prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — När denöverenskommelsen träffades sades frän de berörda kommunernas sida all vi tarinle pä oss uppgiflen att vara "bank" ät försäkringsbolagen, men dävisste generallullstyrelsen ännu inte vad man hade räll alt göra eller integöra. Det fick man klart för sig först när det regleringsbrev kom som gälldefr, o, m, , Efler dessa klarlägganden fann siggenerallullstyrelsen tvungen all dra sig undan del ansvar för att hantera deberörda fakturorna som man enligt kommunernas uppfallning hade lagil pä sig. Fakturor frän läg aUtså obelalade tillslutet av dä konseljbeslutel kom. Vid 1969handlades förskotleringen helt av slalliga myndigheier. Jag anser det varafullständigt självklart att så skulle ha skett även 1970, fastän ansvaret dåhade flyttats över från lill generaltuUstyrelsen. Del fär inlevara sä att saneringsförelagen är beroende av om kommunerna över huvud tagelhar likvida medel att förskotlera. Man mäsle ha en enklare ordning i sådana härfall. Vi har ocksä frägan hängande över oss: Vad ärrimliga ekonomiska insalser frän kommunens sida? Statsrådet säger all ingaoskäliga koslnader har drabbat kommuner. Jag anser all alla kostnader somdrabbar kustkommuner för utsläpp av olja är oskäliga. Det är inte rimligt attkommunerna skall la de kosinaderna. Del är hell rikligl alt kostnaderna skalltas i första hand av oljeimportörerna och därmed i andra hand indirekt avkonsumenterna. Man skall alllsä ha ell rimligt kostnadsfördelningsansvar.Bekymret är att det lar sä läng tid att komma fram lUl en vettig reglering avsädana här åigärder. Det är ocksä problematiskt all kosinaderna blir sä oerhörtslora. Kan man inle fä ell klarl besked redan vidbekämpningsinsalsens början frän statliga myndigheter alt staten svarar förkostnaderna, är det risk alt kommunerna Ivingas all avslä från all la sittansvar i sådana här sammanhang. Onsdagenden Ang. metoder för oUebekämpning till sjöss TUl del sista vill jag säga alt vi inleupplevt någon sädan situation där länsslyrelse och kommun i samverkan kommitfram till alt lägel är sä oklart att kommunen har sig Ivingad att avsläfrän insatser mot den bakgrunden. Sanningen när det gäller är ju den att viinte fick nägon framställning om ersättning för dessa kostnader förrän i år.Nägon vecka efter del all den framställningen kom fattade vi ell konseljbeslutom att kostnaderna förskottsvis borde täckas av staten. Vi mäste ju ändå försl ha en sädan framställning för allkunna fullgöra del ansvar som alla är överens om att slalen i della sammanhangskall la pä sig. Hen i (fp): Ansvaret för all göra den framställningenborde enligl nun uppfallning och den redovisning jag här har lämnal av ärendelha åvilat generallullstyrelsen, som åtog sig att la emot och alteslerafakturorna saml vidarebefordra dem lill försäkringsbolagen. Fakturorna lägalllsä aldrig hos kommunerna. Del var en slatlig myndighet som log emotfakturorna och behöll dem tills de överlämnades till försäkringsgivarna. Läget var ju del, att kommunerna hade anlitatdetta förelag för saneringsarbelel, medan hade åtagit sig all hjälpakommunerna med koniroll av de insalser som serviceförelagel skulle göra. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. metoder för oijebekämpning tiU sjöss Herr civilministern erhöll ordet för ati besvaraherr () framstäUda interpellation, nr 54, ochanförde: har frågat mig om jag anser av kustbevakning använda metoden all medemulgeringsmedlet Corexil bekämpa olja lUl sjöss är ofarlig och lämplig urmiljövårdssynpunkt och, om sä inte vore fallel, vilka åtgärder som vidtagitseller kommer alt vidtas för att fä fram mUjövänligare bekämpningsmetoder. Jag delar helt uppfattning all det ärsynnerligen angelägel att olja som kommer lös lill sjöss blir lokaliserad ochbekämpad innan den flyter in lUl stränderna. Denna syn på bekämpningsmelodikenligger lUl grund för pågående uppbyggnad av beredskapen för oljebekämpning lUlsjöss och i