prot · FU09123 · 1971-12-31 00:00:00 — Inte bara inom mitt eget departement utan Inomhela statsverksamheten. Det kan kanske vara värt att säga de orden även här,när hävdar att man nu borde satsa mycket, mycket mera . Man kan exempelvis ta den fråga som här tar upp Om ökat anslag tiU investeringar inom verksamhetsområdeunder /72 Det kan väl sägas att man I dagskulle kunna föra det resonemang som för -att det här finnsarbetsuppgifter att utföra och atl man då bör rekrytera så mycket man kun I ettläge där det råder större arbetslöshet än förut. VI skall väl ändå konstateraatt det kommer en morgondag för och för . Efter enmycket kraftig rekrytering kan man, snabbare än vi själva skulle veta om, kommaIn I en sltuution där kanske dessa människor, som man tagit In mycket snabbt , skulle vara utsatta för risken av friställningar. Men det där kanvi alltid diskutera med varandra utan att finna den definitiva sanningen. tar I sin InterpeUation upp en rad positivakonsekvenser utöver ökad sysselsättning som skulle bil resultatet omytterligare medel ställdes till förfogande. Han nämner kortareleveranstider, bättre framkomstmöjligheter och en del andra ting. Allt kannaturligtvis bh bättre, och jag Inser vikten av att ha ett väl fungerandetelenät I det här landet. Men jag tror att är överens med mig omatt vi trots allt hur ett telenät och en teleservlce som hävdar sigganska väl vid Internutlonella jämförelser. Hen ENSKOG(fp): Jag ber ull få tacka för de härtllläggssynpunkterna, och jag tar fasta på det kommunikationsministern börjademed att säga, nämligen att Jag skulle lägga märke tUl den sista meningen IInterpellationssvaret: "Givetvis kommer regeringen även I fortsättningenatt noga följa utvecklingen såväl vid som Inom andra områden." Med min Interpellation har jag velat peka på det allvarligaförhållande som råder, att när vi letar efter arbetsuppgifter på olika håll föratt skapa sysselsättning kan vi Inte bereda den personal som finns sysselsättning så att det blir så som vi skulle vilja ha det . Genom att satsa pengar just där skulle man bereda åtskilligt flerasysselsättning I den här besvärligu arbetsmarknadssituationen. Jag anser att det är riktigare ull vi nu satsar pengar härän på många andra ställen. Det är givet att man måste göra en prioritering, menjag hoppas alt kommunikationsministern vid den prioriteringen hjälper till attfå fram de områden där man kan se att det ger effekt och där man kan se utt delger ekonomiskt resultat också, och det gör det just vid . Det är också så alt det tar mycket att utbildakunnig personal som kan överta större uppgifter inom ett såtekniskt betonat verk som . Därför är det angeläget att vi nuverkligen ägnar oss åt att främja sådan sysselsättning och att nu bygga upp entekniskt kunnig arbetarstam. Överläggningen var härmed slutad. 7 Föredrogs och hänvisades Kungl MaJ:ts propositionernr 143 till lagutskottet och nr 155 till . § 8Föredrogs och hänvisades tUl skrivelse från riksdagensombudsmän angående anslag för inredning och utrustning av kontorslokaler m. m. § 9 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1518 tillJustitieutskottet. § 10 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 40-53, lagutskottets betänkanden nr 14, 16 och 1 7,soclalförsäkringsutskottets betänkande nr 35, socialutskottels betänkanden nr32-34 och 36, kulturutskottets betänkanden nr 22-25, utbildningsutskottetsbetänkanden nr 22 och 23, trafikutskottets betänkande nr 23,jordbruksutskottets betänkanden nr 52 och 54 samt inrikesutskottets betänkandennr . § 11 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställnlngarna nr 198-201. § 12 Interpellation nr 202 ang, linjerna vid gymnasieskolan Ordetlämnades på begäran till FrökenHÖRLItN (fp), som yttrade: Den