prot · FU09124 · 1971-12-31 00:00:00 — C. att en översyn gjordes avgällande lagstiftning I syfte att undanröja vissa särbestämmelser, av Imotionen exemplifierat slag, som inskränkte invandrarnas rättigheter. Motionen hade, såvitt avsåg yrkande under punkt B omborttagande av avgiften för svenskt medborgarskap, behandlats avskatteutskottet (betänkande nr 27). 1. att motionen1971:158, såvitt angick yrkandet A, Inte föranledde någon åtgärd, 2. att motionen1971:158, såvitt angick yrkandet C, inte föranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivitsbeträffande tidskravet för naturallsatlon (punkt I i hemstäUan) av herrarEriksson I (fp) och (), som ansett att utskottet under 1bort hemställa, att I anledning av motionen 1971:158, såvittangick yrkandet A, som sin mening gav Kungl. Maj.t tUl känna vad reservanternaanfört I fråga om reformering av reglerna om naturallsatlon. TUl betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande invand-ringsdiskrlminerande lagstiftning avherrar i (fp) och (). HenCARLSTRÖM (fp): I betänkande nr 26behandlas folkpartimotionen 158 med som första namn rörande bl. a.ufiännlngs förvärv av svenskt medborgarskap. Motionen utmynnar i att den tid som utlänningar måstevänta på att få bli svenska medborgare bör avkortas frän nuvarande vad gäller utomnordlska medborgare och från tUl när detgäller Invandrare från de övriga nordiska länderna. En av motiveringarna föryrkandet I motionen är att Invandrarna snabbare skall få möjlighet att utövaslnu politiska rättigheter. Inrlkesiutskotlet har I sitt betänkande uttalat att mångaskäl talar för en sänkning av tidskravet vid naturallsatlon, men med hänsyn tUlatt frågan övervägs I pågående utredning och då ändringar I berörda regler börföregås av överiäggnlngar med övriga nordiska stater är utskottet förnärvarande icke berett att ta ställning till vilken tidsgräns som är lämpUgast.Utskottet utgår från att Kungl. MaJ:t har sin uppmärksamhet riktad på frågan. Denna utskottets skrivning kan synas vara så positiv attskäl för reservatlon Icke föreligger. EmeUertid har folkpartirepresentanterna starkare velat markera angelägenheten av att denna för invandrarna såviktiga fråga löses så snabbt som möjligt och föreslår att Kungl. Maj:tomedelbart aktualiserar frågan hos de övriga nordiska ländernas regeringar medsikte på en sänkning av tidsgränsen. Vi hemstäUer också att detta yrkande gesKungl. MaJ:t till känna. Den skrivningen hade stämt väl överens med den skrivning som gjort vid behandlingen av motionen227 av m. fl. som gäller invandrarnas rätt att snabbare få kommunalrösträtt. Vid resa I sydöstra även , och utskottet hade då tillfälle att konfronteras medInvandrare. Den första fråga som en av Invandrarna ställde var just varför detbehövde dröja så länge Innan svenskt medborgarskap kunde erhållas. DeInvandrare som tänker stanna i landet behöver knappast på sig föratt komma till klarhet om de vill stanna eller ej än de föreslagna fyra åren,respektive för nordiska medborgare . Jag berdärför, herr talman, att få yrka bifall till reservationen. Vad sedan gäller punkten C I motionen 158 och som anknytertill motionen 134 och gäller förslag om översyn av vissa lagtexter, som avutlänningar kan uppfattas som diskriminerande, t. ex. att utlänning får bhstatstjänsteman eller ens erhålla anställning I och Inte hellerfår vara styrelseledamot utan att dispens från förbudeterhållits, har och Jag själv I särskUt yttrandepoängterat hur angeläget det är med en översyn av den lagstiftningen ochförutsätter att resurser ställs till förfogande så att frågan blir utreddantingen genom eller Invandrarutred-nlngens försorg. VI utgår således Ifrån att de medel som Invandrarverketbegärt I sina petita ställs till verkets förfogande så att utredningen kommertill stånd, och vi har därför avstått Ifrån att reservera oss. Utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m. m. HerrFAGERLUND (s): VI har Ju redan