prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — Hen NORRBYi (fp): Den moiion som civilutskollel behandlar i sillbetänkande nr 7 rör elt allvarligt missförhållande i samhället som syneskunna ul, nämligen koslnadsansvarel för sanering av Uandfluten olja. Därbrisier det i samordningen mellan olika myndigheter, liksom för övrigt-parentetiskt sagl här i kammaren. Vi hade ju en inlerpellalionsdeball ionsdags om jusl de frågor som motionen rör. Naturligt hade varit allinterpellationsdeballen och motionsbehandlingen hade samordnats. Eftersom jagdellog i interpellationsdeballen kan jag inskränka mig lill att diskuterainnebörden i utskotlsbelänkandel ur en särskild synvinkel. 1 motionen exemplifierar vi motionärer rådandemissförhållanden med bl. a. bekämpningen av oljeulsläppel efler kollisionenmellan lankfarly-gen Olello och Kalelysia slrax norr om den 20 mars1970 - alllsä för näslan ett är sedan. Den rimliga ordningen för all garaniera ekonomiskaresurser för bekämpningsarbetel hade enligt min uppfattning varit att deinblandade fartygen dä hade belagts med kvarstad, så att redarna hade fällslälla erforderliga garantier. fick i stället myndigheter ochsanoringsförelag finansiera de insalser som blev akluella. Ansvaret för bekämpningsinsatser och bekämpningskoslnadcrfördelas nu sä all tar bekämpningen rill sjöss, medan de drabbadekommunerna i princip får ta bekämpningen av Uandfluten olja. När mycken oljaflyter i land kan del ibland bero på en misslyckad bekämpningsinsats frånlullverkels sida. Då blir alltså åliggandena förde Beredskap för oUebekämpning till sjöss berördakommunerna så myckot större. I det full som diskuteras i motionon ooh som liggor tillundorlug för de prinoipiolla synpunkterna där ooh vidaro i iitskottsbotänkundetvar de berördu kommunerna emellertid pä sin vukl ooh ställde som villkor försin modvorkun utt do into skulle behöva riskera orimliga kostnudor onsförskottsvis för sin modvorkun. Det villkoret uoceptorudes uv tullvorketsrepresontantor, och det betydde i praktikon alt fakturorna fränsanorings-företugen ställdes till genoraltullstyrolson ävon vud avsägsaneringen av ilundfluten olju, Fakturornu kom ulltså aldrig till kommunornu. När suneringsförotugon inte fick botult uv don stulligumyndighol som log emot fukturorna, skrev do berördu kommunerna till Kungl.Muj:t i är. Ärendet handlades mod berömvärd snabbhet ikanslihusol, on snubbhet som kunsko bl. u. boroddo pu utt dot här i riksdagenfanns en obesvarad intorpollution av horr Strindborg ooh don motion som vi nubohundlur. vur naturligtvis bru för rogoringon utt kunnu rodovisu positivuulgärdor i ott konkret full mod unknytning till dessu tvä riksdugsiniiiutiv. En suk som nog också pnvorkude snubbhoton vid huntoringonvar att oll UV do inblundado suneringsförelagen hudo myckot sloru okonomiskusvärigholer pä grund uv don uleblivnu bolulningon. Ulobliven belulning frun enstullig myndighei höll ulllsä på ull rosultoru i ult del suneringsförelug somgoll sig in i bokämpningsurbotot riskerudo att gå över styr. Sä får dot ju intovuru. Kommunerna begärde i detta full ult suneringskostnudornuskulle bärus av staten mod hänvisning till konimunornus tidiguro uttulundon uttmun into ville tu på sig nugru koslnuder ons förskottsvis. frumställningbifölls i konselj don . Doltu urondo hur ulltsä on något unnunkarakiär än motsvarande lidigure hundlagda ärenden. Här hur vi ju principen attkommu norna redan från början