prot · FU09100 · 1971-12-31 00:00:00 — Utbildningav bibliotekspersonal m. m. Förhandlingarnaleddes till en början av herr förste vice talmannen, § 1 Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Fortsattes överläggningen angåendeUtbUdningsutskottets betänkande nr 19. Hen i (s): har vid behandUngen avpropositionen om utbildning av bibhotekspersonal m. m. haft att ta ställningtill ett flertal motioner. De flesta av dessa gäller behörighetskraven förtiUträde tiU bibUotekarieutbUdningen, Denna fråga har fått en mycket seriös behandling iutskottet. Representanter för olika intressegrupper inom biblioteksväsendet harhaft företräde inför utskottet, och utskottet har även haft möjlighet att föresitt stäUningstagande få en ingående redogörelse av statssekreterare arbetsuppgifterna för den organisationskommitté som har tiUkallats för attplanera utbildningen vid den föreslagna . Efter denna redogörelse har utskottet funnit att yrkandenaom behörighetskraven i huvudsak bUr tiUgodosedda, Vi har emellertid noterat atti den offentUga debatten har rått tveksamhet om hur vissa delar avpropositionen skall tolkas, och för att undanröja missförstånd och för attskapa klarhet har utskottet skrivit det förtydligande som såanogant uttalade sitt missnöje med. Vi får väl hoppas att han har återkommittill kammaren efter middagspausen i bättre humör. Utskottet föreslår att ger detta förtydligandeKungl, Maj:t tUl känna. Jag vill erinra om att utskottet är enigt såväl i dennasom i övriga punkter i betänkandet. Hen Wennerfors' kritik mot utskottets sätt att arbetadrabbar aUtså samtUga partiers ledmöter, även moderata samlingspartiets. Nutror jag att det är bäst att varje utskott självt bestämmer sitt arbetssätt.Utbildningsutskottet har övertagit statsutskottets andra avdelnings vilja attgärna höra synpunkter från dem som har intresse för de frågor utskottet har attbehandla. Jag tror inte att vi behöver ha några råd av . Jagtolkar emellertid hans kritik mot utskottet närmast som uttryck för enpersonlig irritation över att oppositionen inte i någon fråga har fåttmajoritet inom , UtbUdningsministern kommer Utet senare att ta tiU orda,och därför har jag ingen anledning att kommentera de direkta och enUgt minmening obefogade angreppen mot honom och statsrådet , Jag skaU nöja mig med att säga ett par ord om motionen 1417, Utbildning av bibliotekspersonal m. m. eftersomherr Wennerfors har yrkat bifaU till en punkt i denna motions hemställan. Idenna punkt yrkas att en särskild ettårig forskningsbibUotekarieUnje skallinrättas, tUl vUken för tUlträde skall krävas doktorsexamen eller motsvarande. Jag är väl Utet överraskad över att inteanser sig kunna vara nöjd med den skrivning som finns i betänkandet. Där sägervi ju att för vissa arbetsuppgifter, särskUt vid forskningsbiblioteken, kan mansom departementschefen har framhålUt räkna med att kraven på eftergymnasialutbUdning i många faU måste stäUas högre. Utskottet utgår från att denförutnämnda organisationskommittén i sitt arbete med utformningen avurvalsreglerna kommer att beakta dessa synpunkter. bör ha förtroendet att få arbetautan alltför bundna direktiv. Det bör räcka med att dessa synpunkter får UggatiU grund för kommitténs verksamhet i detta avseende. Så viU i motionen också att frågan omlokaUseringen av skaU tas upp tiU förnyad prövning. Men hanhar nu ändrat sig och förklarat att han kommer att rösta för en lokaUsering tiUUmeå. Jag tror att ingen av kammarens ledamöter efter onsdagens maratondebatt ilokaUsermgfrågan vUl ha en ny lokaliseringsdiskussion. Utskottet har godtagitförslaget om som lokaliseringsort, och vi förutsätter att de särskildabehov som kan föranledas av detta kommer att beaktas vid den fortsattaplaneringen av högskolan. Jag vUl erinra om att två avhans medmotionärer är ledamöter av utbildningsutskottet, däriblandhuvudmotionären, och dessa har anslutit sig tUl det enhälUga betänkandet. HenNordstrandh har redan redogjort för detta. Jag överlämnar