prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — Försl om vi finge se hur delföreslagna systemei skulle ulfalla - och del ulföU negativt -kunde detlaanföras, men i dagens läge är ett sådant påstående helt orimligt. () korl genmäle: Det finns tvä skäl till all jag kan göra delpåståendet. Del ena skälet är all vi har arbelskrafl som är befriad frånavgift och därefter. Men den arbetskraften har delsannerligen inte lättare pä arbetsmarknaden än den arbetskraft som är 65 är ochdärunder. Jag anser att det är ell tUlräckligt bevis. Det andra skälet är alt förslag icke pänågot sätt skapar en enda ny arbetsplats, inte något nytt arbetstUlfälle överhuvud taget. Del är närmast där insatserna mäste göras. Vi mäsle, förutom altskapa en ökad trygghet för äldre arbetskraft, skapa nya och flerarbetstillfällen bäde för den äldre arbelskraflen och för andra kategorier päarbetsmarknaden. Avgiften till tilläggspensioneringenför äldre arbetskraft HenKRISTIANSSON i (c): När jag har lyssnat tUl har jag närmasl fäll den uppfallningen all delta förslag ärsuspekt. Jag lUlhör inle utskottet, men jag förmodar att behandlingen dennagång om bedömningen har varit sädan har blivit den kortaste möjliga.Utskottets ledamöier har lydligen, som ofla sker, anfört: "Sä gjorde vi ." konstaterar inle bara all värt förslag inlekommer alt leda till någonting ulan frågar också: Vad blir nästa steg? Skall nidå sänka lönerna? Ja, , om detla inte är elt påstående är det ivarje fall en msinualion, som jag lycker alt del vore rimligt all cenlern om ursäkt för. Det finns ingel som talar för att vi skulle vilja gäden vägen. Sedan säger att delta innebär slarka ingreppi ATP-syslemel, Jag skulle vilja säga tvärtom. Vad blir del för förändringaröver huvud laget för försäkringslagarna? Jag förmenar: Inga alls. De fär sinpension i samma utsträckning, och de fär också tillgodoräkna sig så ärförslaget tänkt pensionspoäng pä de år under vilka avgiftsbefrielse ärstadgad. Jag vill i delta sammanhang säga, all det kan ju ändå vararält likgUtigt för oss såsom medborgare under vilken lid vi betalar in vårapensionsavgifter. Jag tycker också all ganska myckel talar för, om man serrenl rationellt och ekonomiskl på denna fråga, all det är bäsl om vi betalar inde här avgifterna då vi har de bäsla möjlighelerna all göra del,dvs. under den lid då vi har lättast alt tjäna pengar och lättast all fåarbeie. Renl prakliskl är det många saker som talar för della. Man behöver intefördjupa sig så värsl mycket i frägan för alt kunna säga att del ligger någolräll väsenlligi i della förslag. Sedan vel jag inle om påsiåendei all avgiftsbefrielseninle har lett lill så värst stora resullat för dem som är 66 och 67 är, men omdel är så vill jag säga att del är ändå ingenting man kan ta såsom inläkt föralt det icke skulle ha nägon effekt i lägre åldrar. Har man kommii upp i denåldern Avgiften tiU tilläggspensioneringenför äldre arbetskraft och Ulläventyrs är utan arbeie, förmodar jag alt det är ganska svårt att fä arbete ialla fall. Men del mäsle bli en väsentlig skillnad längre ned i åldrarna, därman har ell antal är kvar till pensioneringen. Jag vill, herr lalman, återgå till utskottsbehandlingen avfrägan. Del gäller inle årets behandling, eftersom utskottet inle har redovisatnägon sädan utan har hänvisat till vad som sades föregående år. Då menade manatt om denna ordning genomfördes, skulle del innebära all man gavpensionssyslemel en hell ny uppgift. Det skulle nämligen fungera somarbetsmarknadspoUtiskt instrument. Det är klarl att är man alldeles uppfylld aven lidelse att avdela varje funktion för sig och all ha slängda luckordäremellan, är detla resonemang rikligl. Men om man inte är det utan ser tillhelheten, skulle det väl vara en fördel om man kunde med ett system som ATP ominle lösa - för det vill jag inte påslå - så i nägon mån hjälpa lUl allförbäilra förhållandena pä arbetsmarknaden. Del är ju heller inte