prot · FU0977 · 1971-12-31 00:00:00 — Satsningen på ett sådant nyuppförande är naturUgtvis beroende avlönsamheten. De dåliga vägförhåUandena de är på sina ställen så uslaatt lastbUsåkare som har skogstransporter inte ens kan komma ut från sinafastigheter som ligger utefter denna väg är naturligtvis ett allvarligthinder, inte minst ekonomiskt, för att få någon verksamhet i gång här.Transportkostnadernas fördyring gör att allt större område blir s, k. O-områdendär man inte bedriver något skogsbruk. Det får tUl följd ytterligare minskadearbetstiUfäUen i skogen. Utskottsmajoriteten viU ingeting göra utan hoppas attnågon annan ingriper. Utskottet hänvisar tiU berörda myndigheter. Vilka ärdessa myndigheter som skall stäUa allt tUl rätta? Skall inte gebesked om vad den vill utan hoppas på att någon annan skall göra någonting? Iså faU har man avsagt sig allt ansvar. Vi har anledning att fråga; Var det barafagra löften som gavs när man talade om sysselsättning som kompensation förinställandet av planerna på en kraftverksutbyggnad? Utan godtagbara vägförbindelser hjälper andra insatserinte mycket. Vägbyggandet är en grundförutsättning för all annan verksamhet.När stora delar av vägen redan är projekterade borde det inte stöta på störresvårigheter att, som vi begär i motionen, ställa AMS-medel till förfogande försysselsättningsstimulans. Utskottet hänvisar även tUl en utredning som skallutarbeta program för turism och frUuftsliv inom Vindelälvsområdet. Utredningenhar ju, enligt vad vi kunnat läsa i tidningarna, redovisat vissaförslag som, om de genomförs, kommer att stimulera sysselsättningen samt ge ossvärdefulla tUlskott för friluftslivet. De förslag som lagts fram berörfiäUområdena. Möjligheterna att komma tiU de områdena är ju lika viktiga somatt vägar finns där när turisten kommer fram. Löser man inte problemet medtillfartsvägar till friluftsområdena, kommer det hela inte att fungera. Vadhjälper det om man gör fina vägar uppe i fjällvärlden men inte ger bilistennågon möjlighet att på ett rimligt sätt ta sig fram tiU de vägarna? De förslag som vi presenterat i motionen skulle vara engod början och dessutom innebära ett första steg mot fullföljandet av de löftensom gavs 1967. Några hinder för att sätta i gång finns inte.Utskottet hävdar Inte heUer det. Det är endast en aUmän ovUja att över huvudtaget göra någonting som man får ett intryck av när man läser utskottsmajoritetensskrivning. Man hoppas att någon annan skall göra någonting, men man är säkertmedveten om att med den instäUningen från utskottets sida kommer det inte attske någonting aUs. Har inte utskottet mod att säga att vi här i skaUinfria de löften vi har gett, hur skaU vi då kunna begära att någon annan skaUingripa och fullgöra den skyldigheten? Det är emellertid glädjande att minoriteten i utskottet,representerande oppositionspartierna, har en annan inställning tiU frågan.Reservanterna säger klart ifrån att de anser att de i motionen anfördasynpunkterna överensstämmer med tidigare uttalande. sadei början av den här debatten att vad reservanterna vUle var att här skuUeske någonting. Jag kan instämma helt i vad han i det avseendet yttrade. Jagtycker att det hedrar reservanterna i utskottet att de vill stå för ett ord,även om det gavs , och inte glömmer ett löfte tiU enbefolkning som har det bekymmersamt. i (c): Låt mig med några ord få kommentera motion nr1106, vUken behandlar lokaliseringspolitiska insatser i . Storadelar av har betydande och ökande svårigheter att i tUlräckligutsträckning skapa arbetstUlfäUen för befolkningen. Det har gälltVararegionen, men har också ökade sysselsättningssvårigheterframträtt i kommunblock och i . Näringslivet i har en sådan sammansättning ochdifferentiering att stora svårigheter föreligger att klarastrukturomvandlingen. SärskUt gäUer detta TEKO-industrin, vUken är ganskabetydande i kommunblock. Inte mindre än ett 60-tal TEKO-företag ärlokaUserade inom blocket. Antalet arbetslösa i uppgick den 13 aprU i årenligt uppgift från arbetsförmedlingen