hur sagt ifrän hur man ser päkostnadsfördelningsunsvurot, ooh ulskollot rofororar i sitt betänkunde dettu.Mun säger sä här: "En uv tro kommunor gjord unsökun om ull dobitorudokostnader för sunoring oftor on tunkbätskollision är 1970. cirku 883 000kronor, skulle botulus uv stutsvorkot bifölls uv Kungl. Muj.t den 26 fobruuri1971. Beslutot innebär bl. u. ull orsuttning lämnus innun vällundeansvaretslutligt rogleruts och utt gonorallullstyrelson fär i uppdrug utt frumställaälerkruv." Dotlu är precis innebörden uv don moiion som behundlas.Kungl. Maj:t har ulltsu tugit ott projudioorundo boslut mod summu innebörd sommotionon. Jug kun ulltsa som huvudmotionär mod jämnmod finnu mig i all motionenblir uvslugon av riksdugen. Muj;t hur rodun befäst don praxis vi vur utooftor. Mon ulskollot utlalur som sin kommontur lill det rådundoförhällandet all "lills vidure fär uppkommunde orsättningsfrägor lösus ihittillsvurundo ordning, vilkon i väsentliga delar fär unsos tillgodosemotionens syften". Jug vill , fru talmun, fräga utskottots tulesmun oniinnebörden uv utskottets utlulundo ur ull kommuner i forlsultningen inlo skullbohövu vuru rädda för alt förskottsvis ollor slutligt drabbus uv sudunu härkostnader. HenGREBÄCK (c): Vi hade , som i Åkersbergamycket riktigt anmärkte, en myckel läng och ingående interpellalionsdebatt ifrågan om oijebekämpning till sjöss. Då hade tillfälle attgrundligt go sina synpunkler lill känna. har han återkommit i något merakoncentrerad form. Det framgår av vad han säger all han inle är helltillfredsslälld med slalsrådel Lundkvisls svar och vill ha en tolkning av vadutskollet egenlligen menar mod satsen all "tills vidare får uppkommandeersättningsfrågor lösas i hitlillsvarando ordning, vilken i väsenlliga delarfår anses tillgodose motionens syften". Jag vill dä erinra om följande ullalande av slalsrådelLundkvisi under inlerpellalionsdeballen: "Jag tror att jag kan slä för vadjag inledningsvis sade, att med den ordning vi hillills praktiserat i avvaktanpä mera definiliva lösningar har inle nägra oskäliga kostnader behövt drabbakommunerna i sädana här sammanhang. Och vi tänker fortsätta med all praktiseraden ordningen, till dess alt vi får den definitiva lösningen klar." Vi inom utskottet förutsätter alt den praxis som harutbildats i dessa frågor kommer att tillämpas i fortsättningon och altkommunerna pä sä sätt kan hällas skadeslösa tills vi fär en lösning i vanligordning sodan utredningen har lagt fram sina betänkanden. Slaisrädel Lundkvisterkände att rättsläget är oklart, ooh inom ulskollot har visamma åsikt. Vär uppfattning skiljer sig sålunda into heller från motionärenspå den punklen. Jag tror inle del finns nägon annan lösning än alt den praxissom har utbildats fär tUlämpas tUls vidare saml all kommunerna på sä sätt hällsskadeslösa. Jag yrkar bifall lill ulskollels hemställan. Beredskap för oUebekämpning till sjöss i (fp): Jag vill tackucivilutskoltets ordförande för detta klarläggande. Utskottets skrivning är juinte helt entydig pä denna punkt, men jag finner nu all utskottet ansluter siglill den praxis som har ulvecklals genom konscljbesiutet ,dvs. att regeringen accepterar all de drabbade kommunerna i förväg deklareraratt de inte är berodda att åla sig koslnader i samband med sanering även om dei övrigl är beredda att pä alll sätt medverka vid saneringsarbelel. I gengäldär staten dä beredd alt förskotlera medel för all bestrida de kostnader som