så all vi harATP-systemet enbart för att skapa trygghet under ålderdomen utan jag tror allvi är rätt ense om all det med sin fondbildning ocksä har en slor belydelse päandra områden, alllsä renl ekonomiska. Det är något som man också accepterar. Man säger vidare om ATP-systemel alt det mäste präglas avkontinui-lel och faslhel och lämpar sig mindre väl som etlarbetsmarknadspoUtiskt instrument. Sådana bör nämligen ha en viss flexibilitet,och användningen bör vara beroende av konjunkturläget och av specieUaförhållanden pä arbeismarknaden eller del av denna. Jag delar nalurliglvis denuppfattningen alt de arbetsmarknadspoliliska åtgärderna mycket slor delmåsle vara flexibla och all de mäste vara sådana alt man kan anpassa dem medhänsyn lill konjunkturerna, men jag vägar ändå påstå alt vi framöver ocksåkommer all behöva nägol som jag vill kalla ell permanent system. De bekymmersom finns för den äldre arbetskraften kommer att vara lill finnandes oavsellkonjunkluren. Det finns alltså inte skäl all med denna motivering avslä del härförslaget. Som jag redan har sagl, ligger del många väsentliga sakeri det här förslaget. Jag har redan varil inne pä och det har ocksä herrMagnusson att det ökar den äldre arbetskraftens möjligheler alt hävda sig päarbeismarknaden, och jag tror all del är väldigt väsentligt. Men man fär ocksäen del andra effekter, som jag tror är samhällsekonomiskt vettiga. Ellgenomförande av förslaget skulle i viss mån motverka överhettningen päarbetsmarknaden. Jag har kommii den slutsatsen med utgångspunkl frän allinom de näringar och inom de områden av värl land där del råder godakonjunkturer finns sannolikt ocksä jag vågar påslå det utan all ha siffror pädel - en större proceni av den unga arbelskraflen. Det är inle uteslutet inom de exklusiva delarna av näringslivel lill Slldeles övervägande del haryngre arbetskraft med en ulbildning som har koslat staten myckel pengar. Därhar man naturligtvis råd all belala, och det är delta som gör löneglidningseffekterna.Jag anser att del i nägon mån skulle hälla tillbaka löneglidningen, omarbetsgivarna för den arbelskraflen betalade en nägol högre avgifl . Delär rätlvisi därför att dessa företag har gjort ett urval och plockat tUl sigmänniskor som man anser ger större effeki. Förslaget skapar rällvisa mellan deförelag som har plockat till sig den unga, effektiva och välutbUdade arbetskraftenoch de företag som fäll släppa till sådan arbetskraft och behålla den äldre.Jag vägar päslä att det ocksä skulle kunna skapas någonting av en regionalrällvisa, eftersom del är helt klarl att den äldre arbetskraften huvudsakligenfinns i de områden som ungdomen har flyttat ifrån. Där finns också det svagare näringslivetoch en lägre lönebetalningsförmåga. Eftersom del här förslaget inte på nägol sätt förändrarförhållandel för arbelslagarna visavi deras möjligheler att fä pension ly säär det inte frän vär sida upplagt och sä behöver det inte läggas upp sä kanjag inte förstå anledningen lill motståndet. Förslaget har, anser jag, så mängaposiliva effekter. Jag vill inte slälla olika ätgärder mol varandra, men jagundrar om man inte bör ställa dem jämsides: när man ändå har ansett attsituationen är sä allvarlig att man vill ha till stånd lagstiftningsåtgärder pädet här området, bör man väl i första hand pröva om det är möjligt all kommalill rälla med problemen på den väg motionärerna anvisat - naturligtvis vidsidan av andra arbetsmarknadspoliliska åtgärder. Jag vill med detta yrka bifall UU reservaiionen. Onsdagenden Avgiften till tilläggspensioneringen för äldre arbetskraft 1 delta anförande instämde herrarGernandt, i , , och iLane-Herrestad, fröken , i , iHelsingborg saml herrar i och i (samtligac). Jag tänkte säga att den senaste talaren hyste en slarköverlro pä detla förslag. kan man väl ulvidga det till all säga alt helacenterpartiet hyser en stark övertro pä förslaget. stär räll ensam.Alla de övriga partiernas