tiU 267 personer. Om man ser på länet iövrigt finner man att antalet arbetslösa uppgick tUl 2 010personer en ökning med 963 jämfört med samma månad Vad gällerLidköpings kommun, som också har stora svårigheter att klara sysselsättningen,var antalet arbetslösa 374 personer. De relativt höga arbetslöshetssiffrorna för Skaraborgslän, som jag redovisat, inger bekymmer och oro . Här måsteåtgärder vidtagas för att söka nedbringa de höga arbetslöshetssiffrorna ochskapa ökad sysselsättning för den arbetskraft som finns inom länet. Vad som för krävs för förstärkning avnäringslivet speciellt i , liksom i kommunblock och Lidköpingskommun, är särskilda lokaUseringspolitiska insatser. Dessa områden bör kunnaintagas i det lokaliseringspolitiska stödområdet. När man nu i riksdagsmotioner, enkla frågor och ävenuppvaktningar vädjat om lokaUseringspolitiska insatser för , kandet finnas anledning att också peka på att i för närvarandepågår en utredning om etablering av ett industricentmm i . 1 harman prövat en sådan idé och det har visat sig att den har slagit väl ut.Merungen är att man i skall skapa ett industricentrum på så sätt attföretag stimuleras tUl samverkan inom så många funktioner som möjligt. Så snartföretagskoncentrationen är tillräckligt omfattande utbyggs så många funktionersom möjligt. Det kan gälla produktion, inköp, marknadsföring etc. Genom koncentrationen av företag, servicecentralen ochföretagssamverkan erhåUes en industriell miljö med många företagsekonomiskafördelar. Det kan innebära att man genom förhyrning av lokaler sUpper bindakapital i mark och byggnader. Ett antal mindre företag kan härigenom vinnastordriftsfördelar, som inte det enskUda företaget ensamt kan uppnå. Tanken påett industricentmm i är främst avsedd att stimulera och befrämja den befintligaföretagsamheten, som länsmyndigheternaoch kommunen i första hand vill slå vakt om. Ortens företagare har visat ettstort intresse för projektets genomförande, vilket bör borga för att projektetskall lyckas. Jag har, herr talman, med det anförda exemplet om ettindustricentrum i gärna velat redovisa att länsmyndigheterna ochkommunen är beredda på satsningar för att trygga sysselsättningen förbefolkningen inom berört område. Jag skulle också kunna redovisa andra exempelpå hur länsmyndigheterna i samverkan med berörda kommuner söker på olika vägar,med stöd av näringslivet, främja näringslivsutvecklingen inom länet. Men detsagda må vara nog. I varje faU viUjagha sagt att som vi vid olikatiUfäUen hos statsmakterna krävt lokaUseringspolitiska insatser är vi bereddaatt själva på läns- och kommunhåll vidtaga åtgärder för att tryggasysselsättningen för länets medborgare. Jag tar fasta på vad utskottet anförtbeträffande motionen 1106 samt den motion som väckts av m. fl,,nr 219. Jag vill uttala den förhoppningen att regeringen och arbetsmarknadsmyndigheternainte skall glömma bort de sysselsättningsproblem som råder i ochatt berörda myndigheter skall vara villiga tUl punktvisa insatser för attdärmed ge ökad sysselsättning för den arbetskraft som friställes av olikaanledningar. Den förhoppningen tror jag delas av länets samtliga invånare. Jag har inget annat yrkande än det somframförts av hen Stridsman. HenWESTBERG i (fp): Trygghet, arbete, utveckling de orden harlänge haft en framträdande plats i den politiska debatten. Men tyvärr harverkligheten bakom de vackra orden långtifrån motsvarat vad de orden vUl säga.Inte minst gäller detta . Från sida har vid årets riksdag i fleramotioner föreslagits åtgärder i syfte att stödja näringslivet och därmed ökasysselsättningsmöjligheterna i . I en motion, nr 224, där mitt namnstår först, har vi framhåUit vikten av att olika stödåtgärder samordnas, och vihar också föreslagit att en samlad utvecklingsplan upprättas för . Syftet med en sådan skulle vara dels att erhåUa underlagför ett näringspolitiskt program för , dels att få tUl stånd bestämdautfästelser från statsmakternas sida tUl de delar av som hårdastdrabbats av avfolkningsproblem