagen efter dess andemening, därför att det skulle krävamångdubbelt av personella och ekonomiska resurser jämfört med vad som finns nu.Detta gör att lagstiftning inte räcker, enUgt motionärernas ochutskottsmajoritetens mening. säger vidare att det är mycket svårt att fåtiUstånd av länsstyrelserna för täktverksamhet. Faktum är att mindre än enprocent av alla ansökningar har blivit avslagna. Om länsstyrelsernasmöjligheter att kontrollera efterlevnaden av de täktplaner som görs upp och deföreskrifter som meddelas har jag redan talat, när jag påpekat de bristandepersonella resurserna på länsstyrelserna. Jag skuUe kunna ta ett konkretexempel, , men jag skaU inte belasta min korta repUktid med detta.Herr vet nog om sedan utskottsöverläggningarna att jag har konkretaexempel på fall där sannerhgen ett samhäUsägande av de resurser som exploaterasframstår som en nödvändighet. Vi skall inte gå omkring och beskylla varandra, säger herrHansson vidare. Men vad är det som förekommit från borgerUg sida i den härdebatten annat än ständiga beskyllningar mot oss som talat för utskottet ochskrämskott mot människorna. Det är inte vi, säger , som skrämmeregnahemsägarna, utan det är den socialdemokratiska poUtiken som skrämmer dem.Nej, , det är debatt kring den socialdemokratiska regeringspohtikeneller motioner från enskilda socialdemokratiska riksdagsmän av den karaktärsom jag har läst upp exempel på ur som skrämmeregnahemsägarna, och det är den osakliga och demagogiska halten i denargumentationen som jag har velat påtala. Äganderätten till naturresurser under markytan i Skegrie (c) kort genmäle: Jag viU bara helt kort fråga är skillnaden mellan att förstatUga och att socialisera? Vi behöver inteanvända ordet socialisera. Det räcker att säga förstatliga, ty det är, såvittjag vet, ungefär samma sak. sade att vi inte har anfört sakliga skäl. Fårjag fråga än en gång: Vilka sakUga skäl har för nödvändigheten avatt förstatliga tillgångarna under mark? nämnde att hon hade ettexempel som skulle härröra sig från utskottsbehandhngen. Det är synd, om fruThorsson har glömt det, men jag har inte glömt det. Är det följande exempel fruThorsson menar? sade att hon äger en sommarvUla på Linderödsåsenoch att tiUfarten tiU fastigheten äventyras av ett stenbrott vid sidan avvägen. Är det på grundval av denna bagatell vill förstatUgaalla tillgångar i land under markytan? Jag kan aldrig tänka mig attden som bryter sten är så oförsiktig att han förstör vägen till . Det blir så dyrt för honom att återstäUa vägen som hantjänar på att tillgodogöra sig stenen, så det aktar han sig nog för. Har bara det exempletatt anföra, så är det ju ett förfärUgt svagt skäl för att sociahsera allanaturtillgångar under markytan gruvor, grusåsar, lertäkter, olja osv. Jag kaninte tro att det är detta exempel menar. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Vad är skillnaden mellan att förstatUga ochatt socialisera, frågade i Skegrie. SkUlnaden ligger i det sätt påvUket och hans gelikar använder orden. Sociahsera har ni försöktgöra tiU något slags skäUsord, ett ord som man kan skrämma med. Vi äger idet här landet rätt många tillgångar gemensamt. Äganderätten till iwturresurser under markytan Vihar statliga företag, och på socialdemokratiskt håll anser vi att den delen börkunna utbyggas. Men vi har ett annat behov också. Vi har ett behov av attgemensamt äga och ha insyn i företag osv. Jag tycker att ni skall sluta medhela denna debatt om att det är en principiell motsättning meUan stathgaföretag, privata företag och företag som ägs gemensamt. Hela detta resonemangbygger på gamla slagord som försöker framställa sociaUsering som någotförfärligt. har begärt en utredning om ett problem. Honsäger att hon för sin del finner det naturUgt att staten rådde om dessatillgångar. Låt utredningen företas, så får vi se vad det