kanuppstå. För all inga missförstånd skall uppstå ifortsättningen vid handläggningen av dessa ärenden villjag nämna att i praxisingår ocksä en prövning av kommunernas ekonomiska ställning. Först skall alllsäkommunerna göra framslällningar om ersällning, sedan skall framsläll-ningarnaprövas mol bakgrund av skadornas omfattning och kommunernas ekonomi. En definitiv lösning av frägan får vi när vi, sedanräddningstjänslulredningen avgivit sitt betänkande, har fastslälltansvarsfördelningen mellan siat och kommun men också övriga inblandade. 4 protokoU 1971. 44 Överläggningen var härmed slutad. den uiskotlels hemställun bifölls. Lades till handlingarna. Föredrogs konslilulionsutskottotsbetänkande nr 20 i anledning av motioner angående kommundelsråd. 1 detla betänkande behandlades följundo motioner i vadavsäg kommundelsräd: nr 86 av m. fl. sävitt uvsäg hemställun punkl9, vari yrkats alt i skrivelse till* Kungl. Maj:t homställde allKungl. Muj:l uppdrog äl kommunaldemokrutiiitredning utt framläggaförslag till sädan ändring i kommunallagon utt kommunerna gavs möjlighet uttinföra direktvuldu kommundelsräd ooh utt detta skedde i så god tid att beslul iriksdagen oftor remissbehandling och sedvanlig beredning kunde fattus 1972, nr I 14 UV horr Bohmun m. fl. såvitt avs.ig hemställanpunkl 7 i den dol den omfattudo frägan om kommundelsräd, vari yrkats allriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställde att Kungl. Maj:t överlämnademotionen lill utredningen om den kommunala demokratin för beaktande i syfle altfördjupa den kommunala demokratin, saml nr 228 av m. fl. såvitt avsäg hemställanpunkl 1, vari yrkats alt begärde hos Kungl. Maj:t att den pågåendeutredningen om don kommunala demokratin fick i uppdrag alt utarbeta ett förslagtill lagstiftning om kommundelsråd enligt vad som anförts i motionen i sädanlid alt val lill sådana råd enligt den nya lagsliflningen kunde äga rum påhösten 1972. altriksdagen skulle avslä molionerna 1) nr 86 såvitt avsåg hemställan punkl9, 2) nr 114såvitt avsåg hemställan punkt 7 i den del don omfattade frägan omkommundelsräd saml 3) nr 228 sävitlavsåg hemsiällan punkl 1. 1) av herrar (), i (m), Schöll (m)och (), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av motionerna nr 86 punkt 9, nr114 punkt 7 i den del den uvsäg kommundelsråd saml nr 228 punkt 1 i skrivelsetill Kungl. Maj:l skulle anhålla om förslag till lagstiftning rörande kommundelsrådlill 1 riksdag, 2) UVherrur Lursson i Lultru (o), (o) ooh i (o). vilka ansott utt utskottet bort homstullu, Onsdaaen den attriksdagen unsäg motionerna nr 86 punkl 9, nr 1 14 punkt 7 i don ]-j a 1971 dol donuvsug kommundolsrud,samt nr 228 punkt 1 besvurudo mod vud----- ------ Horr (): "Vi hur ingon chuns utt pävorkabosluton." - "Polilikor-nu lyssnur inle pä oss." -"".Mil dol viktiga görs upp över huvudet pu oss vunligumänniskor."" Ju, fru lulmun, doltu är ingu ovunligu rouktioner. Manmotor dem på arbetsplutsor ooh i skolor, inom tätorter ooh glesbygd. Sudunumeningar är uttryck dols för on känslu uv maktlöshot inför dot stora uvslåndotmellun dom som futtar besluten och dom som besluten gallor, dols för ottfrämlingskap inför sjulvu bosliilsinnohallol - on kunslu uv ull do politiskubosluton ogontligen into angår mig personligen. 