och undersysselsättning. Ovissheten införframtiden och avsaknaden av klart uttalade regionalpolitiska mål är utan tvivelen kraftigt bidragande orsak tUl den nuvarande negativa utvecklingen. Vi fårinte bortse från de psykologiska effekterna av den förda politiken. Såvitt jag förstår är skyndsamma stäUnlngstagandennödvändiga, om inte den negativa utvecklingen skall hinna gå så långt att denInte kan brytas. Vi närmar oss den gränsen . Även om utskottet skjutit denna fråga ifrån sig underhänvisning tUl att resultatet av Länsprogram 1970 bör avvaktas, kommer behovetav en samlad utvecklingsplan för att framstå som allt angelägnare, och därför fårutskottet säkerUgen anledning att återkomma tiU frågan. Kravet på en sådan utvecklingsplan får dock inte betydaatt i andra sammanhang föreslagna konkreta åtgärder fördröjs. Det är tvärtomangeläget att varje uppslag som kan förbättra situationen för den landsända ochför de människor det gäller tas tiU vara. För egen del viU jag beröra frågan om satsningen på turismoch frUuftsliv. Vi vet alla att behovet av lämpliga friluftsområden och anläggningarför frUuftsliv och rekreation växer mycket snabbt. Dagens marsch kan ju utgöraett vittnesbörd om det ökade intresset på det här området. De snabbaförändringarna i samhället och det ökade intresset för hälsofrämjande träningoch frUuftsliv nödvändiggör en ökad satsning på just turism och frUuftsliv frånsamhällets sida. Det är också angeläget att genom försöksverksamhet av olikaslag och inom olika regioner söka utröna vilka slag av anläggningar som bästmotsvarar allmänhetens behov. En ökad satsning på turism och frUuftsUv kan inomstödområdet även bli ett värdefullt komplement tUl övriga åtgärder, när detgäller att förbättra sysselsättningsmöjligheterna inom berörda regioner. Trots att frågan om en utökning av lokaliseringsstödet tiUturism och frUuftsliv är under utredning torde det vara möjligt och även avstort värde att bedriva viss försöksverksamhet på detta område för attdärigenom vinna erfarenheter som kan nyttiggöras i det fortsatta arbetet. I en fempartimotion, nr 443, har vi föreslagit att desakkunniga för planering av turistanläggningar och frUuftsområden m. m, får iuppdrag att bedriva sådan försöksverksamhet i Järvsödelen av . Enligt vår mening äger det området speciellaförutsättningar för en sådan verksamhet. De naturliga förutsättningarna ärutomordentligt gynnsamma för att kring en kärna av redan befintligaanläggningar bygga upp ett attraktivt och väl differentierat utbud avaktiviteter såväl sommar som vinter. Då Ljusdalsregionen dessutom tillhör deområden som är särskUt hårt drabbade av strukturrationaliseringen skulleförsöksverksamheten även utifrån det förhållandet vara av mycket stort värde. Tyvärt har utskottet stäUt sig negativt tUl motionen, mendet företer ändå ett särskilt yttrande som är positivt. Jag noterar det medtiUfredsstäUelse. HerrJONSSON i (fp): Efter den långa debatt som här förts skalljag avstå från att anlägga några allmänna synpunkter på regionalpolitiken. Jagvill i det avseendet bara instämma i vad som har anförts i debatten avrepresentanter för . I stället skall jag i första hand anföra någrasynpunkter i anslutning tUl reservationen 10 beträffande utsträckningen av detaUmänna stödområdet i . Den geografiskt största delen av länet har tUlhörtstödområdet ända sedan lokaUseringspolitiska åtgärder först infördes . Detär de norra och västra delarna. I flera fall har man nått goda resultat av delokaUseringspolitiska insatser som där gjorts. De har öppnat möjligheter förredan etablerat företag att modernisera, att växa ut. På det sättet har detskapats nya sysselsättnlngstiUfäUen, och det har även givits möjligheter tiUen viss nylokaUsering. f>* protokoll 1971. Som tidigare i denna debatt sagts beslöts det vidfjolårets riksdag att utvidga stödområdet inom genom att ocksåta in vissa centrala delar av länet. Kvar blev endast och Ludvikaplaneringsregioner i södra och sydvästra delarna av länet. Givetvis hälsades den utökning