utbyggnad av vårt utbildningsväsende somskett och som partier varit ense om harInte kunnat ske problemfritt. Den för dagen mest aktuella förändringen rörgymnasiet, .som från och med Innevarande läsår Integrerat även praktiskyrkesutbildning. En tanke har därvid varit att främja en fördelning mellanteoretisk och praktisk yrkesutbildning som motsvarar samhällets behov och denenskildes personliga Intresseinriktning. Vid planeringen av utbudet avelevplatser vid gymnasieskolan har man gjort beräkningar som svarar mot dessatankegångar. Tillgängliga uppgifter dels om antalet behöriga förstahandssökandetill de tvååriga linjernas första årskurs, dels om antalet disponibla platservisar emellertid att verkligheten inte stämmer med beräkningarna. Omkringdubbelt så många platser som antalet förstahandssökande står till förfogande påsådana linjer som distribution oeh kontor, livsmedelsteknik och verkstadsteknikoch jordbruk, medan förhållandet är omvänt när del gäller vård, el-teleleknlkoch fordonsteknik. Det betyder naturligtvis Inte att fördelningen ser utpå detta sätt mellan gymnasieskolans olika linjer, då överskottet från de mestattraktiva linjerna med ledning av andra- och tredjehandsvalen överförts lilllinjer där pluts kunnat beredas åt dem. Uppgifter om hur detta kunnatrealiseras håller väl på att sammanställas I skolöverstyrelsenoch en redovisning av utbildningsministern om resultatet vore välkommen. Även om man I efterhand har kunnat lösa upp de värstaknutarna i fräga om fördelningen av elever till gymnasieskolans olika linjerunder innevarande år återstår problematiken om utbudet av linjer. Är del i sinnuvarande uttormning konstruerat på lämpligaste sätt'.' Vissa praktiska linjertycks ha svårt med rekryteringen, medan flera ungdomar söker sig till deteoretiska utbildningsvägarna. Inte minst har den tvååriga soelalu linjens dragningskraft varit markant, då ilen visat sig gott kunna Nr 123----------- konkurrera även med de treårigalinjerna I fråga om popularitet. , j------------- på Intresse för vissa praktiskautblldningsvägar verkar oroande. De q . ,Q-y, kortare specialkurser som kompletterar gymnasieskolans två-ochtreåriga -------------------- hnjer är inte till fyllest för att eliminera denna oro. framskymtat under planeringsarbetet är dessa kurser avsedda att ha Medhänvisning till vad som har anförts I InterpeUationen hemställer jag om kammarens tillstånd att tUl herr utbUdningsministern få ställa Vilket slutresultat kan redovisa beträffande linjevalet på gymnasieskolan innevarande läsår? Har tUl föhd av gjorda erfarenheter funnitanledning att revidera utbudet av linjer vid gymnasieskolan? VUken plats fårde nuvarande specialkurserna ? Denna anhållan bordlades. § 13 Interpellation nr 203 ang, industriell verksamhetinom Dalama-Bergslagiiregionen Ordet lämnades på begäran tUl HerrHAGBERG (vpk), som yttrade: Sysselsättnings- och avfolknlngsproblemen harför del fått samma kolossala dimensioner som I Norrlandslänen. Detframgår med all tydlighet när man tar del av Länsprogram 70 ramplaneringenför den regionala utvecklingen fram . Framtidsutsikterna för länetter sig mycket mörka. I prognosen förutsägs en avfolkning av räknatfrån med I runt tal 20 000 människor . har en lång tradition inom bergsbruket. Dagensnäringsliv är också baserat på bergets och skogens produkter, som ägs avstorbolag med I huvudsak tre finansgrupper: , och . Det privata näringslivet kan Inte upprätthålla fullsysselsättning, då detta kommer att kollidera med kapitalets koncentratlons- och ratlonali- serlngssträvanden. Däri hgger orsaken tUl att många tusen Invånare I tvingats ge sig av söderut. ArbetstUlfäUe na har minskat och denna kristendens på sysselsättningsområdet har kraftigt förvärrats, då ca 1 000 arbetstillfällen förlorats. Som exempel kan anföras nedläggningarna av ASJ och skofabrik , det område som tillsammans med enligt reglonplanen skall utgöra tUlväxtcentra och suga upp arbetskraft från andra delar av länet. Dessutom har största Industri, Domnarvets , aviserat Investerings- och anställningsstopp. Bolagets motivering är dålig lönsamhet. Stora Koppar bergs AB har även vid vissa enheter föranstaltat om fyradagarsvecka. Men har det genom pressen blivit känt att bolaget har planer på att I investera . 