1 vär tid. mod ökudo kunskuporom sumhällot ooh ökat intresse för sumhällots ungolugonhotor. är säduna härstumningur on iitmuning till oss politiker. Vi fär into vuru sä iipptugnu UVvan vunligu politiska urbote att vi inte ser bohovot uv on ny sorts diulogmollun de styrda ooh do styrundo. Nurdomokrutin fur into gä förlorud i dotpolitisku vurdugsurbotet. Från folkpurtiots sidu hur vid arets riksdug förls frumott untal konkrelu förslug som skulle bidra till meru närdemokrali. Ett uvdossu är kravel pä kommundelsräd. Dossu komniundolsräd skulle bli enyllerliguro kunul från de styrdu läl do styrande, de skulle ge on yttorliguro chunsför medborgarnu utt få sinu förslug förverkligude, utt fä göra sin röst hörd.Vi menar därför utt dot skull skapas on möjlighet för do kommunor som sa villatt inrultu diroktvuldu kommundolsråd. Möjlighoton till direktval är vikligjust med hänsyn tiil utt dot skall vura en yttorliguro inflytandokanul frånstyrdu till styrundo. Valot av radon bör helsl sko mod vulon tillkommunfullmuktigo för utt into i börian riskoru ott ulltför lågt valdeltagunde.Sä länge don gomonsumniu valdagen bibohälls måste också dot här vulet sko pudon gemonsumma vuldugon. För all fä till stund komniundolsräd undor åron1974-1976 musto därför do försiu vulon till råden ske 1973, ooh förslag omutformning uv ooh bofogonholor för raden bör dä frumläggus undor ur 197 2.Annars konimer mun - som kommunaldemokrutiutrodningons sokrotoruro hur päpekal- utt fä vuntu till tidigust 1977 för ull fä nägra kommundelsråd i funktion. Vihur därför ansott, utt om mun inonur ullvur mod dot hur sä musto man krävu ottförslag rodun 1972, i vurjo full i trägu om don lugändring som krävs för attkommunerna, om de sä vill, skull fä rätt utt införu diroktvuldu rud.Utredningsarbotot behöver holler into sturta frän noll, oftorsom olikuullernutivu utformningar hur förts frum i dobutlon. Kravet på komniundolsräd hur drivits uvfolkpartiet ooh oonterpurtiel. var därför för mig on övoriaskning att dessa bada purlior inle kunde onus i utskollol. Contorpurtiot hur i on purtinioiion lill ärols riksdug krävl, ull boslul skull fullas i sä god lid utt val till dossaråd skall kunna äga rimi . Detla skulle kunnu sko gonom on forooring av urbetet inom don nyu komnumuldomokratiutrodningon. När vi nu i roservalionon 1 bogar förslug till 197 2 urs riksdag su hur viiitgätt 99 frun attdoltu förslug skulle vinnu conterpartiots slöd, eflersom några direkta vul tillråden inte gärna kun äga rum 1972 om inle förslag till lagändring för att möjliggörainförandet av raden läggs fram senasl 1972. Jag hoppus att del här närmast ärfräga om etl missförstånd frän cenlorpartiets sida och inle om en reträtt fråndet krav pä införande uv kommundelsråd som och folkpartiethittills gemensamt har drivit. Jug yrkur bifall till roservalionon 1 vidkonstitutionsut-skollots betänkande nr 20. 1 detta anförande instämde horrar , och (samtliga fp). HerrWERNER i Mulmö (m): Allting har två sidor. Sä har också den slorakommunreformen, som skall vuru genomförd 1974. Somt blir bällre men somt bliruppenbart sämre. Åtskilliga värdfrägor, skolfrågor och allmänna sorvioofrågorkan få en effektivare lösning i det slörre sammanhang som don nyu kommunenkominor alt ulgöru. Allt dot är obestridligen sant. Huruvida det blir sä myckelbilligure för skatlebelalarna är en annan historia, som ju inte hör hil. blir i allu fall sörjl för all ingen kommun i denna större gemenskap blirulan behövlig samhällelig service. Mon sedan finns det som sugt en annan sida ocksä. Donkommunala representationen i fullmäktige, styrelser och nämnder blir mycketojämn; det vet vi. kommer ull finnas gamla kommunområden som inte blirropresonlorade alls. Deras lokala iniressen fär lillgodoses av förtroendemänfrån helt andra häll i den stora kommunen, och det är inte tillfredsställande.Det blir en distans, som ocksä anförde, mellan förtroendemännen ochden gamla kommundelen, liksom även en distuns mellan modborgurna ochbeslutsinstunsernu. 