kuslvallnen. Frägan vilka medel och metoder som är lämpliga föroljebekämpning kan inle besvaras entydigt. Möjligheterna tUl effektiv och samtidigtfrän miljövårdssynpunkiacceptabel bekämpning kan variera inom mycket vida gränser. Av belydelse vidval av bekämpningsmedel och melod är främsl vilken typ av olja som kommit lös.Medlen för bekämpning av löskommen olja och sättet för medlens användning måstedessutom anpassas efter oljeutflödets mängd, tjocklek, utbredning, drift,flyklighel, giftighet m. m., faktorer som i sin tur i större eller mindre gradpåverkas av vattentemperatur, sallhalt, vind, sjöhävrung, vattenomsättning m.m. Vid bedömning av bekämpningsinsalser kommer vidare sädana faktorer in somvallendjup, avsländ lill kusten och dennas beskaffenhet. Allt detta innebär allvarje oljeutsläpp mäsle behandlas individuellt med hänsyn till omständigheternai det aktuella fallet. Vid oljebekämpning bör i första hand tillämpas mekaniskupptagning. 1 öppna sjön är denna metod emellerlid inte alltid möjlig allanvända. Med utvecklad teknik är möjligheterna begränsade all oskadliggöralöskommen olja exempelvis genom inringning med länsor åtföljd av uppsugning medmekaniska anordningar. Den tekniska utvecklingen på delta område innebär dockall det finns grundad anledning räkna med all det om nägra är kommer attföreligga helt nya förutsättningar för oljebekämpning lUl sjöss med mekaniskahjälpmedel. Eflersom mekanisk upptagning förulsäller alt oljan inlehunnit sprida sig alllför myckel över havsytan, mäste man dock även i framtidenarbeia med alternativa bekämpningsmeloder. En sådan melod, som maninternationellt räknar med och som ofta används i svenska farvatten, ärabsorbering som innebär all oljan binds med lorvslrö eller annal lämpliglmedel. Meloden kräver normall efterföljande mekanisk upptagning. Andra metoderär bränning, som har förekommil endasl i enslaka fall, och sänkning som intealls har använls. Emulgering eller, som meloden kallas vid höggradigfinfördelning av oljan, dispergering är den allernalivmelod som lekniski sellhillills kunnai utvecklas bäst. Metoden innebär att ell kemiskt medel sprutasöver oljan som ligger pä vallnel, Därefler sker en kraflig omröring av denoljebemängda vattenytan, sä att oljan finfördelas i vattnet i mikroskopisktsmå oljedroppar. Dessa oxideras eller bryts ned biologiskt av mikroorganismernai vattnet. Att säga att oljan härigenom sänks eller, som interpellantenuttrycker sig, "sopas under " är vilseledande. Påslåendet attolja, som bekämpats på della sätt, skulle lagras på havsbottnen saknarvetenskapligt stöd. Tvärtom har man vid de forskningsinstitutioner på olikahäll i världen där man ägnat särskill inlresse äl dessa frågor funnit attdispergeringsmeloden, rält använd, är den i många fall enda rationellamöjligheten all skydda kuster och stränder mol oljeskada. har vidare anfört alt man i hell harförbjudit användningen av emulgeringsmedel. Enligt vad jag inhämtat är dennauppgifl felaktig. Att myndigheterna i i utfärdat vissarestriktioner för användning av sädana medel är ingel uppseendeväckande. Såhar skett även i , där generaltullstyrelsen efter samråd mednaturvårdsverket utfärdat anvisningar av liknande innebörd som de kanadensiskaoch amerikanska. Som led ide ansvariga myndigheternas slrävan att begränsa eventuella Ang. metoder för oljebekämpning tiU sjöss Onsdagenden Ang. metoder för oljebekämpning tiU sjöss skadligabieffekter av olika bekämpningsmedel kan ses dels den karlläggning av särskUtkänsliga fiskevatten som tagit initiativ till, dels delsamarbele som inletts mellan berörda myndigheier för kartläggning ochsamordning av svensk forskning pä oljebekämpnings-omrädel. I interpeUationen sägs att kustbevakning förnärvarande så gott som undantagslöst använder emulgeringsmedel vid bekämpningav olja lill sjöss. Denna uppgift är inle riklig. Av generaltullsiyrelsensstatistik för framgår, att detta år bekämpade 51oljeutsläpp. Vid mer än tvä tredjedelar