representanter i utskottet har slällt sig hell avvisandelill förslaget. Alla de remissinslanser som avgett yttrande i denna fräga harställt sig avvisande uiom en remissinsians, nämligen RLF, och del är möjliglalt man där har den starka anknytningen mellan RLF och markerad.Men samtliga arbelsmarknadparlers organisalioner har ställt sig yttersttveksamma lill detta förslag, inle minst ur effektivitetssynpunkt när delgäller alt förbättra villkoren för den äldre arbetskraften. Därtill kommerriksförsäkringsverkets yttrande i fräga om den försäkringsiekniska sidan. Jag har ingen anledning allförlänga debaiten när del gäller de försäkringsiekniska frågorna även om delskulle vara freslande alt cilera vissa delar från riksförsäkringsverkelsyilrande. Jag ulgår ifrån att kammarens ledamöter kan ta del av detla frän delulskotlsullälande som läg på bordet sä sent som . HerrKRISTIANSSON i (c): menar all jag och som han nuär niedvelen om - cenlerparliei har en överlro på detta förslag. Han hartydligen en misstro mot förslaget. Jag vet inte vilkel som är den bästautgångspunkten. Överlron, om del nu är en sädan, kan modifieras ner, menmisslro är kanske del allra värsta att ha, ty då vägar man över huvud tagel inlesakligt diskutera frägan. Det är det sämsta utgångslägel. Onsdagenden Höjt sjukpenningtillägg inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen Del är klarl att om man skall se på remissinsianserna ärdenna fråga naturligtvis dödförklarad frän början, och det är naturligtvisstarkt och bekvämt all ha elt sådant utgångsläge. Men jag tror ändå att del ärnågol farligt att omgående dödförklara en fräga därför att remissinstanser harsagt si och sagl sä. Del är inte enbarl RLF som uttalat sig för förslaget. Jagvill minnas all och även någol annal organ ullalal sigpositivt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservaiionen av i Nennesholmm. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Nennesholm begärt volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsulskottets hemställan ibetänkandet nr I rösiar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservaiionen av i Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röslat för ja-proposilionen. Då herrMagnusson i Nennesholm begärde rösträkning verkslälldes volering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Herr tredje vice talmannentillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdels fortsättande . § 14Höjt sjukpenningtiUägg inom den friviUiga sjukpenningförsäkringen Föredrogs socialförsäkringsutskotletsbetänkande nr 2 i anledning av motioner om höjt sjukpenningtUlägg inom denfrivUliga sjukpenningförsäkringen, 1 motionen nr 42 av herrar i Röstänga ochSjöholm yrkades att i skrivelse till Kungl, Maj:l skuUe hemställa omförslag lill näsla ärs riksdag om högre frivUligt sjukpenningslillägg inom denfrivilliga sjukpenningförsäkringen hos allmän försäkringskassa samt all nufrivUligt försäkrad skulle äga övergå lUl del nya högre sjukpenningtUläggel, 1 motionen nr 707 av m, fl. yrkades allriksdagen i skrivelse lUl Kungl, Maj:t skulle hemställa om ulredning ochförslag syflande rill att hemarbelande make mol gängse premie skuUe kunnakomplettera sin obligatoriska sjukförsäkring med tUläggsförsäkring upp till elthögre dagpenningbelopp än vad var möjligl. Utskottet hemslällde all molionen nr 42 och motionen nr707 inte föranledde någon åtgärd. 