emellertid med varmhand åt motionärerna i moderata samUngspartiet att själva göra upp dennaInbördes tvist och yrkar bifall till utskottets hemstäUan på samtUga punkter. HerrWENNERFORS (m) kort genmäle: Jag skall be att först få yrka bifall tUlmotionen 1405 av henar i Agnas och i Gäddvik samt tUlmotionen 1420 av . Jag borde kanske ha gjort det tidigare, meneftersom jag först nu har fått reda på att det inte är säkert att motionärernagår upp I den här debatten yrkar jag aUtså bifaU tUl de båda motionerna. Jag borde egentUgen också ha yrkat bifall till den tredjepunkten i hemställan i motionen 141 7, men av formella skäl kan jag inte göradet, har jag fått besked om. Därför måste jag aUtså nu utforma yrkandet pådetta sätt. När det gäller forskningsbibUotekarierna och den linje vikrävt i motionen 1417 är jag aUtså inte nöjd med den skrivning som utskottethar presenterat. Där sägs ingenting om vad man egentligen avser, utan bara attdet kan behövas en eftergymnasial utbUdning, och vidare hänvisar man tiUorganisationskommittén. Då kunde det tänkas att man skulle kunna få besked iden där hemliga promemorian, men det får man inte heller. Då har jag alltsåanledning att yrka bifaU på den punkten. Hen säger att min kritik drabbar helautskottet. Detta Instämmer jag i; det gör den visst det men den drabbarframför allt regeringen.Jag viU dessutom säga tUl att jag förbehåller mig rätten att äveni fortsättningen framföra kritik, om så krävs, gentemot såväl ett utskott somregeringen. Det besked som herr utbUdningsministern lämnade innan vigick tiU middagspaus tycker jag, herr statsråd, att ledamöter bordeha fått . Hen (): Det har förekommit en rätt intressantdebatt om bibliotekens roU i samhäUet, I den har alla debattörer understrukitatt blbUotekens informations- och dokumentationsverksamhet kommer att få ökadbetydelse. Det var mot den bakgrunden rätt förvånande att få se ett förslagpresenterat som innebar en drastisk sänkning av utbildningstiden för flertaletbibUotekarier. har man ju på aUa håU bhvit klokare i det avseendet, ochdetta tycker jag vi bör hälsa med tiUfredsstäUelse, oberoende av under vilkaformer sinnesändringen har skett. Jag skaU inte orda mycket mera därom - jag skulle baravilja säga att jag tycker att utskottet i samband med sina s, k, förtydligandeninte borde ha bundit sig för att man i normalfallet inte skaU tillmätauniversitetsstudier över 80 poäng meritvärde, med tanke på att en sådan högremeritering utan tvivel skulle vara nyttig för de bUvande bibUotekarierna. Att döma av vad utskottets talesman, i ,anfört verkar det som om man i varje faU vad gäUer forskningsbibUoteken kommeratt kräva en fuU filosofie kandidat-examen, alltså 120 poäng, för inträde tiUden nya bibUotekshögskolan. Det är naturUgtvis en minimi-underbyggnad för debUvande bibliotekarierna vid universitets- och forskningsbibUoteken. Jaghoppas, herr talman, att jag inte missförstått utan att vad somsägs nederst på s. 5 i utbildningsutskottets betänkande skaU tolkas på det viset. Vad jag emeUertid i första hand vill beröra är sambandetmellan den föreslagna speciaUserade bibUoteksutbUdningen och övrigpostgymnasial utbildning. Enligt min mening, som jag utvecklat i motionen 1401,måste man - om man vUl tUlskapa en specieU bibUotekshögskola - åstadkomma ettfastare samband mellan denna nya högskola och den postgymnasiala utbildningen iövrigt än vad departementschefen anser följa av att han har låtit den nyahögskolan administrativt underordnas universitetskanslersämbetet. Den tvåårigaspecialutbildningen vid bibUotekshögskolan borde kunna föras in som ensärskild studiekurs på 40-poängsnivå i universitetsutbildningen, bl. a. för attgöra den föreslagna speciella bibUoteksutbUdningen arbetsmarknadsmässigt meraflexibel i syfte att personer, som genomgår bibUotekarieutbUdning och sedaninte kan få arbete som bibUotekarier, inte skaU vara alldeles strandsatta utankunna få någon adekvat sysselsättning. Den risken på sysselsättningssidan