94 Dagens situation för Dalarnaförutsägs I Länsplanering 1967, och den statligaregionalpolitikens huvudmål uttalas I propositionen 1964, nämligen attsamhällsplaneringen måste anpassas till stmkturomvandling-en i samhället.Klarare kan knappust uttryckas att den ekonomiska styrningen överlämnats tillstorfinansen. Från regeringens sida brukar argumenteras gentemotkritiken om undfallenhet för storfinansen, att så länge prlvatkapltallsmenfungerar tillfredsställande finns inga motiveringar för ingripanden. I ljusetav dagens situation faller dessa argument platt till marken. Det är hög tid förradikala samhälleliga ingrepp för att förhindra att kapitalismens kris lederfram till en ekonomisk och social katastrof. Tecknen därpå är många. Vad som främst behövs är nya basindustrier tillavfolknlngshota-de regioner. I den första rapporten från den fysiskarlksplanerlngen förordas en utbyggnad av Järnbruksindustrin med bl. a. ettstort handelsjärnverk och specialslälverk till . Alternativtdiskuteras ett specialstålverk lill Bergslagen. En förutsättning för dettaanges dock vara att behovet av olja blir tillgodosett. Enligt min mening bördärför -inte minst av mlljövårdsskäl åtminstone ett av de oljeraffinaderiersom planerats till förläggas till Bergslagsområdet. Det är heltoförsvarligt atl låta förvandlas lill ett svenskt Ruhrområde,som Bergslagens Industriella tUlväxt stoppas. Ett raffinaderi skullejämsides med att trygga Järnhanteringens behov av olja lägga grunden för såvälpetrokemisk Industri som verkstadsindustri I Bergslagen och . För atl stoppa avfolkningen oeh ål befolkningen inomDalarna och Bergslagen säkra arbete och utkomst framstår följande två åtgärdernödvändiga att skyndsammast möjligt sättas in från statens sida: 1. att staten medutnytfiande av medel ur AP-fonderna etablerar basindustrier inom denna region. 2. att åtgärdervidtas från statens sida i syfte atl säkerställa en äterinvestering av detkapital som framskapats genom IndustrieU och produktiv verksamhet Inomregionen. Med slöd av anförda synpunkter hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr industriministem få rikta följande frågor: dels skyndsam prövning uppta planering av statligabasindustrier I och Bergslagen, exempelvis I InterpeUationenförordat järnverk, delsmedverka lill förläggandet av ell oljeraffinaderi till denna region? Är statsrådet beredd att söka uppnå en garanti fråninom regionen befintliga privatägda storföretag, all Inom Dalarnu-Bergslagsregionen återinvestera genom den Industriella oeh produktiva verksamheten frambringat kapital? § 14Interpellation nr 204 ang, fiskegränsema vid , m, m. Ordet lämnades på begäran tUl (), som yttrade: Eftersom den av FN anordnadehavsrättskonfe-rensen i inte lyckades nå enighet beträffande maximalaterritorialgränser och fiskegränser har tyvärr en del stater unllateraltutvidgat dessa på ett sätt som strider mot såväl praxis som mot vad mantidigare ansåg vara förenligt med internationellt rättsmedvetande. Någralatinamerikanska stater har sålunda trots mycket kraftiga protester från mångaFN-stater proklamerat en fiskegräns på inte mindre än (sjömU).Staterna I har successivt gått In för en flskegiänspå , en gräns som för övrigt av majoriteten vid 1960 årshavsrättskonferens ansågs