här I kammaren - och det har också herrCarlström påpekat - haft en debatt som snuddar vid dessa problem, men samtidigttror jag att det är ganska viktigt, att man håller Isär dessa två frågor omrösträtt vid kommunalval och om medborgarskap I detta land. Kanske hade dettrots allt varit lämpligt om vi hade diskuterat dessa frågor, menuppläggningen av dagens arbete har Inte möjliggjort det. Jag tror emellertidatt det är riktigt, som i påpekade I debatten omkonstitutionsutskottets belänkande nr 47, att många Invandrare, särskilt denordiska, bara är här för att arbeta . Speciellt de finländare somarbetar här vill I många fall inte räknas som invandrare. Det är alltså två skilda frågor, om man skall få rösträtteller om man skall få medborgarskap. Tre förhållanden har gjort ull vi I utskottet Inte direkthur velat ta ställning till frågan om att utlänning som vistats I landet -eller vad gäller nordisk Invandrare - skaU kunna få svensktmedborgarskap. För det första bör en sådan här fråga bil föremål för engrundlig remissbehandling.. För det andra har vi I fråga om medborgarskapsreglernahaft ett nordiskt samarbete . Att vi I Sverigeplötsligt ensidigt skulle ändra dessa regler, med det Intima nordiska samarbetevi har inom socialpolitiken genom konventioner och dylikt, anser vi Intelämpligt. För det tredje utreds frågan av grundlagberedningen - det framgickju av konstitutionsutskoltels betänkande nr 47. Utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m. m. I motionen och reservationen krävs att iskrivelse tUl Kungl. MaJ:l som sin mening ger tUl känna att reglerna förnaturallsatlon bör ändras så att svenskt medborgarskap kan erhållas efter fyrarespektive . Som utskottet påpekar kan det anföras många skäl föruppfattningen att en sänkning av tiden är lämplig. VI anser dock att Innan mantar slutgiltig ställning skall överläggningar äga rum med övriga nordiska länderom vilken tidsgräns som de kan betrakta som acceptabel. VI finner det Intelämpligt att binder sig för en ståndpunkt , även om det kantyckas som om betänkande, där man talar omönskvärdheten av åtgärder för en väsentlig förkortning är ett sådantställningstagande. Frågorna om medborgarskap skall dock behandlas avInrikesutskottet, Jag yrkardärför bifall till hemställan. Hen (): Jag vill erinra om alt harbeslutat i del ärende som jag förut berörde. har påkonstitutionsutskottets förslag nämligen gått Ifrån tanken att ändra på denkommunala rösträtten för Invandrare och I stäUet sagt att man väsentligt villavkorta tiden för erhållande av svenskt medborgarskap. Det tycker jag ärsynnerligen angeläget att framhålla. vill att vi skall ta kontakt med de andranordiska länderna Innan frågan avgörs. Det har vi reservanter också sagt I vårskrivning. Därvidlag sammanfaller alltså synpunkterna. () kort genmäle: Jag sude atl vi bör hålla kontakt med denordiska länderna men att vi Inte skall ha en förutfattad mening om hur långtvi skall sänka kravet på vlstelsetlden. 1 konstitutionsutskottetsbetänkande nr 47 sägs atl åtgärder övervägs för en väsentlig förkortning avvistelsetiden. Men som Jag förut framhöll ligger frågor om medborgarskap handläggnlngsom-råde. HerrHAMRIN (fp): Med anledning av vad sade här fråntalarstolen, både I sltl första anförande och alldeles , hoppas Jag att denhär viktiga frågan inte på något sätt kommer i kläm mellan verksamhetsområdenaför de två olika utskotten, och inrikésutskottet. Jagbeklagade ju för någon timme sedan, i samband med behandlingen avkonstitutionsutskottets betänkande nr 47, alt vi Inte kunde tå ensammanfattande debatt om de här sakerna, och Jag blir kanske ännu mer fundersamnär man nu börjar dra upp olika riktlinjer i fråga om de båda betänkandena. Det är väl ingenting att invända mot de tre punkter somherr nämnde I sammanhanget: remissbehandling, nordiskt samarbete ochatt frågan är under utredning. Men det hindrar Ju inte att ger tillkänna en viljeyttring och säger ål