prot · FU09114 · 1971-12-31 00:00:00 — Just för Inre stödområdetmåste man skapa nya Instrument utöver de möjligheter investeringsfonderna geri dag, om vi över huvud taget skall kunna räkna med en ytterligare - Ja,"ytterhgare" är kanske inte det rätta ordet, eftersom vi Ju knapptfått någon del härav - investeringar inom stödområdet, specieUt inom det inrestödområdet. fordras det snabba åtgärder för att skapa nysysselsättning i inre stödområdet. Den effektivaste formen härför äretableringar av fiUalföretag. Jag kan också nämna att i länhar sagt att man måste få minst 2 000 nyaarbetstiUfäUen i länet, och de måste skapas inom industrisektorn dels genometablering av fUialföretag, dels genom statliga industricentra. Beträffande detsistnämnda alternativet vet vi att resultatet är tämligen magert.Därför står hoppet till filialföretagen. Beträffande Inre stödområdet har föreslagit Jag skah inte räkna upp orterna - att sammantaget 1 200 nya arbetstiUfäUensnabbt måste skapas. Jag vet inte på vUket sätt vi skall kunna få fram dessanya sysselsättningstUlfällen, om inte genom att skapa nya stödformer somverkhgen stimulerar tiU etablering. De saknas tyvärr . Jag vill Just med utgångspunkt i detta säga att denargumentering som lokaliseringsutredningen har anfört att det räcker medinvesteringsfonderna - och som här har citerats av bl. a. utskottetsordförande Inte håller vad gäller inre stödområdet. Det är därför manställer frågan: Varför sker inga industrietableringar? Om dessa fonderverkligen är så bra att de täcker behovet, varför sker då inga etableringar iNorrlands inland? Svara på det, herr utskottsordförande! Jag ber att få yrka bifall till reservationennr I vid skatteutskottets betänkande. Hen ÖHVALL(fp): Utskottets talesman avfärdadeförslagen om generella åtgärder med en axelryckning. hade behandlatde här ärendena , sade han. Men det förhållandet att densocialdemokratiska majoriteten avvisar förslag kan ju inte betyda att vi skaUavstå från att upprepa dem så länge som vi tror att förslagen är riktiga. Redan under allmänna motionstiden väckte Jag ochnågra partikamrater en motion där vi yrkade på generella åtgärder I regionalpohtisktsyfte. Vi begärde att skulle uttala att regionala stödåtgärder avgenerell natur bör sättas in för att skapa ett företagsvän-Ugt klimat. Vihävdar att företagsbetingelserna måste förbättras i norr, om vi skall menaallvar med lokaliseringspolitiken. Vi anförde att man bl. a. bör överväga en regionalutjämning av priserna på bensin och oljor, lindring av energiskatten och andradifferentieringar i skattehänseende som kan främja framför allt Norrlandsutveckling. Vi yrkade också på att i skrivelse till Kungl. MaJ:tskulle begära att lokaliseringsutredning skulle få i uppdrag attskyndsamt behandla frågorna om ett regionalt slopande av den särskildaarbetsgivaravgiften. Anledningen är givetvis att vi har upptäckt att dehittills vidtagna åtgärderna har varit otillräckliga. Sysselsättningsfrågorna inorra delarna av landet måste lösas. Det är nödvändigt att bygga på denekonomiska stimulansen och att det sätts in åtgärder av en sådan omfattning attnäringsstrukturen förbättras. Här har sagts tidigare och det framgår av ett flertalutredningar att skatteinstrumentet används i flera Industriländer. Varför skulleinte vi i vårt land kunna pröva det Inslaget också? är säkert enstimulans av det här slaget den billigaste åtgärden för samhället. Fler ochfler tycks också stämma In I denna kör. Jag vill hänvisa till att dessa förslagom skatteinstrumentet finns med - såvitt jag vet nu - Just ide åtgärdsförslag som avlämnats från . Jag är inte övertygad om att denargumentering som utskottsmajoriteten har presterat i detta utskottsbetänkandeär riktig. Jag ber att få yrka bifall tlU reservationen 1 vid skatteutskottetsbetänkande nr 53. HenBRANDT (s): Att socialdemokraterna avslår ett yrkande kan inte bhanledning