vara skälig som maximigräns. Tyvärr fattades det dockvid nämnda tillfälle någon enstaka röst vid voteringen för att denkvalificerade majoritet skulle kunna uppnås vilken kunde ha fastlagt 12 sjömilsom maximum. Sedan början av detta år har på diskuterats enutflyttning av fiskegränsen från nuvarande 12 tUl 50 sjömU. En av de förstaåtgärder den nuvarande isländska regeringen vidtog efter sitt tUlträde var attmeddela berörda stater att man fr. o. m. har för avsikt attflytta ut fiskegränsen från 12 tUl . I första hand meddeladesStorbritannien, eftersom med detta land hade ett speciellt avtal Ifiskegränsfrågan. Framställningar som från bl. a. har gjortstill Isländska regeringen att avstå från planerna på utfiyttning har tyvärrfrån isländsk sida mötts med beskedet att utflyttning kommer att ske. Visserligen kan det synas som om frågan Inte så starktskuUe beröra svenskt fiske, eftersom sådant endast I ringa omfattning numerabedrives vid Islands kuster, men erfarenheterna och åren därefterpekar ändå på att så fort ett land flyttar ut sin gräns följer andra staterefter med samma åtgärd. På så sätt har I 2-mllsgränserna numera accepteratsrant hela . Det kan I detta sammanhang påpekas attfiskarorganisationerna i redan börjat diskutera att hos sina myndigheterbegära utflyttning tUl så fort satt sina planer i verket. Omdylik utflyttning sker i kommer det utan tvivel att följas av övrigaländer runt . Därigenom skulle de nu tillgänghga fiskeområdena iNordsjön och samt angränsande fiskevatten komma att krympa, så attsvenskt fiske i stor utsträckning skulle omöjliggöras. Nämnas kan exempelvis att avståndet meUan norska kustenoch är . En fiskegräns på varderasidan skulle alltså lämna ett bälte kvar för våra fiskaresfångstresor. Här måste påpekas att svenskt sUlfiske numera ofta bedrivs 30-40nautiska mil öster om , liksom att trålflske efter kummel m. m.ofta bedrivs ett 40-tal sJömU väster om norska kusten. På samma sätt kommer försvenska fiskare viktiga fångstområden I södra att gå förlorade liksomockså I . Med hänvisning tUl vad jag här sagt anhåller jag om kammarens tUlståndatt till herr utrikesministern få ställa följande frågor: Är regeringenuppmärksam på de ytterst stora risker det nuvarande svenska fisket påInternationellt vatten löper om planenllgl flyttar ut sin fiskegränsfrån nuvarande 12 ? Om så ärfallet, vilka åtgärder ämnar regeringen vidtaga för att söka stoppa dennaolyckliga utveckling? Omutflyttningen Inte kan stoppas, vilka åtgärder ämnar regeringen då vidtaga föratt skydda de svenska yrkesfiskarnas Intressen? Denna anhållan bordlades. § 15 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 141 angående ett forskning Nr 153angående Införande av kllometerskatt, m. m. Nr 157 med förslag tUl förordning om ändring Itulltaxerlngsförordningen (1960:391), Nr 158 angående vissa beslut fattade av konferens vid dess femtiofemte sammanträde(åttonde sjöfartskonferensen) Nr 168 med förslag tUl kungörelse om ändring Ibyggnadsstadgan (1959:612) Nr 170 angående grunder för taxesättningen Ilantmäteriverksamheten, m. m. § 16 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1519 av i m. fl. avlämnad Ianledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 128 angående svenska bidrag tillInternationella utvecklingsfonden () Nr 1520 av m.fl. avlämnad I anledning avKungl. Maj;ts proposition nr 137 om godkännande av gränsälvsöverenskommelsemeUan och , m. m. § 17 Meddelande ang. enkel fräga Meddelades att föhande enkla fråga denna dag framstäUts,nämligen Nr 357 () till herrkommunikationsministern om användning av s, k, 67-kort för resa I förstaklass: villig medverka till att penslonär kan använda s. k. 67-kortoch den rabattförmån detta ger för att resa med I ;a klass å § 18 Kammaren åtskildes .