vilket håll man önskar utt det hela skallgå, för den händelse man nu haren sådan uppfattning. Det var emellertid Inte med tankepå detta, herr talman, jag begärde ordet, utan anledningen var närmast detsärskilda yttrande som har fogats tUl betänkande. Där talarman om den andra punkten I motionen, som rör Invandrardlskrlmlnerandelagstiftning. Jag förutsätter, liksom gjorde, attInrikesutskottets skrivning innebär att utskottet påpekar för vederbörandestatsråd närmast finansminister - att här behövs pengar tUl denutredning som har tänkt sig. Jag tycker nog att det är litetför svagt skrivet av utskottet, när det bara nämner att ett centralt ämbetsverkhar begärt pengar hos vederbörande departementschef för att verkstäUa ettarbete som verket finner angeläget. Utskottet lämnar alltså utan vidare frågandärhän med påpekande att en sådan begäran är gjord. En sak är ju att begärapengar, en annan sak är att få dem. Rödkrltan begagnas ju, som vet, ganska hårdhänt av finansministern när petita kommer fram från olikacentrala ämbetsverk. Men förutsätter verkligen att de härpengarna skall ställas till förfogande, så skaU Ingen vara mertacksam än Jag. Utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m. tn HenFAGERLUND (s): Jag nämnde Inte någonting om det särskilda yttrandet,eftersom de folkpartister som tillhör utskottet tydligen varit överens om attde Initiativ som har tagits av plus det faktum att Invandramtredningensysslar med de här frågorna är skäl nog för att ställa sig avvaktande. Jaghåller fullständigt med när han talar om det viktiga i de härspörsmålen, men även de behandlas I mycket stor utsträckning avInvandrarutredningen. Vad man mest behöver göra är kanske därför att bevaka attkommande lagstiftning och lagändring Inte medför någon diskriminering avInvandrare tUl vårt land. I den fråga som reservationen rör säger vi också att detfinns många skäl som talar för en sänkning av tidskravet vid naturallsatlon. Omdet skall ske någon ändring I de förhållanden som råder, så kan jag för tänka mig en ökning av väntetiden, . Ingen annan ändringkan komma i fräga än en sänkning av tidskravet när det gäUer att få svensktmedborgarskap. Hen i (fp); Jag deltog I arbetebeträffande den motion som behandlas I betänkande nr47. Därvid uppmärksammade också den motion sominrikesutskottet har behandlat I sltl betänkande nr 26. antog ju konstitutionsutskottetsbetänkande nr 47. Där står det att grundlagberedningen "avser enligt vadutskottet Inhämtat" - och i utskottet sitter flera ledamöter avgrundlagberedningen - "att I stället rekommendera att väntetiden förerhållande av svenskt medborgarskap förkortas. Utskottet" - dvs. riksdageneftersom detta betänkande har antagits "biträder denna ståndpunkt ochunderstryker önskvärdheten av att åtgärder övervägs för en väsenthg förkortningav den erforderliga väntetiden för Invandrare, som genom naturallsatlon önskarbil svensk rnedborgure." Bestiidandet av de samhälleliga kostnaderna för utländskarbetskraft i Det betyder väl redan har tagit ställning tih en av de delfrågor som inrikesutskottetbehandlar. Såvitt jag kan se finns det bara reservationen av herrar och kvar att rösta på, eftersom sålunda hartagit ställning mot majoritet. Hen (); Jag hoppas att kammaren lade märke tUl vad om betänkande. Det står icke där att en ändringskall ske utan endast att "åtgärder övervägs". Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 26 punkten I röstar Ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrar Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrCarlström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 26 Bestridandet av de samhälleliga kostnadema förutländsk arbetskraft i Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 27 i anledningav motion angående bestridandet av de samhäUeliga kostnaderna för utländskarbetskraft i . betänkande nr 27 utmynnar Iett avslagsyrkande som I själva verket är ett bifall till motionen 45. VImotionärer har hävdat att frågan om kostnadsfördelningen för de anpassningsåtgärder som blir nödvändiga I samband medrekrytering av utländsk arbetskraft måste prövas, och vi hade I första handbegärt undersökning av möjligheterna att på företagen överföra en väsentlig delav dessa kostnader. Den tanken har fått starkt stöd I remissyttrandena. AMS,, LO och TCO har aUa I det väsentliga anslutit sig tillmotionens tankegångar. Det har också utskottet gjort, men i första hand räknarman med att invandrarutredningen skah pröva problemet. Mot det har vi givetvisIngenting att invända. Den här motionen är uppenbarligen Inte Invandrarflentllgutan avser tvärtom att trygga jämlika villkor I arbetslivet och på andraområden för svenskar och Invandrare. När TCO I sitt yttrande över motionensäger att vi betraktar Invandringens konsekvenser som huvudsakligen negativa,så är det ett missförstånd. VI har sagt att invandringens samhällsekonomiskavärde är en komplicerad och svårbedömd fråga, och där finns både positiva ochnegativa aspekter. Vi har emellertid förutsatt att det svenska samhället skallupprätthålla en hög ambitionsnivå när det gäller Invandrarnas anpassning. Omman tUlåter en fri Invandring måste man emeUertid räkna med en sänkt ambitionsnivå,eftersom stat och kommun Inte rimligen kan förväntas ta på sig de ständigtsvällande kostnader som en sådan pohtik skulle medföra. har I sitt yttrande någralugnande ord om att det här Inte behöver bh något stort problem, eftersom vihar en kontroll för Invandring i form av arbetstiUständ. Men det storaflertalet av delägare Ivrar för fulltmedlemskap I EEC, vUket bl. a. skuUe innebära att denna Invandrlngskontrollinte kunde upprätthållas i nuvarande former. Det går alltså inte att komma vidsidan av problemet. Arbetsgivarna bör tvingas överväga de reella kostnadernaför rekrytering och påföljande anpassning av utländsk arbetskraft I relationtill kostnaderna för rekrytering av exempelvis kvinnor och äldre arbetare. Hur allvarUg denna problematik är kanIllustreras med erfarenheter från andra länder. Det finns flera länder I Europasom har tiUåtit en betydande invandring men underlåtit att genomföra en likaambitiös anpassnlngspohtlk som vi siktar till här I landet. Resultatet av ensådan underlåtenhet blir gettoblldnlngar bland Invandrarna, diskriminering,psykologiska spänningar och ofta främlingshat - eller åtminstonefrämllngsförakt. har Just givit exempel på konsekvensernaav en ohämmad invandringspolitik. De schweiziska företagarna hade under mångaår en ganska häpnadsväckande frihet på detta område, och man underlät I höggrad att göra de Insatser som var nödvändiga för att anpassa den väldiga strömmenav utländska arbetare till den schweiziska industrin. Resultatet av detta har blivit en framväxt av främllngsflentllga, reaktionära stämningar som hartagit sig direkt politiska uttryck I de senaste valen. Det som vi här sysslar med är naturligtvis I hög grad ettnytt problem för med dess mycket ringa tidigare erfarenhet avinvandring och med dess väsentligen homogena befolkning. Detta har kanske ocksåbidragit till att man till en början underskattat problemets svårighetsgrad.Det har funnits en optimistisk förväntan att man med korta språkkurser Bestridandet av de samhälleliga kostnaderna för utländskarbetskraft i skuUe lösa alla problem, fastän man såvitt Jag kan förstå har haft den otUlräckhga resurser för en sådanspråkundervisning som verkligen krävs. Först påsenaste tiden har man upptäckt att det finns även andra problem I samband medInvandrarfamhjernas anpassning. börjar man väl vakna, och det kommer trollgen attaktualiseras ytterligare frågor. Vi tangerar i motionen möjligheten att det påsikt kanske behövs ett visst nytänkande I fråga om bostadsförsörjningen förInvandrare och var ansvaret för denna bostadsförsörjning skall ligga. Defrågorna är väl ännu Inte mogna för mera allvarliga överväganden. Det har hänt en hel del på det här områdetsedan motionen väcktes . Det har tagits välkommna initiativ, och dethar blivit en skärpning av debatten. Utvecklingen tycks över huvud taget gå Irätt riktning, och man kan väl förutsätta att I fortsättningen ocksåhåUer dessa viktiga frågor under observation. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 27 Föredrogs inrikesutskottets betänkanden: Nr 28 I anledning av motion angående förbättradInformation till invandrarna Nr 29 i anledning av motioner angående kartläggning avmöjligheterna att arbetsplacera flyktingar med kvalificerad utbildning, m. m. Nr 30 I anledning av motion angående Inrättande avkommunala invandringsnämnder Kammaren blföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 28 Interpellation nr 205 ang. ianspråktagande avbyggnadskvot för vissa sjukvårdsbyggnader Ordet lämnades på begäran tUl i Nennesholm(c), som yttrade: Herr talman! har iJönköpings län planerat för ett nytt lasarett i , vilket skall betiänabefolkningen I södra delen av länet. I detta sjukhusbygge Ingår också enöppenvårds-central, projekterad för ett 20-tal läkare, samt sjukhem förlångtidsvård. Denna samplanering av öppenvårdscentralen och långtidsvården medsluten lasarettsvård motiveras med de fördelar man genom detta kan ernå I form avett rationellt utnyttiande av gemensamma lokaler för bl. a. inskrivning,journalsystem, laboratorium och röntgen. Genom denna samplanering spararlandstinget också mycket pengar. Detta ansåg Inte endast länssjukvårdshuvudman utan också de centrala myndigheterna, eftersom landstingetfick byggnadskvot för att påbörja byggnationen. Just nu är alla gemensamma servlcelokaler såsom administration, 158 panncentral, kök och matsal för personalen färdiga hksom även en psykiatriskklinik om 132 vårdplatser. Avsikten har varit att nu fortsätta byggnationen medde olika vårdavdelningarna såsom medicin, kirurgi osv., samt nämndaöppenvårdscentral och långtldsavdelnlng. I detta läge, när alla basfunktionernaför den blivande sjukvårdsanläggnlngen är klara, och man skulle påbörjabyggandet av mottagningar och vårdavdelningar, har plötsligt meddelats att detInte bhr någon tilldelning av byggkvot vare sig för eller 1973. Motiveringensägs vara att genom samplane-rlngen av lasarettet och öppenvårdscentralen samtsjukhemmet för långtidsvård har byggnationen blivit av den arten attbyggnadskvot tUl densamma skall hänvisas ur den särskUda ramen, och den går ihuvudsak åt till utbyggnad av undervisningssjukhusen. Det bhr således Ingenkvot över till läns landstings Igångvarande sjukhusbygge I Värnamovarken eller 1973. Hur det blir senare vet man Inte. Hade mandäremot byggt öppenvårdscentralen och långtidshemmet skilda från det övrigasjukhusbygget hade det varit möjligt att erhålla kvot ur den allmänna ramen. Del tycks som om den omständigheten att vidplaneringen av sina investeringar på sjukvårdsområdet valt den både arbets- ochlokalmässigt mest rationella linjen - vUken för länets skattebetalare ocksåblir den bUligaste, nämligen samplanering, som tidigare även godkänts avmyndigheterna - nu leder till att byggnationen stoppas framåt. Vadblir följden för de vårdbehövande människorna? Denna sjukhusbyggnation skallnär det gäUer sluten specialistvård betiäna läns mest expansivaområde med ca 90 000 Invånare. När det gäller öppen specialistmottagning berörsca 50 000 människor och när det gäller allmänläkare ca 30 000 människor. Det gamla lasarettet I är helt nedslitet, dåendast de mest nödvändiga underhållsarbetena harutförts I väntan på den nya anläggningen. Situationen är så allvarlig att det Idagens läge är ytterligt svårt att få läkare att söka de lediga platser somuppstår vid avgång eller genom nyinrättade tiänster. Samma är förhåUandena påöppenvårdssidan. På långtidsvårdssidan finns en stor platsbrlst; för närvarandeär över 130 personer upptagna på väntelista. ansersjukvårdssituationen Inom länets södra sjukvårdsområde vara så akut atllandstinget uttalat som sin mening att delta är den viktigastesjukvårdsbyggnationen Inom område. Man har svårt att förstå att centrala myndigheter på dettasätt stoppar en byggnation Inom ett område där behovet är så klartdokumenterat. Man frågar sig var länsbefolknlngens bestämmanderätt finns. Detär ändå den som bäst känner behoven och som själv betalar kostnaden. Hela frågan skuhe kunna lösas på ett enkelt och naturligtsätt genom att byggnadskvot till den fortsatta byggnationen hänvisades från denallmänna ramen, där kvot finns tillgänglig. Detta borde vara möjligt Inteminst därför att I anläggningen finns Inrymd såväl öppenvårdscentral somsjukhem för långtidsvård, och dessa är Ju prioriterade. Kvotskulle ha utgått till sådant byggande, om det inte varit samplanerat. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att tUlherr socialministern få ställa följande fråga: Är statsrådet villig medverka till ändring av gäUandebestämmelser, så alt sjukvårdsbyggen där öppenvårdscentraler och sjukhem förlångtidsvård är samplanerade kan erhålla byggnadskvot från den allmänna Denna anhållan bordlades. § 29 Interpellation nr 206 ang. prissättningen vid friköpav kronomark Ordet lämnades på begäran till HenPERSSON i Heden (c), som yttrade: I samband med att vissa ändringar genomfördesI enslttarlagen behandlade också frågan om försäljning avsådan kronomark, som är upplåten med nyttianderätt. uttalade därvid,att man förutsatte att ärenden om friköp av mark prövades I positiv anda avKungl. MaJ:t och underlydande myndigheter och att kronoarrendatorer imöjligaste mån skulle ges samma möjligheter utt lösa den jord de brukar somenslttarlagen tillförsäkrar nyttianderätts-innehavare på enskild mark. Det nämnda rlksdagsutlalandet torde också ha lett till attlägenhetsinnehavare och arrendalorer av kronomark i siörre utsträckning äntidigare har medgetts att friköpa mark när de har begärt detta. Trots detta haremellertid friköpen alUJämt mycket liten omfattning. Den viktigaste anledningentorde vura den prissättning som den närmast ansvariga myndigheten, domänverket,tillämpar, I en rad aktuella fall har sålunda domänverket vid an.sökningar omfriköp begärt priser som ligger väsentligt över de gängse markpriserna i orten.Som exempel kan nämnas atl innehavare av mindre lägenheter belägna inomutpräglade skogsområden erbjudits att friköpa mark till ett pris av cirka 4kronor per m. Del angivna priset är mer än dubbelt så högt som det respektivekommuner tillämpar vid försäljning av tomtmark. Det är enligt min mening angeläget atl de här åsyftadefriköpen Inte stoppas genom en verklighetsfrämmande prissättning fråndomänverkets sida. Också ur mera allmän synpunkt kan den av domänverket nutillämpade prissättningen sättas I fräga. Så torde det t. ex. vara ställt utomallt tvivel att de av domänverket begärda priserna även medverkar till att höjaden allmänna markprlsnivän. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr jordbruksministern få ställa följande fråga: Är statsrådet villig medverka till att friköp uv kronomarkunder de i interpeUationen anförda förhållandena kan ske till priser somöverensstämmer med prisema vid annan jämförbar markförsäljning? § 30 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 142 med förslag till lag om förmånsberättigadeskattefordringar m. m. Nr 154angående transportstöd vid viss linjesjöfart från Nr 124 Nr 159 med förslag tUl lag om upphävande av förordningen den (1934:320) angående grunder för förvaltningen av viss kronoegendom, 10november 1971 m. m. Nr 160 med förslag tUl lag om förbud mot dumpning avavfall i vatten, m. m. Nr 162 med förslag tlU lag om ändring I kommunalskattelagen (1928:370), m. m. Nr 163 med förslag tUl lag om ändring I förordningen(1930:247) om utrotande av nötbromsen, m. m. Nr 167 angående domartjänser i vissa tingsrätter Nr 174 med förslag tiU lag om ändring i lagen(1971:148) med särskUda bestämmelser om sedelutgivning