prot · FU0989 · 1971-12-31 00:00:00 — SAF har klart och tydligt tUlstyrkt I varje faU en avpunkterna i vår motion, nämligen den som återfinns i reservationen 3 underpunkten C, anser, Uksom vi gör i motionen ochreservationen, att och unlversltetskanslersämbetet bör få Iuppdrag att I samarbete med arbetsmarknadens parter genomföra utbUdning i deföretagsdemokratiska frågorna. har inte sagt någonting omdetta, men jag förutsätter att han tUlstyrker den delen av reservationen. Företagsdemokrati m m. () kort genmäle: talar om arbetsmarknadens parter.VI bör väl I varje fall Invänta de utredningar som pågår . BådeTCO och LO har I sina remissyttranden anfört att utredningar pågår -och det ärdem jag anser att vi skaU invänta. När nämner att vi inte kan vänta påLO-kongressen är det ett ganska anmärkningsvärt yttrande. representerarändå en och en halv miljon löntagare i det här landet, och det är väl Inteoviktigt att dessa får lämna sitt svar på frågan hur de viU ha det ordnat påarbetsmarknaden. Ingen av dessa remissinstanser vUl ha en parlamentariskutredning . De vill göra sina egna utredningar först, och de vUlatt resultaten av dessa skall ligga tUl grund för det fortsatta arbetet. nämnde SAF:s remissyttrande. Det jag sade omSvenska arbetsgivareföreningen var att den har avstyrkt en parlamentariskutredning och det har den i aUa fall gjort. För övrigt kan jag inte tröstaherr med att jag har instämt i hans reservationsyrkande på den punkthan nämnde. Jag har helt yrkat bifall till utskottets hemstäUan. Hen () kort genmäle: Får jag bara repUkera att det naturligtvis äralldeles riktigt att LO representerar en och en halv miljon människor, menSveriges riksdag representerar sannolikt hela svenska folket. Hen EKINGE (fp) kort genmäle: säger att vi skall avvaktaLO:s och TCOs utredningar och att dessa remissinstanser inte har begärt någonutredning från sida. Det vore kanske orimligt att begära att de fackhgaorganisationerna skulle säga: måste ni hjälpa oss med detta. Jag tycker attdet är helt rimligt att de gör sina utredningar, men det är också helt rimligtatt tar på sig det ansvar som måste ha för att kodifieraden del av lagstiftningen som ännu inte stämmer överens med de Företagsdemokrati m. m. önskemålom ett ökat inflytande i aktiebolagens styrelser som vi väl aUa numera har. Jag tycker inte heller att det bör vara något motsägelsefullti att vi begär en utredning med företrädare också för de politiska partierna.Måste det ändå inte, , även i detta sammanhang vara ett gottsamarbete mellan den fackliga och den pohtiska delen? Det brukar I varje faUframhållas. Jag har mycket svårt att förstå att man bara skall gå åt sidan ochsäga: Den politiska synpunkten skall vi lämna därhän, vi skall uteslutandeavvakta utredningar som kommer. Det förefaller mig inte rimligt att gå på den linjen.Sådant skall man inte begära av vare sig de fackliga organisationerna eUerriksdagen. HerrFRIDOLFSSON (s) kort genmäle: säger att riksdagenrepresenterar 8 mihoner invånare men LO bara en och en halv miljon. Ja,siffrorna är riktiga, men det gäller en och en halv miljon människor som ärdirekt beroende av vad vi beslutar angående företagsdemokrati. DärtlU kommer800 000 inom TCO och därtUl medlemmar osv. Vi anser det fullt riktigtatt de först skall genomföra sina utredningar. Kan det inte ordnas på annatsätt, är vi inte främmande för en lagstiftning. Det har vi visat vid tidigaretUlfällen. När vi inte kunde lösa tiänstepensionsfrågan, gick vi tUl riksdagenoch fick ATP-frågan löst. Var stod herrarnas partier vid det tillfäUet? Intevar ni då beredda att den parlamentariska vägen lösa frågan. säger att det skall vara ett gott samarbete.Javisst skall det vara ett gott samarbete meUan arbetsgivare och arbetstagare,men i de motioner som väckts med anledning av propositionen angående stöd tillden äldre arbetskraften finner man tiU sin förvånmg att både centerpartister,folkpartister och moderater yrkar avslag på denna trygghet för den äldrearbetskraften. Denna trygghet är också en del av företagsdemokratin. i (c) kort genmäle: Jag vUl bara upplysa om atthan tydhgen inte läst partimotion med anledning av propositionnr 107 ordentligt. VI har Icke yrkat avslag. i (fp); I program för en vidgadföretagsdemokrati finns en delfråga som behandlas av idess betänkande nr 31, nämligen delegering av beslutanderätt tUl företagsnämndinom den kommunala sektorn. beskrev den roll viUtillägga företagsnämnderna även inom den kommunala sektorn. Där råder ju en delspecieUa förhåUanden med hänsyn tUl den kommunala demokratin. Man kan inte utanvidare tillämpa samma principer som Inom den enskilda sektorn, eftersom man harså att säga ytterligare ett partsintresse utöver de två som förekommer på denenskUda sektorn. Folkpartietsprogram för en vidgad företagsdemokrati är i sin tur en del av ettstörre övergripande program som vi har presenterat i en rad motioner vid åretsriksdag som skulle kunna sammanfattas under rubriken . Denna speciella fråga om regler för delegering av vissbeslutanderätt till de kommunala företagsnämnderna kan ses paralleUt medmotsvarande regler Inom den enskilda sektorn. Men det är Inte helt klart attkommunaUagens bestämmelser kan medge att man direkt paralleUiserarförhållandena. Denna delegeringsrätt tillmäter vi ett betydande värde. Det ärju den som skapar den fördjupade företagsdemokratin. VI är angelägna att detskapas vägar för att nå samma möjligheter på den kommunala sektorn som på denenskilda. Detta kan nödvändiggöra ändringar i kommunallagen. Låt vara att manpå visst sätt kan delegera viss beslutanderätt , men där äravgränsnlngarna oklara. Man vet Inte hur långt möjligheten sträcker sig. Bevihaanslag till företagsnämnden, ja, det kan man göra I kommunfullmäktige och ilandsting, men hur stor handlingsfrihet man kan ge den kommunala företagsnämnden,det vet man inte riktigt. Alldeles uppenbart är det så att man inte utan vidarekan klara det avtalsvägen meUan arbetsmarknadsparterna inom den berördasektorn. Det måste bil möjlighet till en fördjupning och envidgning av den kommunala företagsnämndens arbetsmöjligheter, eftersom man äveninom det kommunala fältet måste kunna arbeta vidare med exempelvisföretagshälsovård och personalpolitik så att man kan få ett verkligtsamförstånd, ett samråd, ett samarbete mellan parterna. Det är frågor av den här typen man arbetar med i decentrala samarbetsråden inom den primär- och sekundärkommunala sektorn. Därpågår en utrednings- och försöksverksamhet. Men enligt vår uppfattning är detdå angeläget att statsmakterna skapar vidgade ramar för dennaförsöksverksamhet. Det bör ju rimligen vara en samhäUets uppgift att klarläggavar gränserna går för tillämpning av gällande lagstiftning och ta initiativtill vidgning av de lagliga möjligheterna att delegera beslutanderätt inomföretagsnämnd på den kommunala sektorn. Från vårt håll vill vi inte binda oss för en lösning avdenna fråga utan utredning. Vi anser att vårt krav på intet sätt är ett ingreppi parternas strävan inom de centrala samarbetsråden utan tvärtom är ett stödför det utvecklingsarbete som där pågår. Vårt yrkande i motionen 86 finns utförligt motiverat imotionen 108. Den tekniska hanteringen i gör att frågorna oftabehandlas i skUda motioner. Här har vi i två stora motioner tagit uppnärdemokrati-frågor, och frågeställningarna har hamnat i båda. Vårt yrkande imotion 86 är att frågan om de legala förutsättningarna för delegering av vissbeslutanderätt inom en given budgetram tUl företagsnämnd inom den kommunala sektornbör utredas. Vad vi avser med det är att man i stor utsträckning skaU kunna fåföretagsnämnden att fungera som andra kommunala nämnder, alltså få en merpåtaglig nyckelställning än . Med hänsyn tUl den uppdelade behandlingen avärendena får jag återkomma med mitt yrkande om bifall tUl vår reservation tUlkonstitutionsutskottets betänkande nr 31 . Företagsdemokrati m. m. Företagsdemokrati m. m. HerrLARSSON i Luttra (c): Som i redan sagt här,behandlar betänkande företagsdemokratin inom den kommunalasektorn. I en partimotion från begärs en utredning av frågan om delegala förutsättningarna för delegering av viss beslutanderätt Inom en givenbudgetram till företagsnämnd inom den kommunala sektorn. I utskottsbetänkandet lämnas en utförlig redogörelse förolika motioner vid fjolårets riksdag, som ur olika infaUsvinklar behandladeföretagsdemokratiska frågor Inom den kommunala eller offentliga sektorn. Detgällde som att delegera beslutanderätt till företagsnämnderna. Det fanns enmotion från vpk, där man vUle ha en lagändring "så att hinder ickeföreligger för representation från personalorganisationerna inom offentligverksamhet i de nämnder och styrelser som kan komma i fråga". Den senare frågan bhr, som var inne på,mera komplicerad inom verksamhet därigenom att fördelningen avmandaten inom styrelser och nämnder ju sker på politiska grunder. Olika grupperär därför redan representerade i styrelserna och nämnderna, och om man därtilllägger in en representation från personalorganisationen, kan det ju innebäraatt den politiska sammansättningen förändras. Vi har en ordning medlärarrepresentanter i skolstyrelserna, men den ville ju riksdag tabort, och det kommer väl också att bli så. Dagens motioner gäller väl Inte så långt gående åtgärdersom representation i styrelser och nämnder, utan man begränsar sig till attbegära vidgade ramar för försöksverksamheten med företagsnämnd inom denkommunala sektorn, bl. a. för att klarlägga och öka förutsättningarna fördelegering av beslutanderätt I företagsnämnd. är ju dessa frågor föremål för uppmärksamhet av departer som verksamheten närmast angår. Det gäller alltså , Landstingsförbundetoch personalorganisationerna. Dessa har också avvisat tanken på attstatsmakterna skulle gripa in på området med, som det heter, en allmänutredningsverksamhet. Och jag har förståelse för både personalorganisationernaoch kommunförbunden i detta avseende. Om de berörda parterna är i färd med attklara ut de här frågorna och det gäller även frågan om ändring avkommunallagarna för att möjliggöra delegering av viss beslutanderätt tUlföretagsnämnden finns det ingen anledning för att begära en särskUdutredning om den saken. När den här utredningen kommer fram, kan det möjligenvisa sig att man behöver ta upp denna fråga, men vi skall först avvakta vad mankommer att säga från det hållet. Det är självfallet också bra om man kan kommaöverens om de här sakerna utan att lagstifta. Jag har vidare htet svårt att förstå här. eller beviljat anslag tUlföretagsnämnd, disponerar företagsnämnden självfallet det anslaget på devUlkor som fuUmäktige eller landsting har beslutat. För det behövs ju Intenågon delegationsrätt eller något sådant. Jag tror därför att det i regel Inteär några särskilda problem i detta avseende. Jag kommer senare att yrka bifall tillutskottets förslag i denna fråga. HerrNORRBY i (fp) kort genmäle: måste i polemiken härta upp en vpk-motion . Jag tycker att det är litet omotiverat,eftersom den är helt överspelad. Det nu aktuella motionsyrkandet gäller enavgränsad fråga och inte en allmän utredningsverksamhet om företagsnämndsarbetetpå det kommunala fältet Vi vill inte att försöks- och utvecklingsarbetet i decentrala samarbetsråden skall hämmas av oklara eller otidsenligt restriktivalagregler. sade själv att när parterna är klara med sitt arbete,kan lagstiftning bli aktuell. Vi vill att man redan under utrednings- ochförsöksarbetet skall kunna arbeta utan de hinder och begränsnmgar som nugällande lagstiftning på vissa punkter kan tänkas stäUa upp. Det är beslutanderättens avgränsning som är detprincipieUt Intressanta, inte möjligheten att anvisa anslag tillföretagsnämnden. Vi vUl alltså på den här punkten gå avsevärt längre änutskottsmajoriteten, och vi vill underlätta det utvecklingsarbete som pågår. Företagsdemokrati m. m. i Luttra (c) kort genmäle; Att den rättatågordningen är att man först avvaktar det utredningsarbete som pågår genomkommunförbundens och personalorganisationernas försorg borde det inte varanågra delade meningar om. Sedan är det självklart på det sättet att om mandärvid kommer fram till att det behövs ändringar i kommunallagen respektivelandstlngslagen, då kan det ju inte ske utan att detta förbereds på något sätt,innan det blir en proposition i ärendet. Men jag tycker att den härtågordningen är den naturliga. Det kan ju visa sig att man kan klara upp de härfrågorna. Den kommunala delegationsrätten är i svensk lagstiftning mycketomfattande. Det finns aUtså skäl att anta att kommunallagen inte behöverkomphceras ytterligare på den punkten. HerrPERSSON i (s); Det är väl Ingen överraskning för kammarensledamöter, om jag erinrar om att jag tidigare, särskUt i anslutning tiUdebatten om fuUmaktsIagen, mycket entydigt sagt ifrån att kanförbehålla sig rätten att gripa in var den vUl i vårt samhälle, följaktligenockså på lönemarknaden. Rent principiellt är jag alltså överens med dem som harhävdat den ståndpunkten här . Jag har heller inte uppfattat utskottetstalesman så att han ifrågasatt den principen. Han har gjort det hela tUl enpraktisk fråga, vUket också jag vill göra i den här debatten. Det har sagts att utvecklingen har gått mycket sakta pådet här området. Vi fick mycket riktigt, som sade, det förstaavtalet på området 1946. Men varför har det gått så sakta? Arbetarrörelsen, somhar fört fram kraven på företagsdemokrati och mycket annat, har ju kämpat i enomvärld som har varit bestämd motståndare tUl dessa krav. Det är ju först påsenare år som de borgerliga partierna har börjat anamma de tankegångar somligger tUl grund för den debatt som förs och de synpunkter som anförs avde borgerliga. Vi har alltså haft att arbeta i en atmosfär därarbetsgivarvärlden har varit mycket bestämd motståndare och där vi inte haftnågot stöd på borgerligt håll. Nr 89 har vi måst konstatera, t. ex. i LO, att det är ett utomordentligt svårt den problem att praktiskt reahsera företagsdemokrati. Vad vi vUl är nämligen 18 mai 1971 '"' inflytande så att säga tUl varje pris utan ett inflytande som befordrar ~.T~--- T-- T utveckling till en bättre ordning. Och det är sannerligen svårt att veta hur man skaUgripa sig an med detta för att verkligen befordra utveckhng på bästa möjligasätt. Det har sagts att inte behöver vänta på pågåendeutredningar, och det är i och för sig riktigt. Men om beslutarhemställa om en utredning den tUlsattes omgående, säger vi kommer denutredningen inte förbi andra pågående utredningar och överväganden. Det ärnämligen högst osannolikt att en utredning skulle ta ställning över huvudet påLO, TCO, och SR som samtliga avstyrkt dessa utrednuigsmotloner. Vi haralltså en verklighet att ta hänsyn tUl. Dessutom skulle utredningen hamna ialla de svåra frågestäUningar som pågående och andra utredningar har att taställning till. Det blir ett långtidsarbete för den statliga utredningen, detkan jag försäkra, ty den utredningen måste ta varenda frågeställning på allvaroch synkronisera aUtsammans tUl en helhet, och då kan man inte gå förbi aUt sompågående utredningar brottas med. Därför viU jag, herr talman, ifrågasätta om de som yrkarpå ett beslut om utredning representerar det skyndsamma i den här politiken.Jag undrar om inte utskottets majoritet företräder den skyndsamma hnjen i dettafall. Jag vill tillägga, att skulle det visa sig att vi intekommer loss i dessa frågor på grund av arbetsgivarmotstånd eUer för att det hoslöntagarorganisationerna finns en tveksamhet som inte anser sigkunna acceptera, är det för att vidta en sådan här åtgärd. Menjag tror just i detta läge med den kännedom jag har om den allmänna situationenpä området att det inte är klok politik att göra det just . Jag vUldärför också, herr talman, yrka bifall tUl utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar i och Ekinge, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan I betänkandetnr 14 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna om- g5 röstning gav föhande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i m. fl, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iKristianstad begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 14 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 3 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer hemställan i betänkandetnr 14 punkten C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Nej - 35 Avstår 13 Herr förste vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om 87 Delegering av beslutanderätt till företagsnämnd § 24Delegering av beslutanderätt till kommimal företagsnämnd Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 31 i anledning av motion angående delegering av beslutanderätttill företagsnämnd. (Detta betänkande hade debatterats i samband medbehandlingen av inrikesutskottets betänkande nr 14.) I nu förevarande betänkandebehandlades motionen 1971:86 av m. fl., såvitt nu var i fråga, variyrkats att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemställde att frågan om delegala förutsättningarna för delegering av viss beslutanderätt inom en givenbudgetram tUl företagsnämnd inom den kommunala sektorn borde utredas. Utskottet hemstäUde att riksdagenskulle avslå motionen 1971:86, såvitt nu var i fråga. Reservation hade avgivits av herrarHernelius (m), i (m). i (fp) och (),vUka ansett att utskottet bort hemställa, att skuUe bifaUamotionen 1971:86, såvitt nu var i fråga Hen i (fp): Jag ber att få yrka bifall tUl reservationenav m. fl. vid betänkande nr 31. i Luttra (c): Jag ber att få yrka bifaU till utskottetshemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m. fl, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoterings-proposition: Den som viU att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 31 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat; Nej - 89 Avstår 2 § 25 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 32 ianledning av Kungl. Majts proposition med förslag tUl lag om särskiltuppskattningsvärde på fastighet. Utskottets hemstäUan bifölls. §26 Fullföljd av talan till högsta domstolen, m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 7 I anledning av Kungl. Majts proposition med förslag tUl lag omändring i , m. m. (ang. fullföljd av talan tiU högstadomstolen, m. Genom en dagtecknadproposition, nr 45, hade Kungl. , under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoU, föreslagitriksdagen att antaga vid propositionen fogade förslag tUl 1) lag om ändringi , 2) lag om ändringI lagen (1946:879) om högsta domstolens sammansättning och tiänstgöring, 3) lag om ändringI sjölagen (1891:35 s. 1), 4) lag om ändringi lagen (1926:326) om delning av jord å landet. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås att rätten att fullföhatalan tUl högsta domstolen begränsas avsevärt. får därigenom Iprincip ställningen av prejudikatinstans. Möjligheterna tiU ändringsdispens,Intressedispens och allmän dispens avskaffas. Vid sidan av prejudikatfallenskaU dock talan få fullföhas när det finns synnerliga skäl, t. ex. att resningskulle kunna bevUjas om domen vunnit laga kraft eUer att domen då skulle kunnaundanröjas på grund av domvUla eller att utgången i hovrätten uppenbart berorpå grovt förbiseende eUer misstag. Förslaget Innebär vidare att fuUföhdsreglerna förenklasavsevärt. En nyhet är att prövningstillstånd, som alltid omfattar heladomen, i vissa fall skall kunna begränsas tiU sådan del av domen som harprejudikat-Intresse. Som en konsekvens av de nya fullföljdsreglerna föreslåsatt antalet ledamöter i högsta domstolen successivt minskas tiU 22. Förslaget ger även ökade möjligheter för hovrätt och högstadomstolen att avgöra mål på handlingarna. a. fordringsmål blir dettafaUet om båda parter begär det och domstolen anser uppenbart atthuvudför-handUng inte behövs. I propositionen har även i övrigt taghs upp vissaändringar beträffande förfarandet i de lägre instanserna. Sålunda inskränksmöjligheterna att först i hovrätt åberopa nytt processmaterlal Möjhgheten attmeddela mellandom vidgas avsevärt." Fullföljd av talan till högsta domstolen, m. m. Fullföljd av talan tiU högsta domstolen, m. m. I samband med propositionen hade behandlats de I anledningav propositionen väckta motionerna 1971:1243 av , vari hemställts att riksdagenbeslutade att 54 kap. 10 § första stycket punkt 2 samt 50kap. 25 § tredje stycket första meningen skuUe ha i motionen angiven lydelse,vilket förslag bl. innebar att prövningstillstånd borde kunna meddelas Imål, där underdomstolarna dömt ohka eller om skiljaktiga meningar förelegat idomstolarna, 1971:1270 av m.fl., vari yrkats att riksdagenvid behandhngen av propositionen nr 45 för sin del med godtagande av förslageti övrigt skulle besluta att tUl 10 § 54 kap. i lag om ändring irättegångsbalken skulle fogas stadgande av innebörd att prövningstillståndskulle få meddelas a) när med ändring av underrätts dom fällande sådan förelågi hovrätt, b) när skiljaktiga meningar förelegat i hovrätt. 1. med avslag påmotionen 1971:1243, såvitt gällde reglerna om prövningstillstånd, och motionen1971:1270 skulle antaga 54 kap. 10 § i det genom propositionen 1971:45framlagda förslaget till lag om ändring i , 2. med avslag påmotionen 1971:1243 I övrigt skulle antaga 50 kap. 25 § tredje stycket I sammaförslag, 3. skulle antagaförslaget till lag om ändring i i övrigt, 4. skulle antagaövriga genom propositionen framlagda lagförslag. Reservation hade avgivits av herrar och (båda fp), vilka ansett att utskottet under 1 och 2 bort hemställa,att 1. med förklaring attriksdagen icke kunnat i oförändrat skick antaga 54 kap. 10 § i det genom förevarande proposition, 1971:45, framlagda förslaget tUl lag om ändring i för sin del - med bifaU tUl motionen 1971:1243 såvitt nu var i fråga och i anledning av motionen 1971:1270 - skulle antaga lagrummet med den ändring som föreslagits av reservanterna, 2. medförklaring att icke kunnat I oförändrat skick antaga 50 kap. 25 § tredje stycket i samma förslag för sin del - med bifall tUl motionen 1971:1243 i övrigt skulle antaga lagrummet med den ändring som föreslagits av reservanterna. HenERNULF (fp):