för andra att avstå frän att yrka vidare, säger . Nej,självfaUet inte! Jag har aldrig syftat till det med mitt anförande. Jagmotiverade kort och gott utskottets avslagsyrkande och även mitt eget.Riksdagen har Ju tidigare debatterat denna fråga, och ävenlokahserlngsutrednlngen har sagt sin uppfattning. Med hänsyn därtill ansåg Jagmig inte böra ta upp kammarens tid med någon längre debatt. Samma är väl ocksåanledningen till att vi har skrivit så kortfattat i utskottets betänkande. Vidare säger : Varför sker det ingainvesteringar i stödområdet? Det beror naturligtvis på många omständigheter somvi inte kan diskutera här, men Inte tror jag att det beror på beskattningen.Ett företag måste ändå ge vinst innan det beskattas, och det dröjer välåtskillig tid i inledningsskedet innan det bhr några bekymmer med den saken.Jag tror inte alls att det spelar den roll som vill göragällande, utan det är andra omständigheter som man får brottas med på annatsätt för att i stödområdet skapa Industrier och investeringar som vi alla ärintresserade av. Hen ÖHVALL(fp): Jag kan be om ursäkt om jag harrubbat tidsplaneringen för honom och enligt hans mening uppehåUit kammarenalltför . Men vi som lever mitt uppe i denna problematik medundersysselsättning I finner dessa frågor betydelsefulla. Hen STRIDSMAN (c): I motionen har vi syftat Just på de störreföretagen som finns utanför stödområdet . Vi vill försöka få dessa störreföretag att genom fUialföretag etablera sig inom det inre stödområdet. Vi har fått företag som , ASEA, ochScania tiU . Det är inte fråga om att inte dessa företag ger vinst.Dessa företag har stora vinster, och det finns säkert en mängd andra företag,t. ex. de börsnoterade, som ger stora vinster. Vad är det som skulle hindra om man fick speciella stlmulansviUkor att man försökte stimulera dessaföretag att etablera flUalenheter Inom det Inre stödområdet? Vårt förslag omskapande av speciella industrietablerlngsfonder avser just detta. Utskottetsordförande har ännu mte svarat på frågan varför han tror att det räcker med denuvarande Investeringsfonderna. Vårt förslag med industrietablerlngsfonderspeciellt för det inre stödområdet skulle ge ett bättre resultat. Hen (); Jag har inte klandrat för hans deltagande idebatten - han höll Inte något längre anförande än vad jag gjorde men jagville förklara varför jag inte anförde någon längre motivering. Anledningen varalltså att vi har debatterat denna fråga, varvid vi redogjort förutskottets syn. Det var Inte något mot dem som har deltagit i debattenhär. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl l:o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen nr I av i Bäckmora m. fl, samt 3;o)reservationen nr 2 av herrar och NUsson i Trobro, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde votering, upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vUka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrMagnusson i begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren tUl kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 53 antar reservationen nr 1 avherr i Bäckmora m. fl. röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2av herrar och NUsson I Trobro. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltionen. Då i Boråsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föhande resultat: I enlighet härmed blev föhandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 53 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: () anmälde att hanavsett att rösta nej men av misstag nedtryckt Ja-knappen. §16 Beskattningen av fiskare Föredrogs skatteutskottets betänkandenr 54 i anlednmg av motioner angående beskattningen av fiskare. 