1 den gumla kom mungemonskapen var det beslutande organet inärkontakt med män-niskornu och derus problem, och det vur tvivelsutan en storvinning. Dolta är inle avsett utt vuru on opposition mol kommunreformen, som viär överens om. ulan bara elt konstaterande av vissa följdverkningar. Förslaget om kommundelsräd representerar ju inle allsnägon nyhet. Redan efter kommunblocksreformon 1962 tillsattes inom inrikesdeparte-menteten arbetsgrupp, som spelade över bollen till kommunalrättskom-millén 1963, ochdenna kommitté frumlude ell förslug om lokala organs medverkan vid beredning avskilda ärenden, dock utan nägon lagändring. Eftor nägra ärs flitigtmotionerande fick vi 1968 ulskottet intresserat av en ulredning, och manföreslog en arbetsgrupp. Däri ingick representanter för partierna ochkommunförbunden. Sedan fick vi dä ulredningen om den kommunalademokratin. Det är rätt iniressani utt iuktta hur lunken päkommundelsråd naturligen har vuxil frum. Vi har ju undor on lid nu haflinformella sådunu råd - sockenråd, studsdelsråd, byalag osv. När det blir encentralisering i en viss verksamhot uppenbarar sig genust elt behov av någonform av decentralisering, och do bägge företeelserna kan samordnas i dettasummunhang i varje fall. kommundel har sin särprägel med sina bohov. Det kangälla trafikfrågor, frågor om lekplatser, purkeringsplutser, ungdomslokalerosv. Det är naturligt att människorna vill vuru mod om all prägla sin närmastemiljö. monar vi all del är viktigt ull frägun om dessukommundelsräds stulus blir lösl, dvs. hur de skall utses, vilkon funktion deskall ha - om de skall vara rådgivande oller om viss beslutanderätt därjämteskall delegeras tUl dem. Självfallet är det viktigt ull dessa frågor blir löstaföre valet . Om sä inte sker, fär vi vänta ändu till 1977, och då kan manbefara all del gryende inlresse som finns ule i kommundelarna har falnal ochall gemenskapskänslan har trubbats av. Man tröllnur på all planera, mantröttnar på att tänka konstruktivt när mun uldrig fär se konslruklionorna bliverklighet. Del är beklagligt att har känt sig manad att göraen särskild rosorvation. Dess partimolion ansluler i klämmen hell lillroservalionon 1. Cenlern iorde nu kunna vara on sä slor ooh slabil enhel uttmun kunde slå fusl vid sina parlimotionor. Men i suk ur dol ju inle sä slorskillnud. fru talman, all få yrku bifull lill roservalionon1 vid konslilutionsuiskollels belänkande nr 20. Hen (): Den kommunala vorksamhoten utgör grundstenenoch basorgunisationen i vär folkstyrclso. Gonom sin närhet till människornaöppnar den de bäsla och närmaste möjligheter för medborgarnu all påverka delsumhälle de lever i. Del mäste därför vuru ett vitull intresse all slä vakl omoch vidurouiveoklu den kommunulu demokralin, särskilt i dä kraven päökal medinflytande frän enskilda gör sig alll starkare gällande på allaområden. Dessa kruv på medinflylando är ell nalurligl gensvar pä de tendenserlill centralisering och byråkralisering uv vårt samhälle som sedun längepägålt. För cenlerparliei, som ser ell docentralisoral samhällesom riklmärke för