1) av herrar i (fp) och Mundebo (fp), somansett att utskollet bort hemställa, all i anledning av molionen nr 42 och med avslagpå motionen nr 707 i skrivelse tiU Kungl. Maj;t skulle hemslälla om utredning,i enlighet med vad reservanterna anfört, av frågan om höjning av nuvarandemaximibelopp inom den friviUiga sjukpenningsförsäkringen, 2) avherr (), som ansett att utskottet bort hemställa, A. att med bifall tUl motionen nr 707 iskrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle hemställa om utredning, i enlighet med vad reservanten anförl, av frägan om höjning av maximibeloppet för hemarbelande make som tUlhörde den friviUiga sjukpenningförsäkringen, och B. att motionen nr 42, i den mån del inte kunde ansesbesvarad med vad sålunda hemställts, inte föranledde nägon äigärd. Onsdagenden Höjt sjukpenning-tillägg inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen HenJONSSON i (fp); Socialförsäkringsutskotlets betänkande nr 2behandlar bl. a. motionen 42. I denna hemstäUes om förslag till näsla årsriksdag om högre friviUigl sjukpenningtUlägg inom den frivUligasjukpenningförsäkringen hos allmän försäkringskassa. Det hemslälles därjämteatt nu frivUUgt försäkrad äger övergå tUl det nya högre sjukpenningtUläggel. Den frivUliga sjukpenningförsäkringen stär öppen dels förförsäkrad, som tillhör den s. k. hemmamakeförsäkringen eller som skuUe haliUhörl denna om hans ärliga arbetsinkomst understigit , dels för vissasluderande. Enligl lagen om aUmän försäkring kan den frivilliga sjukpenningenfä uppgå till högst och tUlsammans med grundsjukpenningen lill 15kronor per dag. Dessa belopp gäller fr. o, m, den sedanriksdagen 1966 fallat beslul omen höjning av den högsia beloppsgränsen med 2kronor. Den var lidigare alllsä . Antalet frivilligt försäkrade uppgick den 1 januari 1970lill ca 195 000, och av dem var drygt 40 proceni försäkrade för det högsiasjukpenningtUläggel, Samiidigi omfattade den frivilliga sluderandeförsäk-ringenca 47 000 personer, av vilka hade den högsia sjukpenningen. Motionärerna framhåller all del har inträffatväsentliga koslnadsfördyringar. Del framstår därför som väl motiverat och klarlall här har skell en beiydande urholkning av del skydd som försäkringen avseratt ge. Det bör därför ske en uppräkning av det högsta sjukpenningbeloppet inomden frivUliga sjukpenningförsäkringen. Liksom fallel har varil när det lidigare har motionerats iden här frågan senasl vid fjolårets riksdag har utskottet avstyrktmolionen. Man hänvisar nu till all frägan om en höjning av sjukpenningbeloppetmåste prövas i samband med utredningen om sjukpenningens inordnande ibeskattningssystemet, Elt sådant inordnande medför givetvis en uppräkning med hänsyn lill beskattningen, men det är Höjt sjukpenning-tillägg inomden frivilliga sjukpen-n ingfö rsäkringen uppenbart som motionärerna framhåller all del därutöver behövs en uppjustering föratt återställa realvärdet jämfört med . Det kan här pekas på deindexhöjningar som giorts i andra försäkringssammanhang och de förändringar sombasbeloppet har undergått under de gångna fyra åren. Vi kan ocksä, när detgäller utnyujandei av försäkringen, peka pä all kosinaderna för hemhjälp vidbl. a. sjukdom har blivit väsentligt högre än de var 1967. I reservationen I till utskottets betänkande framhåller vireservanter alt det är "angeläget att del nuvarande maximibeloppethöjs". Vi säger vidare; "Denna äigärd bör lämpligen övervägas isamband med sjuk-penningulredningens pågående arbete rörande frågan omsjukpenningens inordnande i beskattningssystemel. Detta utredningsarbete börsåledes i fråga om den frivilliga sjukpenningförsäkringen inte enbarl la siktepä en höjning av sjukpenningbeloppen som en konsekvens av enbeskattnings-reform utan även pä alt återställa sjukpenningens belopp lill dessnivå ." Självfallet bör man också i utredningen beakta"de förslag belräffande sjukpenningförsäkringen för sluderande, som kanbli resultatet av del uiredningsarbeie på omrädei, som pågår inom riksrevisionsverketi samråd med centrala sludiehjälpsnämnden, riksförsäkrings-verkel ochsocialslyrelsen". Jag ber med dessa fä ord all fä yrka bifalllill reservaiionen 1 vid socialförsäkringsuiskollels betänkande nr 2. Herr förste vice talmannen överlogledningen av kammarens förhandlingar. Hen (): Molionen 707 och reservationen 2 tar uppfrågan om hemmavarande makes frivilliga sjukpenningförsäkring. Nuvarande reglermedger en ersättning av per dag, vilkel självfallet inle