finnsnaturligtvis när man dimensionerar bibUotekshögskolan för 360 personer årligenoch det redan finns ett tryck från ganska många arbetslösa humanister att fåjobb på bibUoteken, Man måste således enUgt min mening klarare markera sambandet Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. mellandenna utbUdning och den som i övrigt bedrivs vid de fria fakulteterna. Det kaninte vara rimligt att man tillskapar en från universiteten helt friståendespecialhögskola för bibUotekarier som universitetsutbildningen iövrigt håller på att göras mera yrkesinriktad. Det kan ju inte få bU på detviset att all mera direkt yrkesförberedande utbildning av humanistisk karaktärförläggs utanför universiteten. Vad bUr det då kvar av sysselsättning för demsom nu utbildas vid de humanistiska fakulteterna och vilkas arbetsmarknadssituationredan i dag i hög grad har försvårats till följd av oUka underlåtenhetssynderi den statliga utbUdnlngspolitiken? Denna problematik berörs i det särskUda yttrandet nr 1 avherr m. fl. De säger avslutningsvis att enligt deras mening bör verksamhetenvid högskolan i redan från början planeras så att ett eventuellt framtidainordnande i en organisatoriskt sammanhållen eftergymnasial enhet inteförsvåras. Jag tycker det är riktigt att man valt den linjen, men jag skuUe påden här punkten gärna vilja fråga departementschefen dels huruvida han ärbenägen att hålla med om att man skall försöka göra detta, dels hur det i såfall skaU ske. Jag inser att det är en uppgift för den organisationskommittésom nu skaU träda i arbete, men det vore ändå intressant att få veta hur manämnar planera för ett inordnande av bibUotekshögskolan i ett enhetUgtpostgymnasialt utbUd-ningssystem. Som sagts bl, a. i betänkandet måste mantillägna sig en helhetssyn på den eftergymnasiala utbUdningen, så att deutbildningspo-Utiska åtgärder som vidtas från tid till tid kännetecknas av enviss enhetlighet och konsekvens. Annars riskerar man en omfattandemisshus-hållnign, både ekonomiskt och personellt, med samhällets utbildningsresurser. HerrNORRBY i (c): I anledning av propositionen 52 beträffandelokaUseringen av den föreslog jag med instämmande av allavärmländska riksdagsmän utom de socialdemokratiska i motionen 1406 atthögskolan borde förläggas tUl , Som skäl för detta anförde vi bl, a, den i Karlstadbefintliga universitetsfilialen som är av stor betydelse när det gällerutnyttjande av lärare, lokaler och biblioteksresurser. Vi pekade också påförekomsten av länsbiblioteket, stiftsbibUoteket, emigrantregistret samt ettbruksregister som i detta sammanhang är av stort intresse. Dessutom men detskälet kan ju anföras också för nämner vi den gynnsamma lokaliseringseffektsom här kan nås. När man tar del av utskottets betänkande får man känslanatt inte är den plats som utskottet helst skuUe ha valt om det intetidigare hade varit mer eller mindre låst på den punkten. Utskottet säger isitt betänkande: "På i propositionen anförda skäl är utskottet berettgodta den föreslagna förläggningen till och avstyrker alltså yrkandena omannan lokaliseringsort. Utskottet har vid sitt stäUningstagande förutsatt attde särskilda behov som kan föranledas av lokaUseringen till kommer attbeaktas vid den fortsatta planeringen av högskolan." Ja, det är ju en from förhoppning utskottet har i den härfrågan, och man hoppas givetvis för utbildningens skull att förhoppningarnainte måtte komma på skam. Om man går tiU propositionen och ser efter vilka skälsom där anföres för en lokaUsering tUl , så finner man att det är just avlokaliseringspolitiska skäl som högskolan bör förläggas dit. De övriga anfördaskälen kan inte tUlnärmelsevis tillmätas större betydelse än de skäl som kanåberopas för en förläggning tiU . Jag skuUe, herr talman, ytterUgare kunna argumentera idenna fråga men jag skall med hänsyn tUl den ärendeanhopning som föreliggeravstå från detta. Jag är medveten om att det inte tjänar mycket till att motett enigt utskott och med hänsyn tiU att tidigare beslutat omutlokaUsering av statliga verk yrka på att skaU förläggastUl annan plats än . Jag är fortfarande av den meningen att enlokalisering av tUl skulle medföra förbättrademöjUgheter för bibUotekarieutbUdningen, men med hänsyn till vad jag anförtavstår jag alltså, herr talman, från att yrka bifaU till min motion 1406. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Jag lyssnade som vanligt tUl stort intresse. Han brukar vara ganska kritisk mot en del av minasynpunkter och uppfattningar, men hans kritik brukar ändå framföras på ett sättsom gör den även för mig intressant, och jag höll på att säga ävenlärorik. Så var, tyckte jag, fallet också . Jag lyssnade med intresse påhans inlägg, även om vi uppenbarUgen har oUka åsikter på en del punkter. Sedan kom emellertid med ett våldsamtutfaU från denna talarstol, och jag lyssnade med stigande förvåning, måste jagerkänna, med hänsyn tUl att det föreligger ett enigt utskottsutlåtande. Så fickjag klart för mig att inte tillhör utskottet och alltså intehar deltagit vid behandlingen av ärendet. Det var inte där hadeInhämtat sina kunskaper, utan det avslöjade han oförsiktigt nog vara i VeckoJournalen. upprepade att i hade detstått så och så, och på det byggde han sitt indignerade inlägg. Dessutom hadehan ett annat stort argument en hemlig promemoria som jag med herr talmannensvänliga tiUstånd fick ett antal sekunder på mig att bemöta strax föremiddagspausen. Jag viU bara tiUägga jag har kollat upp det helaytterUgare under middagspausen att det första pressmeddelandet beträffandenamnen pä ledamöterna i den tillsatta organisationskommittén gavs den 27 april.I awaktan på utskottsbehandUngen väntade vi med att definitivt lägga fastpromemorians innehåll tUl , då vi genom pressen meddelade attdirektiv var utfärdade och i går, , distribuerades dessa. Detta äralltså sanningen och fakta bakom det som försökte göra stordramatik av och jag ställer återigen frågan: Vill verkligen inte attvi skaU vänta med att lämna direktiv åt organisationskommittéer till dessutskottsbehandUngen av olika frågor är klar, så att vi ser vilka ståndpunktersom finns? Sedanlyckades hen Wennerfors avsätta två statsråd på grundval av Utbildning av bibliotekspersonal m. m. frågor somvi nu inte har att behandla. Jag skaU inte gå in närmare på det, men statsrådetMoberg skulle, enligt , ta de parlamentariska konsekvenserna aven Uten detaljfråga om socionomutbUdningen. Jag är förvånad också på denpunkten, eftersom vi i aUa frågor har fått höra hur maktfullkomUg densocialdemokratiska regeringen är, hur vi vägrar att på en enda punkt lyssnatill oppositionen. Sedan får oppositionen möjlighet att påverka en liten del avsocionomutbildningen, men då är inte nöjd, utan då skaUregeringen - eUer åtminstone delar av den avgå därför att ett utskott tagitsig före att i en detalj ha en annan uppfattning än den regeringens propositiongett uttryck för. Jag tycker att också därvidlag fårkontrollera förhåUandena innan han ger uttryck för sina åsikter om vad som ärden aUmänna instäUningen i hans egen riksdagsgrupp. bekräftadeatt det finns en spricka i det moderata partiet när det gäUer sakfrågan och atthan uppenbarUgen är tämligen ensam om sin uppfattning. Vi får väl se hur detgår i voteringen . Eftersom jag ändå befinner mig i talarstolen skulle jagvilja ta upp något om den diskussion som förts i bibliotekshögskolefrågan ochdå utifrån helt andra utgångspunkter än dem givit mig anledningutgå från. Kritiken har riktat in sig på några olika punkter, för det förstalokaliseringen tiU . Utskottet tUlstyrker den lokaliseringen, och jagnoterar detta med tiUfredsställelse, Det finns naturligtvis regionalpoUtiskamotiv av det slag som vi diskuterade i . Men vi har ocksåinom ansett -jag är angelägen att understryka det att ger mycket goda möjligheter för en bibliotekshögskola att fungera.Staden är beredd att göra en mycket kraftig satsning, på 40 mUjoner kronor, iett kulturhus med ett nytt, modernt och med