är fråga om, och låtbh att gå omkring och skrämma med talet om sociaUsering som ni menar som ettskrämskott! Jag tror emellertid inte att folk i allmänhet uppfattar det så.Skillnaden mellan att socialisera och att förstatliga ligger mest i vilkenbetoning ni vill lägga på ordet sociaUsera. () kort genmäle: Det skulle vara ganska välgörande om dennadebatt snart närmade sig sitt slut, ty med varje omgång repliker tycker jag attdebattnivån sjunker ett bra steg på den borgerUga sidan. Jag sade inte, herrHansson i Skegrie, att man på borgerhgt håll inte hade anfört några sakskäl.Genom att man så har högdramatiserat denna debatt, sade jag, har man integranskat de sakskäl som vi har för vår ståndpunkt, och att få sina sakskäldiskuterade är väl också ett ganska rimUgt krav. Jag har redovisat sakskäl,uteslutande sakskäl, i mitt huvudinlägg i denna debatt, men de har icke blivitsakligt granskade och debatterade av de borgerliga talarna. Jag tycker att det är ett märkhgt sätt, , attreferera vad som förekommit i utskottsöverläggningen beträffande det enskildafall som jag anförde. Jag har tyvärr inte möjhghet att i större utsträckningresa runt i landet och granska och kontrollera all täktverksamhet, och detskulle inte heUer vara min uppgift att göra det. Jag har däremot talat medåtskilliga länsstyrelser om deras syn på den verksamhet de här är ålagda. Det konkreta fall som jag har talatom i omedelbar närhet inte av en sommarviUa ty någon sådan äger jag inte men av en Uten undantagsstuga på en ås i inkräktar inte på min väg eUermin vattenförsörjning men på en allmän väg i närheten på ett sätt som gör attdet finns all anledning för att granska vad som sker, ty fråganär om det är förenUgt med det beslut som fattat rörande dennastenbrottsverksamhet. Det är vad jag viUe säga om det enskilda fallet, herrtalman, men det är inte det som det är fråga om, och det är sannerhgen inteenbart på grundval av detta som yrkandet om en utredning är framstäUt. Det ärframstäUt på grundval av behovet av en sakUg prövning av de problem som jag harredovisat inför kammaren här . HerrTURESSON (m): uppkaUade mig att begära ordet,och hade inte serien av replikskiften bhvit så lång hade vad jag kommer attsäga stått tidsmässigt i Utet närmare sammanhang med anförande. Jag har debatterat med hans fastighetsrättsUga historiesyn, och jag vet väl att ärfullständigt orubblig i sin tro. Därför skall jag nu inte ta upp någonsakdebatt med honom, tiden medger det helt enkelt inte, och jag tror kammarenär mest tacksam om vi avstår från en sådan. Men jag lovar att jagställer upp vid ett annat tiUfäUe till en ordentUg genomgång av dessa ting somtill en del är ganska dimmiga för . åberopade den - vad skall vi kaUa det -sakkunskap som kammaren har bland sina ledamöter, och eftersom jag i någon månkan anses representera det vetande som finns på detta område, kan jag inteunderlåta att nu i kammarens protokoll få inskrivet att oerhört mycket i herrLundbergs historier om fastighetsrätten och dess utveckUng enhgt min mening ärfullständigt felaktigt. TiU sist, herr talman, viU jag bara säga att något merainlägg här kan inte ens förmå mig till. Äganderätten till naturresurser under markytan () kort genmäle: Det var bra att själv sade atthan bara hade tro och inte vetande på detta område. Det torde nämhgen aUa somhar sysslat med dessa frågor frän juridisk synpunkt kunna konstatera av herrTuressons tal om fastighetsrätt m. m. Jag vet att en lantmätare inte behöver hanågon kunskap på det området; de har tiUräcklig makt i alla fall gentemot småjordbrukare. Här har talats om total socialisering m. m. När jag hördeherr i Skegrie, och kom jag att erinra mignågot som jag förut har citerat här. Det var en diskussion 1891 meUan påven och om den sociala grundorätten. Den senare sade då bl. "Det har blifvit sagt om en berömd dom av