räcker lillsom skydd mol de ekonomiska päfreslningar som kan uppslå i samband med sjukdom. Reservaiionen syftar till åtgärder som skulle ge möjlighetatt pä frivillig väg teckna försäkring som ger verklig täckning för demerutgifler en familj råkar ul för dä den hemmavarande maken drabbas avsjukdom. Jag ber, herr talman, all frän den utgångspunkten få yrka bifall lillreservationen 2 vid socialförsäkringsuiskollels belänkande nr 2. Läl mig försl få vända mig lill , Han påpekade myckel rikligl all sjukpenningen inom den frivilligaförsäkringen räknades upp med , Men det är intehela sanningen; samiidigi räknades alla sjukpenningklasser upp. Del gjordes enuppräkning inom ramen för oförändrad inkomst, och dessutom skedde en utvidgningav antalet sjukpenningklasser. Just när det gäller den frivilliga sjukpenningenbrukar detla sjukpenningtiUägg följa ändring av sjukpenningklasserna. lalar här om att sjukpenningen är urholkadinom den frivilliga sjukpenningförsäkringen beroende päpenningvärdeförsämring. Det hadekanske, med tanke pä löntagarna som skall ha kompensation för förloradarbetsinkomst i samband med sjukdom, varit mera konsekvent om man hademotionerat om en höjning av hela sjukpenningskalan. Enligt den ulredning som arbelar skall man görasjukpenningen beskattningsbar, inle minst med lanke pä konsekvenserna för dessamänniskor, som på grund av långvarig sjukdom får nollär i ATP-syslemel ochdärför kommer i ell sämre läge, speciellt de som inte har möjligheter alt fåfull ATP-pension. I det sammanhangei vill jag bara hänvisa till utredningen.Del är ju sagl i ulskottsbetänkandel alt sjukpenningen kommer all räknas uppminst lill en nivå som efter skatt ger samma kompensationsgrad som förnärvarande. Beträffande molionen 707, som pläderadeför. har jag mycket svårt all förslå syflet. Det låler sä bestickande alt detär dyrt med hemhjälp. Men ä andra sidan: Har man råd all teckna en frivilligförsäkring upp tUl ulöver grundsjukpenningen pä ochdessulom vill tUlgodogöra sig del 20-procenliga siatsbidraget, sä undrar jagändå om det är rimligt att man skall kunna teckna en frivillig sjukpenning somligger vida över vad många människor som står i förvärvslivet har i sjukpenningsåsom kompensation när de är hemma pä grund av sjukdom. Jag skall inle förlängadebatien, Molionen 707 bedömer utskottet som helt orealistisk. Jag yrkar bifall lillsocialförsäkringsulskottets hemställan i dess belänkande nr 2, Onsdagenden Höjt sjukpenning-tillägg inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen HenJONSSON i (fp): Sävitt jag förslår har och jagsamma uppfattning, nämligen alt - som vi har konstaterat båda tvä denfrivilliga sjukpenningen inte har höjts något , Om man ser den irelation till de förändringar som har ägl rum pä koslnadssidan, är del välovedersägligt all här har skett en urholkning. Del är riktigt att sjukpenningklasserna räknades upp. Menden obligaloriska sjukpenningförsäkringen är ju knulen inkomsterna, och ioch med att inkomslerna stiger kommer man automatiskt upp i en högresjukpenningklass. Så är inte förhållandet när det gäller den här försäkringen,utan den är läst vid etl maximibelopp pä . Del är ur den synpunkten vihar ansett all man kanske bör förelä en juslering i fräga om detla belopp. Hen (): förstår inte syftet med motionen. Eflersom jagär en av undertecknarna av molionen hade jag verkligen hoppals att den var såtydligt skriven att dess syfle borde framgå. Del är väl korl och gott sä att den försäkrade pä dettasäll skall ges en möjlighet all själv klara av sin egen siiualion, som haneller hon kan bli försall i vid sjukdom. Dessutom belalar ju försäkringstagarensjälv sin premie så när som på de som utgår av statsmedel. Jagfinner ingel orättfärdigt eller omöjligl i att vi ger människor den chansen ochden valfriheten. Höjt sjukpenning-tillägg inomden frivilliga sjukpenningförsäkringen Till villjag säga all dellaall förstå syflel med molionen är kanske