betydande resurser försettbibliotek, är mycket nära beläget med de utomordentUgabibUoteksresur-ser som där står till förfogande, och hgger också pånära håll. Vi har där att röra oss med reseavstånd som vi är mycket vana vid iStorstockholm, När en stad ute I landet på detta sätt är beredd att vidtagabetydande åtgärder för att bU konkunenskraftig tycker jag att vi mycket nogaskall pröva möjligheterna att där lokaUsera utbildningsresurser. För det andra har kritik riktats mot att inteövermeritering skall vara tillåten. Hen MoUn var också inne på den punkten isitt inlägg. Jag tycker att det är en utomordentUgt viktig principiell fråga.Man har åberopat att vi har många humanister som läser länge och som interiktigt vet vad de skall bU, Skall vi då inte ge dem möjligheter att denna vägmeritera sig? Jag tycker det är att skygga för problemen. Vi skaU väl erbjudamöjligheter också på universitetsnivå tiU en vettig utbildning, som snabbtleder fram tiU ett yrke! Och genom att inrätta en bibUotekshögskola skapar vien bra utbildningsväg, där ungdomar på ett tidigt stadium får klart för sigförutsättningarna för att söka in och utan onödiga kostnader vare sig för demsjälva eller för staten nå fram tiU det utbUdningsmål som är nödvändigt ochönskvärt. Även på denna punkt har utskottet sagt nej till en övermeriteringutöver de 80 poängen på den teoretiska meriterings-vägen, och jag noterar detmed tillfredsställelse. För det tredje skuUe vi inte stå oss vid en nordiskjämförelse. Jag konstaterar nu att vi är överens om att och Danmarkkommer att ha den längsta utbUdningen och att det motargumentet mot propositioneninte längre har någon bärkraft. För det fjärde möter man här och var i den aUmännadebatten jag tänker också på tidningsdiskussionen invändningar mot denmöjlighet som vi har velat öppna för att låta även de praktiska erfarenheternavara en väg för meritering vid sidan av de mera teoretiska meriteringarna. Jagmötte därvidlag många som från början sade: Ja, möjligen dispensvägen, men manskaU inte öppna detta som en generell möjlighet. Även det anser jag vara en utomordentligt viktigprincipfråga för den framtida högre utbildningen. Jag har varit angelägen attvi också på denna punkt skaU bU överens om att meritering via praktiskaerfarenheter är en positiv möjlighet och inte något som man möjligen kan tänkasig att ge dispens för i särskUda undantagsfall. Jag ser det som en mycketnegativ InstäUning tUl hela den idé om den återkommande utbildningen som vi harbörjat diskutera. Även på denna punkt sluter nu utskottet upp kringpropositionens förslag och slår vakt om den här möjUgheten, och även detnoterar jag med tillfredsställelse. Men man säger också det har kommit fram i några inläggäven att propositionen och utlåtandet inte överensstämmer. Vad som ståri propositionen skuUe inte vara detsamma som vad jag skrivit i en ,Jag vill bestämt tUlbakavisa de påståendena, och jag skaU ta upp några punktersom jag tror belyser detta på ett ganska klart sätt. Jag vill först och främst slå fast att det gäUer enprincipproposition. Det verkar som om detta inte överaUt hade observerats. vissa allmänna riktUnjer på en del punkter och överlåter medvetet åtorganisationskommittén att forma de mera konkreta förslagen. Jag vUl som andra punkt ta upp påståendena attpropositionen ligger så långt ifrån utredningsförslaget. Jag vUl urpropositionen direkt citera följande; "Remissbehandhngen har visat attutredningsförslagen efter viss överarbetning kan läggas tiU grund för enreform." Det är alltså utredningsförslaget som Ugger tUl grund för vad somföreslås i propositionen. Men jag har i likhet med flertalet remissinstanser kommitfram tiU att skälen inte är tillräckUgt starka för att lägga upp utbildningenså att den för alla studerande inleds med en teoretisk utbUdning av viss omfattningoch avslutas med den egentUga bibUotekarieutbUdningen. har jagemeUertid sagt det vUl jag understryka också med anledning av att man för vissa arbetsuppgifter, särskilt