högstadomstolen här i , som fälldes i en bortrymd slavs sak kort föreborgarkrigets utbrott, att 'den gav lag åt nordstaterna och negrerna åtsydstaterna'. På samma sätt ger ni i eder rundskrivelse evangeliet åt arbetarneoch jorden åt godsägarne. Kan man då förundra sig över, att det givesmänniskor, som hånande säga: 'Prästerna äro vilUga nog att ge de fattiga Ukaandel i det osynUga, men de sörja troget för, att de rika behålla allt detsynliga för sig allena'." Den filosofi som både centerpartietoch moderata samhngspartiet tillämpar överensstämmer med påven får ursäkta, men en sådan filosofi ger ingenting åt vare sig naturvårdeller miljövård och inte heUer åt medmänniskor som behöver ha natur- ochmiljövärden. HerrKRÖNMARK (m): Om finner att de meningar jaghar givit till känna har principieUa beröringspunkter med vad påven tyckte islutet måste jag kvittera den artigheten och säga att herrLundberg även då hade en kollega som har förmågan att läsa på samma sättsom en viss potentat. Jag måste reagera när den socialdemokratiske gruppledaren herr Äganderätten till naturresurser under markytan Svanbergtalar om att vi dramatiserar denna fråga. Han säger: "Ge upp talet omsocialisering! Sluta tala om sociaUsering! " höjde därvidverkhgen rösten. Så länge vi har oppositionspartier i den här ochdet hoppas jag att vi skall ha förbehåUer de sig givetvisrätten att tycka och säga vad de vill och även att uppfatta poUtiskt innehållsåsom de anser att det bör uppfattas. menar att i synnerhet jag hadehögdramatiserat frågan när jag talade om konfiskation. Ja men, ,jag drog bara slutledningar av vad hade sagt. Hon framhöU debrister vi har i samhället på grund av att det inte finns tillräckUgaekonomiska resurser för att lösa in naturvårdsområden, för att lämna ersättningnär man vägrar täktverksamhet osv. Därför är det , enligt ,brister i tihämpningen av nuvarande naturvårdslagstiftning. sadealltså att dessa instrument var trubbiga därför att det inte fanns ekonomiskaresurser. Den utredning som man vill genomföra syftar dock till ursäkta mig att jag säger det - socialisering av en stor del av marken undermarkytan. Den skall man alltså genomföra, men m.an har inte råd att lämnakompensation. Som jag ser det, om man skaU följa de rättsregler vi hitintillshaft här i landet, skulle modeU här kosta mångfaldigt störrebelopp. Det har i varje fall inte framgått av dagens debatt att ärberedd att plocka fram de här stora beloppen som skulle behövas för ersättning,och då är det bara en logisk slutledning när man konstaterar att vi är frammevid ett konfiskationsförfarande. Inom parentes, herr talman: är det härkonfiskationsförfarandet så otäckt ? Den socialistiska majoritetengenomdrev ju i går ett förslag som tiU sina verkningar i vissa avseenden ärrent konfiskatoriskt. Jag förstår inte varför man nu skall skämmas för detta.Varför får man inte kalla snus för snus? Man skall väl inte förneka fakta. Sedan klagar över att hon inte hade bhvitseriöst bemött. Det är visserhgen ett skickligt debattknep att påstå att enmotståndare inte uppträder seriöst, men jag vill bara hänvisa åhörarna tillkammarens protokoll. Där återfinns vad som har sagts här tidigare, bl. a. avmig. Jag har försökt göra en sammanfattning för att inteförlänga den här debatten, och jag har då sagt att vi har två olikaprincipiella uppfattningar. Men jag har också deklarerat en principiellvärdegemenskap med i det avseendet att även jag är mycketangelägen om att se till, att man får en klok användning av naturresurserna,framför allt en sådan användning att inte vi i vår generation exploaterar dempå ett otillbörhgt sätt. Jag har sakhgt utvecklat skälen tUl detta, och jaganser att vi behöver ha en lagstiftning. Principiellt kan jag aUtså tänka migatt vi kompletterar lagstiftningen, ty på det här området Uksom på många andraområden hamnar man verkhgen i lägen där det kan uppstå en viss konflikt mellanden privata människans intresse och samhällsintresset. Jag medger, somrepresentant för mitt parti, att i de flesta fall måste samhällsintresset taöver, och jag är som sagt beredd att se tiU, att vi kompletterar de juridiskainstrument som vi har för att klara detta - bara det sker under full rättstrygghetoch med garanti för att den enskilde egendomsägaren håUs skadeslös i störstamöjUga utsträckning. läste upp ett ledarstick ur ÖstgötaCorrespondenten. Eftersom denna tidning råkar ha beteckningen moderat, var detväl meningen att visa att den och jag hade så att säga hämtat vatten ur sammabrunn. Skall man använda den tekniken, skulle naturUgtvis jag, om jag hadevarit förtänksam nog, ha tagit med några citat ur och andratidningar på den kanten; de skulle möjligen ha varit nöjsamma för kammaren attlyssna pä. Men jag bara konstaterar att även när det gäller en politiker medfru intelligens är det inte alla gånger ironin går fram som vapen iden poUtiska debatten. Jag har ingen anledning att vare sig stäUa mig bakom ellerkritisera vad som skrivs i tidningar som stöder mitt parti - det står de självaför - men jag tycker i och för sig att det här var ganska roUgt skrivet. Och viskall väl vara tacksamma för att man inte på precis varenda rad i en tidningbehöver vara så alldeles allvarlig. Även vi pohtiker kan väl unna oss Utetgrand humor. Vi får ju inte säga socialisering , enligt densocialdemokratiske gruppledaren. Men jag kommer också i fortsättningen att talaom socialisering. har sohdariserat sig med och medutskottsmajoriteten, och det står ju i motionen att samhällelig äganderätt börfastslås. EnUgt det språkbruk som vi har är detta socialisering. HerrSvanberg förnekar det och säger att vi är ute för att skrämma, men det är intefråga om skrämsel här. 1 början på den här debatten framförde jag meningen attden här aktionen från och hennes medmotionärer hade vissa Ukhetermed sagan om Rödluvan. Efter att ha hört tycker jag man har fåttH. C. saga om Kejsarens nya kläder, fast i omvänd tappning. När vitalar om för att han har de sociahstiska kläderna på sig, såpåstår han att det är fel på vår syn; han har inga kläder. Och oavsett vad herrSvanberg här vill kaUa saker och ting och trots hans strävan att förbjuda ossatt kalla saker vid deras rätta namn, framstår han här i alla fall - tiUsammansmed motionärerna - som en i våra ögonen ren socialist, och det må han göra. Mendå må vi också ha möjlighet att utan att bli okvädade tala om att ni är det. Äganderätten till naturresurser under markytan FruTHORSSON (s) kort genmäle: Jag är faktiskt förtjust i god barnUtteratur,men jag skall ändå avstå från att konkurrera med och andra om attdra Uknelser ur välkända gamla sagor. Det är ju ett knep som man använder närens sakskäl inte är starka nog för att verkhgen bh framförda i en debatt, ochden belastningen har inte vi på vår sida. Annars är det påfallande, herr talman, att åtskilUga av deborgerUga talarna nu befinner sig på ett visst och tydhgt återtåg. HerrKrönmark vUle göra gäUande att vad jag innerst syftade tiU var enkonfiskation av de resurser det här var fråga om. säger atthan bara drog slutsatsen av vad jag själv sade. Om man inte är beredd attplocka fram de stora belopp som krävs för att lösa in de resurser det här gäUer,och när man klagar på att länsstyrelse och naturvårdsverk i dagslägetinte har de ekonomiska resurser som krävs för att tiUämpa naturvårdslagen, dåblir det väl konfiskation. 2* protokoll 1971. Äganderätten till naturresurser under markytan Jag talar inte för motionen, jag talarför utskottsmajoritetens yrkande. Det yrkandet går ut på en förutsättningslösutredning, och jag har uttryckligen sagt i ett tidigare inlägg att jag ärberedd att pröva alla de praktiska detaljskäl emot och för ett samhälleligtägande när denna förutsättningslösa utredning är klar. Däri ingår självfallethela det stora problemet om hur de här frågorna skall lösas ekonomiskt ochersättningsmässigt. Kan vi nu få slippa, herr talman, att höra talas omkonfiskation i fortsättningen? Jag är inte medveten om att jag i den härkammaren har gjort ett inlägg som är praktiskt taget identiskt med någon ledarei . Däremot har jag genom uppläsningen ur Östgöta Correspon-dentensledare konstaterat att har använt en argumentering som praktiskttaget var identisk med denna ledare, och jag tyckte att min slutsats då varhelt naturhg. i (s): Jag har inte för avsikt att delta isakdebatten eftersom frågan, om bifaller utskottets förslag, kommeratt hänskjutas till naturvårdskommittén. Som ordförande i den kommittén har jagbara velat säga att när vi fattade beslutet att avge yttrande om vi ville hamotionen eller inte, sade vi enhälUgt även de borgerUga ledamöterna att viinte har någonting emot att kommittén får ta hand om den motionen för att göraden förutsättningslösa utredningen. Jag vill bara notera detta så att det inte skall rådanågon oklarhet om att även borgerhga ledamöter deltog i det beslutet. i Skegrie (c): Får jag säga att yttrandet var avfattat såatt det på slutet stod: om fattar ett sådant beslut. Jag skulle viljaläsa det så: om mot förmodan fattar ett sådant beslut. i (s): i Skegrie bör inte lägga in merai utredningens yttrande än vad det sakligt innehåller. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Skegrie m.fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 61 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av i Skegrie m. fl. Vidomröstning genom uppresrung förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i Skegrie Nr 145 Förslag till väglag m. m. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 3 Meddelande ang. plena under återstoden avhöstsessionen Vid dagens sammanträde företas endast tvä ärenden tillavgörande, nämhgen det ärende vi just fattat beslut om jordbruksutskottetsbetänkande nr 61 och trafikutskottets betänkande nr 24 angående förslag tUlväglag m. m. Därefter besvaras de på föredragningshstan upptagna enkla frågornaoch interpeUationerna. Vid kammarens bordläggningsplenum måndagen den 13 decemberkl. 11.00 besvaras åtta interpellationer. Arbetsplenum tar sin början , och behandlingen av utskottsbetänkanden pågår tiU omkring kl. 17.00.Därvid behandlas betänkandena om ändring i lagen om bankrörelse, m. m., och omaffärstidslagstiftningen. Ytterhgare utskottsärenden torde inte medhinnas påtisdagen med hänsyn tiU att även en del interpellationssvar skall lämnas islutet av sammanträdet. Sammanträdet kommer eftersedvanligt middagsuppehåll att fortsättas tiU omkring . Förstdebatteras näringsutskottets betänkanden om de statliga företagen, varefterytterligare ett antal utskottsbetänkanden företas till avgörande. Sammanträdetavslutas med besvarande av några interpeUationer. Den sista frågestunden under höstsessionen äger . Även torsdagssammanträdet torde behövafortsättas pä kvällen tiU omkring . Debatten i anslutning tillsocialutskottets betänkande om höjda bostadstillägg åt barnfamiljer inlederbehandlingen av utskottsbetänkanden. Också vid slutet av torsdagens sammanträdekommer några interpeUationer att besvaras. Vid sessionens sista arbetsplenum fredagen den 17 decemberkl. 10.00 upptas bl. a. frågan om transportstöd vid viss Unjesjöfart påGotland. Fredagssammanträdet beräknas kunna avslutas senast kl. 1 5.30. § 4 Förslag till väglag m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 24 i anledning avKungl. Maj.ts proposition med förslag till väglag m. m. jämte motioner. Maj:t hade i propositionen 1971:123 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för den30 och den 13 augusri 1971 samt av lagrådets protokoU den 21 juni1971 Förslag till väglag m. m.