av dessa tillfällen användes mekaniskabekämpningsmedel eller absorberingsmedel, i vissa fall båda. Endast i 18 fallbekämpades lUl sjöss löskommen olja med dispergeringsmedel. Del medel somhärvid mesl kom lill användning (Corexil 7664) har en extremt läg giftighet. Vad jag i årets statsverksproposilion har anfört om anslagtill försök och utveckling av medel och metoder för oljebekämpning har herrTorwald lydligen missuppfattat. Jag har sålunda räknat med att av totalt 5,5miljoner kronor för beredskap för oljebekämpning lUl sjöss en oförändradanslagspost pä skall användas för della ändamäl, bl. a. förframlagning och prov av mekaniska anordningar för oljebekämpning. Över huvudtaget är målet för den pågående uppbyggnaden av beredskapen för oljebekämpninglUl sjöss att tillföra organisationen en allsidig utrustning sä att den förvarje bekämpningslUlfälle lämpligaste metoden kan väljas. Sammanfailningsvis anser jag att del pä detta område ärfråga om att vid varje tUlfälle finna den lämpligaste avvägningen mellan denhotande oljeskadan och de evenluella olägenheler som kan följa avbekämpnings-metoden. Del gäller att här fortlöpande tUlgodogöra sig inhemskaoch utländska erfarenheier, bäde av forskning och av inlräffade oljeutflöden.Den ansvariga myndigheten får resurser härför och har hittUls kunnai skötabekämpningen pä ell förtjänstfullt säll. HenTORWALD (c); Låt mig först tacka för det utförliga ochinnehållsrika svarel, som ju vittnar om all civUministern är medveten omangelägenheten av alt få fram så miljövänliga bekämpningsmetoder som möjliglför alt eliminera oljeföroreningar till sjöss. Inledningsvis vill jag ocksägärna erkänna, all jag i hastigheten har feltolkat uppstäUningen övertullverkets anslag för oljebekämpning. Jag vill även gärna uttrycka mintiUfredsställelse över alt min på denna feltolkning grundade farhåga för eltbrislande inlresse för alt lösa detta allvarliga problem dess bättre har visatsig omotiverad. Del väsentliga är emellertid inte själva förekomsten av dettaanslag pä utan vad har för målsättning när det gällerall komina lUl rätta med oljeskadorna. Jag tänker inte här la kammarens lid i anspråk för attupprepa vad jag redan har anfört i min skriftliga interpellation utan kommeratt inskränka mig lill alt kommenlera interpeUationssvaret. Civilministern anför att man vid mer än två tredjedelar avde bekämpade oljeutsläppen har använt miljövänligare bekämpnings- metoder änvad en användning av Corexil skulle ha inneburil. låter ju ganskabetryggande, men jag anser mig ändå ha anledning att slälla mig skeptisk lilluppgiften. Möjligen är del sä att man vid myckel smä men talrikaoljeförekomsler har använt sig av mekaniska bekämpningsmedel ellerabsorberingsmedel, men vid de större utsläppen har man av allt all döma använtsig av Corexil, som ju har den nackdelen att del frigör vissa gifter hosoljeprodukterna, även om Corexil i sig självl inle är giftigt. Vad avses förövrigl med "mekaniska bekämpningsmedel"? Menar man därmed möjligenmeloden all med propellrarnas hjälp fä tunnare oljor att emulgera i havsvallen?Det kan ske när vallnel är förhållandevis varml. Visserligenförsvinner oljan från ytan och blir inte lika påtaglig, men den har ju därmedinle eliminerals. För all belysa förekomsten av Corexil vid bekämpningenvill jag anföra två korta citat ur ell par intervjuer med tullpersonal, vilkafanns all läsa i Göteborgs-Poslen . Intervjuaren frågar:"Använder ni huvudsakligen bekämpning med emulgeringsmedel? "Kusl-lullmäslaren svarar: "Ja, i början använde vi absorblionsmeloden,dvs. man utnyttjade medel som flockade Uiop oljan och höll den kvar pä ytan föromhändertagande, men den meloden använder vi inle längre här på . Delblir oftast emulgering av utsläppen." Sedan säger kusllullmäslaren litetlängre fram i intervjun: "Vi har inga direkta regler all gä efter." Kusldistriktschefen i bekräftar att huvudsakligenCorexil används vid oljebekämpningen och säger även: "Vi har inga beslämdaregler för hur medlet får användas." Mot bakgrund av dessa och andra samstämmiga ultalanden harjag fortfarande den uppfallningen all - i varje fall på -huvudsakligen använder sig av Corexil vid bekämpning av oljeföroreningar lUlsjöss saml att man saknar närmare anvisningar för hur medlet bör användas.CivUministern hävdar visserligen i svaret all generallullstyrelsen eflersamråd med utfärdat dylika anvisningar, men de mälte inle haträngt ner lUl . Eller är de möjligen så vagt formulerade att deberörda befattningshavarna inte finner dem vara tUl någon hjälp när de skallvälja bekämpningsmedel? Detta är kanske, när allt kommer omkring, inte säegendomligl, eflersom civilministern i svaret hävdar att del skulle varavilseledande alt som jag har gjort i interpellalionen påstå, all användning avemulgeringsmedel närmasl skulle vara ell säll all "sopa oljan undermallan". Jag har emellertid inle funnii något stöd för civilministernsuppfallning, all bara man med emulgeringsmedel dispergerar oljan, dvs.finfördelar den, försvinner alla problem som genom ell trollslag. Tvärtom finnsdet mänga vetenskapsmän som hävdar alt just finfördelningen av oljan ökaroljans nalurliga giflverkan myckel kraftigi. Därtill kommer all vissa giftigaämnen framför alll kolväten lagras i fettvävnaderna hos en del djur.Smådjur av olika slag absorberar dessa kolväten utan att la nägon egenlligskada. Men när sedan dessa djur används såsom föda för andra djur inäringskedjan, uppkommer en anrikning av de giftiga ämnena pä samma säll somenligl vad man har påvisat inträffade dä vi använde DDT, leddedetta lUl all man tvingades införa förbud metoder för oljebekämpning till sjöss Onsdagenden Ang. metoder för oljebekämpning till sjöss mot allanvända lever frän torsk, som fångats i , lill föda. berodde päall del hos torsken ärjust levern som är fettrik, under det alt torsken iövrigt är synnerligen fellfatlig och därför inte lagrar DDT nägon annanslans äni levern. På samma säll kan alltså djur som befinner sig pä toppenav näringspyramiden bli otjänliga såsom människoföda, om de i stor utsträckningförtär andra djurarter som har utsatts för dispergerad olja. För all närmare belysa della visar jag pä TV-skärmen enskiss som anger hur DDT anrikas i vävnaderna. Man blev i mycket förvånadnär man plötsligl upptäckle all i en sjö som heter Clear vissa djur hadeen orimligt hög koncentration av DDT i vävnaderna. Man visste nämligen attförekomsten av DDT i omrädei var mycket liten. Sä småningom kom man emellertidunderfund med all del gick tUl på del viset all de lägst slående djurarterna isammanhangei de anges längst ned på skissen , alltså växlplankton och alger,var ulsatla för förhållandevis obetydliga kvantiteter koncentrationer av DDT.Men nästa art i näringskedjan, djurplankton, konsumerade bl. a. växlplankton i såstor uisiräckning all del hos dem skedde en DDT-anrikning. Det är nämligen såatt giftet DDT inle förbrukas - det kan inle omvandlas lill några nyttigaprodukter ulan del blir liodubbling av koncentrationen. När sedan småfiskenäler djurplanklon, sker del ytterligare en liodubbling av DDT-halten. Närsedan slörre rovfiskar eller fåglar tar hand om småfisken, kankoncentrationerna bli slörre än de som ursprungligen funnils ivallnel. Man befarar nu alt liknande effekter kan uppkomma vid en alltförflitig användning av emulgeringsmedel vid bekämpning av olja. Farhågor för en sädan ulveckling när del gäller djur ochväxter som utsalls för kontaki med emulgerad olja har bl. a. framförtsav den framstående forskaren fil. Del finns också ell annal tecken pä all oljan inleförsvinner bara för all man dispergerar den, dvs. Vid enoceanografisk undersökning i återfanns dylik dispergeradolja pä inte mindre än och pä 25 mils avsländ fränförorenings-platsen. Detta förfaringssätt medför att man kan finna olja bl. a.på havsbotten vid djup på lät oss säga , som vi ofla har i kustområdena. Av angivna skäl har ocksä bl. a. vid WoodsHole's oceanografiska inslilulion i i en arlikel den 3 seplember 1970hävdal; "1 slällei för all la bort oljan för dispergeringsmedlen ner den iden miljön. medför all oljans egen giflverkan fär en ökad effeki ihavsvattnet mot om oljan fält vara obearbetad och ulsall för nalurlignedbrylning. Evenluelll kan vissa gifter föras vidare i livsmedelskedjan ochtill slul nä oss själva. Äv della skäl är användningen av emulgeringsmedeloacceptabel inomskärs och utomskärs, utom , 1. ex, vidbrandrisk frän olika bensinspill." Detta visar klarl alt enligt emulgeringsmedel endast användas i nödfall! Av samma skäl hävdade ocksä fil. lic. vidzoologiska institutionen här i Slockholm hell i en uppsats:"Mekanisk oljebekämpning med pumpning eller uppsugning med halm, bark,sågspån ellerdylikt är överlägset bäsl ur biologisk synpunki." Jag finner del för övrigt ganska belysande att man iinterpellationssvaret skriver att "dispergeringsmeloden, rättanvänd," vad man nu menar med det - "är den i mänga fall endarationella möjligheten alt skydda kuster och stränder mot oljeskada".Detta kan nog vara rält om man inskränker sig till alt bedöma problemelslösning ur fritidsUvets synpunkt i korl perspektiv. Men hur påverkardispergeringsmeloden djurlivet i de förorenade vattnen, och vad kan delta fäför konsekvenser pä lång sikl? Jag anser mig ha grundad anledning all sälla miglill dem, som förordar, all bekämpning i första hand sker med hjälp avabsorbering och efterföljande omhändertagande av olja. Till sisl, herr lalman, skulle jag gärna vilja frågacivilministern om han har möjlighel all lämna kammaren en uppgifl om vUkakvantiteter av olika bekämpningsmedel som har ilager. Del vore ocksä av värde all få veta, huruvida generella regler finnsfastställda eller är under ularbelande när del gäller användningen av olikabekämpningsmedel. Ang. metoder för oljebekämpning tiU sjöss HenAHLMARK (fp): Det här problemet hur man skall bekämpa olja till havs -blir alll viktigare för varie är som gär. Därför är del bra all civilministernnu gett sin syn pä de olika metoderna. Det är mindre bra all han ger intrycketav att vi har hunnit ganska längt belräffande lekniken och forskningen, när vii själva verkel slår inför en rad olösta problem. För del försia: emulgeringsmeloden är populär bland mänga.Den innebär alliså all man finfördelar oljan och hoppas att den sedan brylssönder i vallnel. Men varnar ju allt fler marinbiologer för den meloden. Mansäger all del är långl ifrän säkert all oljan bryls ner i kalla , och deltar åtminstone mycket lång lid innan sä sker. Man varnar dessulom för de faror för vattnet ochväxtligheten i vattnet som de här kemiska ämnena i sig själva innebär. Mängahar menat att bäde i skärgärd (när man bekämpade oljan efter"") och pä den (när man bekämpade oljanefler "") orsakade de kemiska bekämpningsmedlen iblandslörre skador på stränder och än vad själva oljan gjorde. Skälet lill all de här varningarna hafl så svårl all vinnagehör är all finfördelad olja inle verkar lika farlig som oljebälten ocholjeklumpar. Olja med emulgeringsmedel dödar inte sjöfågel pä samma säll,klibbar inle ner bålar och människor. Men den stannar ofla kvar i vattnet ochkan förstöra myckel av del marinbiologiska livet, som ocksävisade. En del har sagt all man "sopar oljan under ", och herrTorwald har med rätta citerat de orden. De kan vara överdrivna som en allmänbeskrivning av emulgeringsmedlen. Men alll fler forskare säger oss all i mängafall när oljan inle bryts ner är det en inle orättvis beskrivning avemulgeringsmelodens verkningar. påstår civilministern all reglerna belräffandeemulgering av olja är ungefär lika i , och . Enligl uppgiflersom jag har fäll är del felaktigl. lär ha betydligt härdare regler föranvändning av Onsdagenden Ang. metoder för oljebekämpn ing till sjöss dispergeringsämnen.Man får inte sälta in dem pä som av ström och vind kan nä kusten inom 24limmar, fär inle använda dem om havsdjupet understiger , får inte nyttja de medlen där det finns ell rikt marinbiologiskl liv. Enligt andrauppgifler har chefen för vetenskapsakademi och oljeskyddsutredningställt sig skarpt kritisk mol emulgeringsmedel i kalla . Han förbjödanvändning av dispergeringsämnen vid olyckan med lankern Arrow förraårel och har ullalal sig synnerligen kriiiski om emulgeringsmedlens allmännaverkningar. Jag tror därför, när vi fär möjlighet att granska primärkällorna idelalj, att vi ska finna att civilministern har givit en oriklig bild avlikheterna mellan och . Meloden med emulgeringsmedel är alllsä ofla diskulabel.Del har framgåit bl. a. av en myckel intressanl artikelserie av iGöteborgs-Poslen de senasie veckorna. Sedan har vi de andra meloderna alt bekämpa oljan, somslalsrådel nämnde. Mekanisk upptagning har många fördelar om den lyckas. Menännu har man inte konstruerat länsor som fungerar i hög sjö, i härd vind och iström. Oljan förflyttar sig mycket snabbi på . Hur förhindrar man eltoljeutsläpp att pä kort lid breda ul sig och göra inringningen svär elleromöjlig? Sänkning av oljan användes av fransmännen efler TorreyCanyon. Den är utomordentligt farlig för havsbottnen, även om det kan dröja äroch årtionden innan effekten avslöjas lill fullo. Absorption har den slora fördelen all oljan inle längreslannar kvar i vattnet. Men hur klarar man all med halm, lorv, bark eller annatsuga upp oljan när den har spritt sig över slora områden? Bränning har man försökt ibland, och del engelskaflygvapnet har ägnat sig äl all försöka sälla eld på olja vid haverier. Men hurtänder man eld pä en oljefläck som brell ul sig och inle vill brinna? Hurmyckel av antändningsmedel är det rimligt all hälla över oljan ulan att mantillför havel ännu fler farliga gifter än dem man skulle bekämpa? Vilken metod man än resonerar om, kan vi alllsä slällacentrala frågor som är svåra eller omöjliga all besvara. Den nuvarande leknikenatt bekämpa olja lill havs är hell enkell sä outvecklad att del kommer attkrävas mänga är till innan den, evenluelll, blir effekliv. Vi stär nu införfaror och risker som vi inte kan möta. Det intrycket ger inle interpellationssvaret, som därförär vilseledande. Det intrycket har de myndigheter, som leder oljebekämpningen,gjort alll för all dölja, och de får myckel rikligl beröm av statsrådetLundkvist. När chefen för oljebekämpningen i ell TV-program lill och med låtsasall den svenska oljebekämpningen om etl parar skulle kunna klara utsläpp avkalastroffallels omfallning 1. ex. en supertanker som bryts sönder iÖstersjön eller , kanske 100 000 råolja som kommit lös - blir denpropagandan etl säll alt dölja fakta och pä elt osakligt sätt lugna en oroadopinion. Jag drar av detta slulsalsen alt vi inle har räll alt tade väldiga risker med oljetransporter lill sjöss som vi lar och som viökar inför morgondagen. Sä länge tekniken för oljebekämpning är sä outforskadoch outveckladsom , fär vi inle läla de växande oljelransporlerna till ske iformer som kan bli katastrofer för våra kuster. Jag vel alt civilministern, den främsl ansvarige förbeslulel om , inle delar min uppfattning. Däremol vet jag att ensnabbt växande miljöopinion i värl land vänder sig mot den låt-gä-polilik somtrols oljebekämpningens brisier låter oljelransporlerna över havel utvecklasulan de kontroller och de begränsningar som borde vara självklara. Jag skulle nalurliglvis kunna användaprakliskl laget tUl alt diskulera med omkring dessaproblem pä del säll som han vill diskulera dem och pä del säll som han vill drain en rad andra perspektiv pä denna fråga i bilden. Vi skulle dä diskulerasamhällsplanering över huvud tagel och allt som kan höra hit. lycker jag nog del är rimligt alt vi lar en diskussioni försia hand om de frägeslällningar som förekommer i inlerpellalionen. På denpunklen skall jag inle konkurrera med vare sig eller del gäller alt hålla vetenskapliga föreläsningar om hur vi bör agera närdel gäller olika metoder för all bekämpa olja.