vid forskningsbibliotek,kan räkna med att kraven på eftergymnasial utbildning utöver den egentUgabibliotekarieutbildningen i många faU måste ställas högre än vad utredningenhar gjort, I det fallet skärpte jag aUtså utredningens meriteringskrav, och jagförmodar att tiUs vidare är nöjd med den allmänna principielladeklarationen. får senare vidta de närmare bedömningaroch åtgärder som den kan finna erforderliga på denna punkt. Jag konstaterade också att jag inte nu var beredd att taställning tiU hur den intagningen skuUe organiseras eller förverkUgas, utan attdetta Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. behöverytterUgare övervägas, bl, a, med hänsyn tUl kompetensutredningens förslag somvi ännu inte har färdigbehandlat i departementet. Med hänsyn till den betydelse som behörighets- ochintagningsfrågorna har för dem som bedriver eUer ämnar börja bedrivautbildning med sikte på framtida verksamhet inom bibliotek fann jag emeUertidsamtidigt anledning att något beröra de problem som man där skuUe komma in på.Jag sade att enUgt min mening bör det formella behörighetskravet för tUlträdetUl den egentUga bibUoteksutbUdningen motsvara vad som gäller i fråga omallmän behörighet för tiUträde till universitet. Det var här den borgerliga blockeringen inträdde. Jagtänker framför allt på en rad borgerliga tidningar, som skrev att nu skullekvaUteten sänkas. skuUe det gå att få tillträde till utbildningen direkt pågrundval av gymnasieskolan. Men hade skribenterna fortsatt att läsa de följandemeningarna i propositionen, så hade de undgått att göra det misstaget. Där stårnämligen: "Med hänsyn tiU vad jag anfört om behovet av bibUotekarier medvarierande studie- och erfarenhetsbakgrund finner jag det befogat att man vidantagningen låter studerande, som utöver den behörighetsgivande utbildningenhar ytterligare meritering i form av yrkesverksamhet eUer teoretiska studiereller bådadera, tiUgodoräkna sig denna meritering i viss utsträckning,"Det har jag närmare preciserat tUl högst 80 poäng. Den punkten är väl den enda där man kan säga att ett visstförtydUgande har gjorts i utskottsbetänkandet, i bästa samförstånd meddepartementet. Det var i själva verket så att statssekreteraren besökteutskottet och, tror jag, själv föreslog det ordval som skulle undanröja varjeform av missförstånd. Det här förtydligandet betyder ingen som helst praktiskskillnad mot vad vi föreslog, 1 propositionen föreslog vi att man skuUe haolika meriteringsvägar, medan det i betänkandet talas om speciell behörighet.Det finns väl ingen som tror att bibUotekarieutbUdningen skuUe vara så fögalockande att man via den teoretiska meriteringsvägen skuUe komma in påbibliotekshögskolorna med mindre än 80 poäng. Jag har gjort detta inlägg kanske inte främstmed hänsyn till debatten här i kammaren utan med hänsyn tUl den rätt Intensivatidningsdiskussion som förekommit på denna punkt. Jag skulle vilja sluta medatt stäUa den principieUa frågan hur vi skaU utforma propositioner ochbetänkanden i de situationer där vi tiUsätter organisationskommittéer pågrundval av principuttalanden. Vi har här en organisationskommitté i vUkeningår , ordförande i , UlfDittmer, som är chef för , , som är bibUotekarie och ledamot i den förra utredningen, vidare enstuderanderepresentant, , och en expertkommitté bestående av trelänsbibUotekarier samt chefen för universitetsbibUotek. Det är åtdessa människor plus några andra med mera aUmän bakgrund som vi i departementethar ansett att vi med förtroende kan överlämna den detaljerade utformningen. Skall man då ge dem en viss handUngsram? Jag tror att detär en nödvändighet, om de skaU kunna utföra ett vettigt arbete. Ur blbUotekensoch bibliotekariernas synpunkt kan man väl med utomordentUgt varmtförtroende låta denna grupp arbeta. Expertsynpunkter får ju där utomordentligtgoda möjligheter att komma fram. önskade inte en fristående bibliotekshögskolaoch var Utet oroUg för att vi inte hade tänkt i det avseendet.