som då kom till stånd medtiUfredsställelse, men det var olyckligt att inte hela länet kom med istödområdet i det sammanhanget. Det har framhåUits av tidigare talare och jagviU gärna understryka det, att ett motiv för att så borde ha skett är attbefolkningsutvecklingen i dessa delar av länet har visat en klart negativutvecklingstendens . Det har skett en betydande utflyttningfrån både Avesta- och Ludvikaregionerna. Sålunda minskade med 260personer och med 317 personer . Behovet av en mera differentierad sysselsättning har klartframstått då den tunga industrin fortfarande har en dominerande ställning idessa bygder. Det är därför nödvändigt med ökade lokaliseringspolitiskaåtgärder för att åstadkomma denna differentiering. Jag viU också framhåUa att det i planeringshänseende är enbetydande fördel om länet i lokaliseringspoUtiskt avseende utgör en enhet.Därigenom skulle man få en likartad behandling av samtliga planeringsregionerinom länet. Vi har ju också centralregionen liggande inom det allmännastödområdet, och den har visat större utvecklingsmöjligheter än vad vi kunnatmärka i andra delar av länet, där vi i stäUet haft en negativ trend. Genom att stödområdesgränsen har delat länet har detförekommit att intresserade företag sett sig tvingade att överväga alternativaplaceringsorter just med hänsyn tUl möjligheterna att få lokaUseringsmedel,Representanter för länet och dess myndigheter har också i oUka sammanhangstarkt understrakit behovet av att länet i sin helhet tUlhör stödområdet. Dettaframhölls även i samband med fjolårets riksdagsbeslut om den framtidaregionalpolitiken. I fyrpartimotionen 1105 tUl årets riksdag har vi, någrarepresentanter för , hemställt att måtte besluta attAvesta och planeringsregioner skall ingå i det allmänna stödområdet.Utskottets majoritet har avstyrkt motionen, men jag hälsar med tUlfredsstäUelseatt en så stor minoritet i reservationen 10 tUlstyrkt den och framhållit attmycket starka skäl talar för en ändrad gränsdragning när det gäUer Kopparbergslän. För befolkningen verkar gränsdragningen godtycklig. Det kan påpekas attdelar av länet utelämnas, som tUl stor del är glesbygd, och där behovet avlokaliseringsstöd för skapande av sysselsättningstiUfällen framstår som mycketklart dokumenterat. är vidare ett skogslän, och den pågåenderationaliseringen inom skogsnäringarna har friställt många arbetstagare, förvilka det också varit nödvändigt att på olika sätt skapa nya arbetstillfällenså att inte utflyttningen skulle ytterligare accentueras. Enligt vår bedömningskulle sålunda ett utökat stödområde, som omfattar hela , gestörre möjligheter att skapa nya arbetstiUfäUen genom en vidgadlokaUseringsverksamhet. Det skulle underlätta för företag att medlokaUseringsstöd etablera sig inom de nämnda planeringsregionerna ochLudvika. Det finns alltså starka skäl för bifall tUl motion nr 1105, och jagyrkar bifall till reservationen 10. När det sedan gäUer frågan om tUlhörighet tUl detinre stödområdet viU jag helt instämma i de synpunkter i Malunghar framfört, närrJigen att det förefaller helt naturligt att , somtUlhör planeringsregion, också skulle tUlhöra det inre stödområdet, närMora gör det. I det avseendet ber jag att få instämma i det yrkande som herrKarlsson har framfört. I reservationen 15 behandlas en motion, nr 1077, som jagoch några medmotionärer har väckt. Den tar upp frågan om samarbete mellankommun och näringslivsorganisationer i syfte att få tUl stånd en bättre servicepå vissa områden när det gäller glesbygden. Det sägs i reservationen att dessaspörsmål faller inom ramen för glesbygdsutredningens verksamhet men att det ärangeläget att glesbygdsfrågorna får en mera aUsidig belysning än vadutredningens direktiv ger möjlighet tUl. Reservanterna säger vidare: "Ävenmed ett förstärkt näringsliv i glesbygderna måste man räkna med att vissanödvändiga serviceorter inte kan upprätthållas utan särskilt servicestöd. Detär härvid angeläget att överväga i vilken mån en tiUfredsstäUande service kangaranteras genom samarbete meUan samhälle och enskilda serviceföretag. "Detta kan vara något för glesbygdsutredningen att fundera på vid det fortsattautredningsarbetet. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tiUreservationerna 10 och 15 och i övrigt tiU de reservationer därfp-representanter har medverkat. HerrERIKSSON i (fp); Skälet tUl att jag har begärt ordet i slutetav denna långa debatt är det som jag tycker oklara och mycket anmärkningsvärdaanförande som höll. Under den allmänna motionstiden publicerades det understora rubriker referat av en socialdemokratisk motion som var undertecknad avtolv socialdemokrater, en motion som man hade väckt om ökat bistånd tiUmarknadsföring av produkter från stödområdet. Jag läste såväl referaten sommotionen med mycket stort intresse. Jag gjorde det därför att jag visste att viskulle behandla den i inrikesutskottet, men jag vill öppet erkänna förkammarens ledamöter att jag läste den med intresse också därför att jag hyste starkasympatier för förslagen i motionen. Jag hade den förhoppningen att vi skuUe nåenighet i utskottet kring dessa förslag. Jag blev något förvånad när jagkonstaterade att och motionärernas egna partikamrater gick emotmotionen. Representanter för tre partier har dock enats om att i en reservationhemstäUa om bifall tUl motionen. säger - och det tycker jag ärmycket anmärkningsvärt: Jag har inte hoppat av än; jag vUl först höra vadmajoriteten menar med sin skrivning. Jag har inte hört att det lämnats någotklart besked om vad majoriteten menar, men jag viU säga tiU att detmte är oklart vad reservanterna vill. Reservationen innebär ett klart och heltbifaU tiU m, fl, motion. För mig är det svårt att förstå att en motionär kan varatveksam om hur han skall rösta, när det firms ett klart alternativ tiUutskottets hemställan i en reservation som innebär ett direkt bifall tillmotionen och vars att-satserär identiska med motionens. Jag har ansett mig böra begäraordet för att uttala förhoppningen att motionärerna måtte stödjareservationsförslaget om bifaU tlU motionen. Det är enligt min uppfattning endasättet att bevisa att man menar allvar Regional utveckling jgj dgjj jom jagtycker, mycket kloka motionen. HerrWIKNER (s) kort genmäle: Detta är faktiskt första gången som jag fåttberöm av i och det sätter jag naturligtvis mycket stortvärde på. är besviken på mig för att jag inte stöderborgarnas reservation i anslutning tUl min motion angående marknadsföringen avprodukter tiUverkade inom stödområdet. Personligen har jag många, många gångervarit besviken på borgarna och deras beteende här i . Om blir besviken på mig en gång, kvittar jag det med att jag många gångervarit besviken på er. och jag bedömer naturligtvis dettabetänkande olika. Om jag anser att jag får en bra skrivning som tUlgodosermotionens syfte, kan jag ansluta mig tiU vad som skrivs i betänkandet, och jagUtar på de socialdemokrater som stäUt sig bakom denna skrivning. Om man tUldetta lägger att imlkesdepartementet har tUlsatt en utredningsgmpp och att defyra Norrlandslänen har köpt detta Nonland Center i , anser jag migböra vara tUlfredställd. Utskottet skriver vidare att det kommer att lämnas ökatstöd tUl företagarföreningarna för denna marknadsföring. Även detta är ju ienlighet med motionens syfte. säger i att jag inte fått någotsvar av utskottets talesman. Som svar på min fråga om hur skyndsamt dennaorganisatoriska utredning kommer att arbeta har sagt, att det måstegå bra mycket snabbare på detta sätt än om man tillsätter ytterligare enutredning. Detta tror jag också på. Sålunda tror jag att jag med gott mod och gott samvete kanstäUa mig bakom utskottsbetänkandet. Därför har jag inget annat yrkande. i (fp) kort genmäle; Om det fanns ett inslag av beröm i mitt förraanförande, viU jag klart deklarera att i detta anförande får intetolka som beröm något av det jag säger. säger att det har hänt såmycket sedan han väckte motionen. Jag tycker att det genom iTvärålund repliker tidigare i debatten blev klart dokumenterat att Ingentinghar hänt som ändrat sakförhåUandet sedan motionen väcktes. att han inte kände tUl att de fyra länen då skulle övertamarknadsföringen. Det kan inte någon av oss bevisa. Jag tar på hansord på den punkten. Men jag vill säga att jag tycker att det är ett underligtsätt att man väcker motioner om hjälp tUl stödområdet, publicerar dem med storambriker i den socialdemokratiska pressen i de län som det berör men sedan intestår för sina egna förslag. HerrWIKNER (s) kort genmäle; Det var en fuUständig felbedömning av , Vad jag sade från denna talarstol var att jag inte kände tUl denarbetsgrupp som har blivit tiUsatt av . Beslutet beträffande dessa län och deras handlande skeddeför två, . Också där är i ute på hal is.Han visste inte heller hur det beslutet skulle utformas, när jag skrev minmotion. Det är detta som är sklUnaden. Sedan får jag väl ta tUlbaka berömmet. Det var ju ingetberöm från sida. Inte annat än jag vet har jag skrivit motionen.Då i berömmer motionen, är det ovidkommande vem som harskrivit den. i (fp) kort genmäle; I den delen stårberömmet kvar tUl . Men jag skulle ha haft en helt annan inställningtUl allvaret bakom förslagen, om haft mod att följa upp dem också ibeslutet. HenGUSTAVSSON I (c); I ett inlägg före middagsuppehållet berördemin bänk-och länskamrat hen dels den interpeUation som jag hadeställt tUl inrikesministern och fick svar på , dels motionen 1125 somjag tUlsammans med några andra centerpartister har underskrivit och där vibegärt åtgärder för ett effektivare regionalt samrådsförfarande. Jag hade intetUlfälle att då replikera hen och viU göra det litet . Beträffande interpeUationen, som berördeutvecklingsmöjligheterna i vissa kommuner, sade sig vara tacksamför att jag utgått från de delar av där han själv har sinhemvist. Däremot sade sig vara verkligt orolig, för det varandra gången jag undertecknat en motion vari slås fast att de goda utvecklingsmöjligheternai G-länet finns i , , , och . Om jag intemissminner mig är det tredje året, , som jag har undertecknatdenna motion. Så citerade ett avsnitt ur motionen och komfram tUl följande obegripliga konstaterande. Han säger; "Det är en svagtröst för oss som är därifrån att man anser att orterna , ,, och aUt vad de heter inte har någon framtid och inte några godautvecklingsmöjligheter utan skall vara satta på undantag," Jag har mycketsvårt att förstå dessa syrUga kommentarer från . Jag tycker migfinna litet grand av det gamla uttrycket: "Surt, sa räven omrönnbären." har ju såsom representant för G-länet sammamöjligheter som övriga riksdagsledamöter att föreslå åtgärder tiU gagn förlänets utveckling. Men innan vände sig mot mig i sittanförande hade han gjort stora internationella utblickar i anledning av deresor han har gjort i oUka delar av världen . Därav kan mankanske dra den slutsatsen att hen i anledning av de problem han ser idetta internationeUa perspektiv kanske inte ser de naturligtvis urintemationell synvinkel små problem som de enskilda männlskoma möter iherr Fagerlundshembygder, i och . VUken är då anledningen tlU den här motionen, herrFagerlund? Jo, när förslaget om en viss regionalpolitik lades fram det var dåvarande utrikesministern som signerade den propositionen uttalades i den att Växjöregionen var ett attraktivt alternativ tUIstorstäderna. Vi skrev då den här motionen och begärde en samplanering mellanMalmöregionen, län och . I motionen framhöll vi attutöver Växjöregionen var även , , och lämpligaoch naturliga alternativ med hänsyn tiU belägenheten och kommunikationerna.Växjö-Alvesta får ny väg tUl E 4 vid , är belägna vid E4, och från är det så att säga raka spåret mot och . Om aldrig så Utet studerar vägkartorna överKronobergs län skaU han finna att det är så. Vi hävdade därför i motionen dåliksom vi har gjort att en sådan samplanering leder tiU en jämnareregional balans i tUl förmån för , och detta börkunna gynna de svagare kommunblocken i . Vad är då resultatet av stäUningstagandeoch argumenterande i denna fråga sett ur G-länets synpunkt?