de poliliska slrävandena, är del nalurligl att med särskildkraft värna om don kommunala demokratin. Värt parti har också undor en längföljd av år fört fram krav på åigärder för all ge den kommunala självslyrelsenbättre möjlighetor ooh on slarkare ställning. Under 1960-talel är det tre riksdagsbeslut som pä ottavgörunde sätt förändrat den kommunala självslyrolsons innehåll och slalus. Delär 1962 ärs beslul om kommunblocksindolningon, det är beslut omgemensam valdag och det är beslut om tvångssammanläggning av kommuner. När kommunblocksreformon beslöts vur vi frän centernsturkt kkritiska. Vi hävdade bl. a. att reformen var synnerligen dåligt underbyggdbelräffande de kommunaldemokrulisku utvecklingsdragon i de nyu slorkommunernu.Konluklproblomon måsle ju bli större gonom utt mun kunde beräkna utt ou 100 000kommunulu förlroendomän skulle försvinna. Nya vägar mäsle därför beträdas för all inle urholka donenskildes möjlighoter till inflytande och modbestämmandorält. Myckel litet hurskett i den riktningen. En ökundo roll i kontuklvorksunihoton hur automatiskt depolitiska purtigruppernu fått. Vi har ju ocksu från contorn initierut frågun ompurlistöd, ooh vi tror ull dot botydor myckot för utt verkligen över do politiskupurtiornu skupu ökado koniukler ooh inforiiiationskunulor.Supplountinstitiilionons införundo ur ocksu on begränsad men dock positivreform boträffando den kommunala självstyrelsens lokala förankring. Men myckotmor måste ske om into den kommunula verksamheten skull fjärmas fränmänniskornu. Blund de möjligholor som diskuloruls - dot har framförtshär tidigare - är frågun om införundo uv kommundelsråd. Dotlu komplement i donkommunulu orgunisutionen hur frän börjun uktuuliserats som on typisk slorstudsfrågu.Nu hur det blivit minst liku sturkt en åtgärd för lundsbygdskommuner med iblandmycket sloru uvständ. Do möjligheter som rodun nu finns för konlaktgrupper attvorka är vurdefullu - jug tänker då pä byalag etc. Mon dol är nödvändigt attocksä finnu nyu vägar. Vi mäsle hu en slurkaro organisation härvidlag. För att go kommundolsrädon en botydelsofull status mustelugstift-ningsälgurdcr kommu till sländ. Från contorn hur vi don målsuttningonull kommundolsrädon för dol försiu skall väljas direkl uv folkel dåguruntoras just utt raden pä bästa sätt speglar folkopinionen, och dol ärviktigt - ooh för dol undru utt raden om möjligt ook.så skall fä mindro,förvultundo uppgifter, vilket ju ingår i en strävan att doocnlralisorasumhällei ävon pä doltu område. Konunundelsrädens yttrande- ooh förslagsrätt mäsle görussynnerligen vid. Råden bör ses som ett instrument för att dirokt inhämtafolkopinionen i lokalu frågor ooh vuru etl forum för konlukt och informution. Frägun om kommundelsräd skall enligt direktiven prövas uv1970 års utredning om den kommunala demokratin. Självfallet bör utredningen fåarbeta ooh lägga frum förslug i vunlig ordning, men dol är uv största vikt attkommunorna får möjlighoter att sä snart som möjligt införa kommundelsråd med tidigareskisserade uppgifter, och dettu bör ske så nära kommunsummunläggningstillfälletsom möjligt. Doltu har vi frän givit uttryck för i reservaiionen 2 tillkonstitutionsutskottets betänkande nr 20. Vi förutsätter i den rosorvationenatt utrodningon mod viss förlur behandlar frågun om kommundelsräd, sä all visnart kan få förslag på vilku vi kan tu ställning ooh beslutu om införande uvsådana råd. uttalude sin förvåning över all vi frän