inle sä hell lält. hadeväl ganska svårt att fä sina egna partivänner all förslå syflel med molionen. Men det om delta. Vi har i dagens läge ungefär 195 000 somhar utnyttjat möjligheten att teckna friviUig försäkring. Av dessa är det 83000, eller , som har använt sig av möjligheten att tecknanuvarande högsta sjukpenningtUlägg pä . Jag undrar hur mängasom skulle använda sig av den nu föreslagna möjligheten med tanke på avgifternasom dels är graderade efler vid vilken ålder man tecknar försäkringen, dels ärgraderade efler vilken karenstid man väljer inom försäkringen. Hur mänga trorherr skulle vara inlresserade av och ha möjligheler all ekonomiseraen försäkring på ulöver grundsjukpenningen, när man nu inletUlvaralar möjligheterna kanske av ekonomiska skäl all teckna det högsiasjukpenningtillägget som finns , pä ? Jag skall inte ta lill för starka ord, men jag tycker nogatt det är litet övermaga att komma med denna motion och begära att den som harmöjUghet all teckna en försäkring på skall hastatsbidraget pä . Dä kan nog medlen användas bättre och sältas in påområden där människorna kan ha mera nytta av en försäkring än de skulle få avjust denna, som jag vUl kalla en form av lyxförsäkring. Jag vidhåller mitl yrkande. HenADOLFSSON (m): Det är väl ändå sä att den möjlighet, som jaglidigare talat om att vi skuUe ge den försäkrade, är inte tillräckligtslor; här måsle man stanna vid . Vi bör åstadkomma ell syslem därvederbörande har möjlighel att själv avgöra hur pass längt upp i skalanvederbörande vill gä. Det finns möjligheter för de kategorier somherr ömmar så för genom denna motion. Möjligheterna finns i vilketförsäkringsbolag som helst, och jag lycker nog det skulle vara hederligare altteckna försäkringen där och stå helt för kostnaderna utan all vilja tUlgodogörasig 20 proceni i statsbidrag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall UU I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 av herrar i ochMundebo saml 3:o) reservationen nr 2 av , och förklarades denförslnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iMora begärde votering upptogs för besiämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammaren lill konlraproposilion ihuvudvoteringen angående socialförsäkringsutskotlets hemställan i beiänkandelnr 2 antar reservationen nr 1 av herrar i och Mundebo röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren kontraproposition i nämnda volering antagit reservationen nr 2av Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gavföljande resullat: Sjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående 1 enlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill all kammaren bifallersocialförsäkringsuiskollels hemsiällan ibelänkandet nr 2 rösiar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 1 av herrar i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Dä i Morabegärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omröslninggav följande resullal: § 15 Sjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående Föredrogssocialförsäkringsutskoltets belänkande nr 3 i anledning av motion angåendesjukpenningförsäkringen för vissa ensamslående. Hen i (fp): 1 en moiion har jag tagil upp del problem somslora grupper av människor, som slår utanför det allmänna försäkringsskyddet,har pä grund av utformningen av nuvarande beslämmelser. Riksdagsledamöterna känner säkert genom lidigarebehandling av liknande moiioner väl lill denna fräga. Jag skall därför inteuppta någon tid med all i delalj redovisa skälen för molionen. Det är hell enkell sä alt de personer som inle längreuppfyller villkoren för tillhörighet tUl hemmamakeförsäkringen de avförs frånsjukpenningförsäkringen. Det gäller änkor utan hernmavarande bam under ,och del gäller t. ex. ensamstående som har barn . Jag har i niotionen sagt all jag anser det vara socialtotillfredsställande att del allmänna försäkringsskyddet upphör i sädana fall.