1 detta betänkande behandlades motionen 1971:40 av herrar () och (fp), vari hemställts att I skrivelsetUl Kungl. Maj:t begärde utredning i syfte att uppnå skattelättnader förfiskare som utövade sin verksamhet på avlägsna fiskeplatser, motionen 1971 :593 av m. fl. (c, fp), varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde snabba åtgärderi syfte att uppnå sådan utformning av bestämmelserna angående Inkomstbeskattningenför svenska fiskare att de blev I överensstämmelse med de regler som gällde iNorge. Utskottethemställde att skulle avslå 2. motionen 1971:593. Reservatlon hade avgivits av herrarMagnusson i (m), i (fp), i Trobro (m), (), i (c). () och (c), vUkaansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionerna 1971:40 och1971:593 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde skyndsam utredning i syfte attuppnå skattelättnader för fiskare som utövade sin verksamhet på avlägsna fiskeplatser. i (fp); I skatteutskottets betänkande nr 54 behandlasmotioner, i vilka begärs en utredning i vad gäller beskattning av fiskare somutövar sin verksamhet på avlägsna fiskeplatser. Motionärerna från folkpartietoch viU att man skaU jämföra de här fiskarna I beskattningshänseendemed sjömännen, som man har särskilda skatteskalor för. De skäl som gäller för sjömän som arbetar på fartyg är Ukartade med de skäl som fiskare med fog kan åberopa då debedriver sitt fiske på avlägsna fiskeplatser. Lika litet som sjömännen kanfiskarna I och med att de befinner sig ute på sjön, avlägset från hemmet -utnyttia de förmåner från samhället som vi andra medborgare, som har vårvistelse I land, dagligdags kan tillgodogöra oss. Våra grannländer behandlarsin fiskarbefolkning efter särskilda regler, och vi borde även här i Sverigekunna medge sådana förmåner. Motionärerna, liksom reservanterna i utskottet, begär enutredning för att få frågan aUsidigt belyst. Har man i det ena faUet funnit detriktigt att kompensera en yrkesgrupp för den förlust av förmåner som dessmedlemmar åsamkas genom att de ligger borta från hemmet, bör man ju ge en annanyrkeskår, som arbetar under samma eller hknande förhållanden, samma behandlingi skattehänseende. De fiskare som arbetar i avlägsna fiskevatten bör därförenligt vår uppfattning ges samma behandhng som yrkesgruppen sjömän. Utskottsmajotiteten hänvisar tUl det direkta stöd som gesnäringsgrenen och menar att det är tUl fyllest. VI har väldigt svårt attförstå majoritetens uttalande här. Varken motionärerna eller reservanternabegär ju ett stöd tUl näringen, utan vi önskar att den enskilde medborgaren,som går miste om samhällets förmåner i viss utsträckning, skall få en rättvisbehandling i skattehänseende en kompensation genom lägre skatt. Vi harprincipieUt redan tagit fasta på detta när det gäller sjömansskatten, men närdet ahtså rör fiskarna kan man inte göra det. Utskottsmajoriteten hänvisar tlUatt näringen får ett ekonomiskt stöd - men det är en helt annan sak. Vi stödermånga näringar, men här gäller det den enskilda individens förhållande dennytta han som medborgare kan dra av samhäUets service. Den minskade service hanåtnjuter skulle således kompenseras i skattehänseende. Denprincipen är fastslagen. När utskottsmajoriteten kryper undan med attresonera om att näringen får sitt stöd och sitt bidrag är detta något heltannat än de krav motionärerna och reservanterna har framfört. Jag ber att få yrka bifaU till den reservation som är fogad tUl utskottetsbetänkande. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som jag ser det gäller det här ärendetytterst om en grupp i samhället I detta fall yrkesfiskare skall varaberoende av vad vissa lokala prövningsnämnder anser eUer om man skall utreda ominte fiskarna, som Ju tvingas utföra sin verksamhet på avlägsna fiskeplatser,bör behandlas lika oavsett var de är mantalsskrivna. Det borde inte vara någonstörre svårighet att finna att det senare alternativet är att föredra,speciellt som det inte förändrar någonting i praktiken för den här yrkeskårenoch inte heller påverkar statsbudgeten mer än nuvarande regler gör. Ett bifalltlU reservationen, som är fogad till betänkandet, kan undanröja en nu rådandeorättvisa och ett stort osäkerhetstillstånd. Jag beratt med detta få yrka bifall till reservationen. Den svenska skattelagstiftningen innehållervissa särskilda bestämmelser för beskattning av sjömän, och de har tillkommitdärför att sjömän inte på samma sätt som vi andra har möjlighet att utnyttja desociala anordningar som vi har tUlgång tiU. Genom det beslut som fattade har vissa förenklingar införts när det gäller administrationenav sjömansskatten. Men ett antal fiskare bedriver också regelmässigt fiskebortom den linje som I sjömansskattehänseende bildar gräns mellan när- ochfjärrfart. 1 vår reservation begärs enutredning i syfte att fä till stånd skattelättnader även när det gällerfiskarna, och såsom vi ser det vore det orättvist om man inte skaparlikstäUighet mellan de här yrkeskategorierna. Jag ber därför att få yrkabifall tUl reservationen. HenKRISTENSON (s); Reservanterna har med anledning av motionerom lättnader I beskattningen av fiskare framhållit att vissa fiskare, somfiskar bortom en viss gräns, icke skulle kunna dra nytta av samhällets servicei form av sociala och andra förmåner och därför i beskattningshänseende bordelikställas med sjömän i när- och fjärrfart. Om på dessa grunder skulle bifaUautredningsyrkandet förmodar Jag att man borde ta med en mängd andrayrkesgrupper, som kanske mer än fiskarna är borta från landet under stora delarav året långtradarchaufförer, busschaufförer, alla som jobbar Inomturistnäringen osv. Fiskarnas situation är inte Jämförbar med sjömännens.Enligt de bestämmelser som utfärdats av fiskarnas egna organisationer får manbara fiska ett visst antal dagar , man får bara, fiska till sig en vissranson och sedan måste man gå till någon hamn för att försäha fångsten i regelantingen i eller i . Bortavaron blir alltså aldrig så lång somperioderna för sjömän. Men om fiskarna kan påvisa att de har onormalt högaomkostnader för inkomsternas förvärvande har tidigare prövningsnämnderna kunnatfastställa ett avdrag som beviljas fiskarna. Det har vid den senastetaxeringen av prövningsnämnden i faststäUts till 550kronor. Man skall därvidlag bara "göra troligt" att man har utgifter. Sedan kan fiskarna få utnyttja ett lO-procentigtvärdeminskningsavdrag på anskaffningskostnaderna för skrov, motor och annanfast utrustning. Det är också en fördel. Vidare är fiskarna, I den mån de köper proviant I ,befriade från mervärdeskatten. Det betyder alltså att de köper sin proviant17,billigare än de matvaror eller Uvsmedel som konsumeras inomlandet. har för innevarande budgetår anslagit sammanlagt30 mihoner i stöd till fiskerinäringen på olika områden. Är det nu så att det förekommer större merkostnader än sommotsvaras av det avdrag som prövningsnämnden I och länfastställt till , så finns det möjligheter för fiskarnasorganisationer att i fortsättningen hos visa fram dessafaktiska kostnader och därefter på administrativ väg få ett högre omkostnadsavdragfastställt. Det föreligger alltså inga sakliga skäl som talar för skulle sätta i gång en utredning enbart för denna yrkesgrupp. Jag tyckerinte heller att det gör det när det gäller andra yrkesgrupper, eftersomriksdagen i princip vill ha lika beskattning av alla yrkeskategorier. Med detta,herr talman, yrkar Jag bifall till utskottets hemställan. HerrLARSSON i (fp) kort genmäle: Det var en direkt felsägning, förmodar jag,av då han sade att fiskarna köper sina livsmedel 17,65 procentbilligare än andra. Vi har ändå fortfarande I moms, så förvarje krona betalar vi i moms. Tillägget 17,65, som vi har för attnå det resultatet, är ett omräkningstal och inte en skatt. talade om sjömän och fiskare och sade attfiskarna kan minsann komma hem och behöver inte ligga ute som sjömännen gör.Men ligger man pä avlägsna fiskeplatser - t. ex. vid är det inte säförfärhgt lätt att fara hem och vara hos familjen, utan detrör sig om stora avstånd. Både motionärerna och vi reservanter har också sagtatt det gäller fiskare som fiskar på avlägsna fiskeplatser det är inte frågaom dem som fiskar utanför stugan. åberopade vilka förmåner fiskarna skulleha när det gäller att få göra avdrag för omkostnader. Ja, dessa möjhgheter harju aUa medborgare. Har man omkostnader för Intäkternas förvärvande har man rättatt göra avdrag och få detta prövat. Det är Inget speciellt som gäller förfiskarna eller någon särskild förmån som de har fått, utan det är en rättighetsom vatie svensk medborgare har. Nej, frågan gäller om man skall Jämföra fiskare som liggerlångt borta från hemmet med sjömän och få en lättnad i beskattningen för dem,och den gäller inte de helt andra saker som här talade om. HenCARLSHAMRE (m): Jag minns ett omdöme om det svenskaskattesystemet, som jag hörde en känd skatteexpert ochutredningsman fälla. När ett förslag som han arbetade med utsattes för kritikpå grund av dess bristande konsekvens såg han mycket förvånad ut och sade:"När det inte finns någon konsekvens någon annanstans i skattesystemet,varför skulle det då finnas just här?" behandlar vi ett avsnitt av skattesystemet, där jagtror att bristen på konsek-vens är osedvanligt uppenbar. Det är Ju Inte så,, att vi diskuterar huruvida vi I skattesystemet skall införaett undantag från de huvudregler som gäller för de flesta medborgare, utanfrågan är om vi skall ta bort ett undantag från undantaget. Vi har aUtså här engrupp människor som färdas på sjön och som därför att de bedriver sitt arbetelångt borta från hemmet och har fått en kompensation för att deinte fullt ut kan begagna sig av alla de nyttigheter som landet annarserbjuder. Men en enda kategori av dessa som färdas och arbetar på sjön hartagits undan från undantaget. Ingen har kommit på idén att dela inpersonalkategorierna I annan sjöfart och exempelvis säga att maskinister skallerlägga sjömansskatt men inte intendenturpersonal. Man får syssla med vad somhelst på sjön och ändå sjömansbeskattas, förutsatt att man inte sysslar medfiske. Det är det enda man inte får göra, om man vill erlägga sjömansskatt. Mankan I övrigt ha helt jämförbara förhållanden, vara borta och färdasprecis lika långt, man behandlas ändå på annat sätt bara därför att man fiskarnär man befinner sig på sjön. Motionärer och reservanter har tyckt att viäntligen borde kunna ta bort detta undantag från undantaget. Sedan vUl Jag understryka vad sade,nämligen att här är det verkligen inte fråga om näringspohtik. Ingen har kommitpå Idén att kalla sjömansskatten för ett led I stödet åt rederinäringen. Det ärinte sä. Det är i stället de enskilda sjömännen som vi har försökt skaparättvisa åt genom sjömansskatten. Om rederinäringen skall ha stöd, så skall denha det på annat sätt liksom fiskerinäringen. Det är visserligen sant att enfiskare ofta äger en del i den båt han färdas med och varifrån han fiskar, mendet gäller i mycket hög grad även annat sjöfarande folk. Partrederiet är envanlig företagsform i den mindre sjöfarten. Men om en ombordanställd råkar varadelägare i sitt fartyg diskvalificeras han inte frän sjömansskatt på sin lönfördenskull. Fiskare diskvahficeras däremot. Det är faktiskt mycket svårt attförstå varför. Historiskt kan vi förstå det, därför att när man på sin tiddiskuterade och småningom införde den s. k. sjömansskatten hade fisket i mycketmindre utsträckning än karaktären av långfararyrke. Det har blivit enannan karaktär på det fiske som vi alUjämt har kvar; det har kommit att meranärma sig den mindre sjöfarten. Visst kan fiskaren gå till , när han har fått sinfångstranson fuU. Det händer också ofta att han går till - heUre änatt bli Uggande uppe vid , som någon sade. Fiskaren kan vara borta precisUka länge som de sjömän som går i inte alltför avlägsen fart men som harförmånen att beskattas enligt sjömansskattereglerna. Jag kan inte finna annat än att både konsekvens och rättvisakräver att fiskare i skattehänseende behandlas exakt på samma sätt som andramänniskor, som färdas och arbetar på havet, och därför ber Jag att få yrkabifall till reservationen. Hen (): Varken i eller herrCarlshamre har här kunnat ange vad det är för speciell social eller annansamhällsservice som fiskarna - tUl skillnad från långtradarchaufförer, flygpersonal,entreprenadarbetare, reparatörer eller skogsarbetare, som kan ligga bortaveckotal, och andra liknande yrkeskategorier - inte kan utnyttia. Vidare har det sagts att det finns en likhet mellan sjömänoch sådana fiskare som bedriver sitt fiske på avlägsna vatten; ochherr Carlshamre nämnde i sammanhanget . Ni är väl inte så okunniga att niinte vet att det knappt finns islandssill att köpa i svenska affärer? Detfinns inte sill att dra upp ur havet uppe i de isländska fiskevattnen ens förde isländska fiskarna. De svenska fiskarna är inte så dumma i sin yrkesutövningatt de går dit upp och tUlbaka Igen med tomma båtar. De fiskare från Västkustensom bedriver fiske på avlägsna fiskevatten är långafiskarna, som i tvåfemveckorsperioder går ut tUl eller Rockall och fiskar långa. Det ärde verkliga lång vägsfiskare vi har kvar i vårt land; vi har inga som fiskarupp vid . Det finns, om Jag är rätt underrättad, några fiskebåtar frånÖstetiön som går upp till Lofoten och fiskar lax ide norska fiordarna, men hur många det rör sig om har Jag ingen uppfattning om. Det finns alltså Inga sakliga skäl att behandla fiskarnasom en särskUd yrkesgrupp i beskattningshänseende, när man inte i utredningskravettar med också andra grupper som inte heher alltid, om, kanutnyttja sociala och andra förmåner som samhället ställer tih medborgarnasförfogande. HenCARLSHAMRE (m); Bevisbördan åvilar väl här egentligen herrKristenson. Vad det gäller att bevisa är int4e att det är någonting som skiljerfiskare från långtradarchaufförer utan att det är någonting som skiljer fiskarefrån andra sjömän. Det är det frågan gäUer. Vi har inte hävdat att det är någonlikhet mellan fiskare och sjömän det är en identitet: en fiskare är ensjöman. På samma sätt som en maskinist eller en kock ombord är en , är enfiskare en : han utför sitt arbete pä havet. Det är det det gäller, ochherr skall bevisa för mig att det inte finns någon likhet mellansjömän och fiskare i arbetsförhållandena. Sedan kan jag säga att jag i och för sig skulle kunnatänka mig att det kan vara skäl att pröva om Inte andra människor som har enmycket svag anknytning till hemlandet, som sällan har tUlfälle att vara hemmaoch utnyttia den service som finns, på något sätt skattevägen borde kompenserasför detta. Men man skall komma ihåg att just de kategorier som herrKristenson nämner, de mycket resande människorna, faktiskt har ett annatskattesystem. Sådana människor reser nämligen på traktamenten, ochtraktamenten är helt avdragsgilla vid beskattningen. En fiskare får i 4 protokoU 1971. Göteborgsoch län, som så riktigt upplyste, tiUgodoräkna sig ettslags traktamente skattefritt på . Låt oss säga att det ärett rimligt och normalt traktamente för på sin höjd . Men det får hanför . Även där är det alltså en skillnad. Men vad frågan gäller är alltså: På vilket sätt är enfiskare i sin gärning och sin vistelse på havet annorlunda ställd än en sjömansom uträttar ett annat slags jobb? Man kan mycket väl, , komma iett läge då vi ombord i våra fiskefartyg, stora, moderna fiskefartyg, kommeratt ha personal som är uteslutande sjömän, som Inte sysslar med upptagandet avfisk ur havet utan som sysslar med fartygets skötsel och navigation. Är de inteheller sjömän därför att den båt de färdas med råkar syssla med fiske? Viskiljer inte på tankbåtar och torrlastfartyg i det här avseendet; det är barafiskebåtar som särbehandlas. Det är därför som Jag menar att bevisbördan i dethär fallet åvilar .