contorni utskottet hur gätt ifrän det motionsyrkande som finns pä dennu punkt, och hanförmodade utt det kundo föreliggu etl missförstånd därvidlug. Men det är vällitet felaktigt ull påstå det här i kammaren, när vi i utskollet hade en säingäende diskussion om del lidsschema som vi baserade värt stullningstagundopå. Som ulla förslär är dot en myckel slor fräga om vi skall go kommundelsrådenden stulus som vi vill utt de skull hu. frugun mäslo därför utrodus. Ooh viförulsåttor utt utredningen tur itu med den saken su snart som möjligt oohFrumlugger förslug. Vi menar ull vur roservulion ur ott ullryck för vud vi villkulla den reella möjligheten utt kommu snubbust frum. Frän contornhur vi into vure sig i molionen ellor i rosorvationen tulal för ult valet avkommundelsråd skulle ske samiidigi med övriga kommunala val. Dol är inlo nödvändigt. Troligen är det lyckligare att det valet sker vid ettsärskilt tillfälle. den tillräckligt med de tre val som vi nu har summa dag. ,_ ,-,, Med del antörda ber jag alt ta yrku bifall till Pä förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kanimaren att uppskjuta den forlsalla överläggningen rörandedella betänkande saml behandUngen av älersläende ärenden päföredragningslislan till aftonsamman-trädel. § 20 Interpellation nr 77 ang. läroböckernas behandlingav jordbruket Ordet lämnades pä begäran till HerrFÅGELSBO (c), som yllrade: svenska jordbruket har undor de senasteårtiondena genomgått en omfattande rationalisering. Mekaniseringen har driviislångl. Den mänskliga arbelskraften har i slor uisiräckning ersalls av maskiner.Traklorerna har kommii alt inla häslarnas lidigare dominerande slällning somdragare. Vissa i skolorna använda läroböcker ger emellertid enbeskrivning av del svenska jordbruket uv ulan tillräcklig hänsyn till denutveckling som ägl rum. Framställningen är sädan all den grundlägger enfelaktig inställning hos eleverna beträffande jordbruket. I en bok, betitladMera om Mälarbygden och tryckt 1969, kan man sålunda läsa följande: "Redanföregående hösl har man plöjt jorden, sä därför räcker del nu med all göra denluckor med hjälp av harv som dras av häst eUer oftare släpas eflertraklor." Samma bok lämnar denna beskrivning av dem som arbelar ijordbrukel och deras villkor; "Mänga av stalarna hade lilen ersällning försill hårda slit i arbetet och deras bosläder var dåliga. harstalarsyslemel upphört De som arbetar med jordbrukel i kallaslantarbelare. Do bor i moderna bostäder, och de har framför allt fält enbelydligl bättre lön som utbetalas kontant." I on är 1970 tryckt goografibokför årskurs 1 i gymnasiet beledsagas on bild, föreställande on traktor uvmärket BM 20 med bogserad skördolröska, av följande text: "svenskajordbrukel har blivit mer och mer mekaniserat med hjälp av modernamaskiner."" Den traktor som avbildas har inte förekommit i marknadenpä myckel . Del är av slor vikl all läroböckerna återger jordbrukelsförhållanden pä etl mera verklighetsförankrat sätt. Läroboksförfaltarna måslelära sig mera om del som de skriver om. Med hänvisning lill del anförda hemsläller jag omkammarens medgivande alt lill herr ulbildningsminislern fä slälla följandefräga: Är slaisrädel beredd medverka lill all läroböckernasbehandling av jordbrukel blir mora vorklighotsförankrud? Denna anhållan bordlades. § 21 Interpellation nr 78 ang. skyldigheten att anmäla barnmisshandel, m. m. Ordet lämnades pä begäran tUl HerrBÖRJESSON i (c), som yttrade: