prot · FU09127 · 1971-12-31 00:00:00 — För dem är liksom en andra hemmamarknad,och för dem är detta en särskilt aUvarhg sak. Jag vlU således ställa ännu en fråga tUl handelsministern.Kan statsrådet säga om har förberett några åtgärder för denhändelse danska regeringen svarar nej på den hänvändelse som har gjorts?Vilka åtgärder är det, och när kan de tänkas bil effektuerade? Mitt svar till är kort och gott;Låt oss nu Inte ta ut några sorger i förskott. Låt oss vänta och se hur dendanska regeringen och det danska behandlar denna fråga, och låt osssedan begrunda om något måste göras och I så faU vad. Hen HENMARK (fp): De där sorgerna är inte uttagna i förskott.Jag tror att det är en hel del företagsledare som redan vrider sina händer ochfunderar över hur företagen skall klara sig. Därför tror jag. att de behöverett snabbt svar, och jag tycker nog att det kan ta alltför att väntapå det danska svaret och sedan börja planera vad vi skall göra. VI bör ha enplan . Om jag inte är aUdeles fel underrättadbehöver vi Inte vänta än till . Då lär vi få det danskasvaret. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang, exportfrämjande åtgärder Herr handelsministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoU förden intagna fråga, nr 328, och anförde: har frågat mig omjag är beredd vidta ytterligare exportfrämjande åtgärder med hänsyn tillsysselsättningsläget och tendenserna tUl ökad protektionlsm. Jag vUl svara att en kraftig förstärkningpågår Inom den exportfrämjande verksamheten. Under detta budgetår upprättashandels-sekreterarkontor i , , , och Houston.Reformerna, som beslutat om tidigare, avser specialiserad marknadsassistansåt företagen. De kommer att tjäna sina syften särskilt väl i rådande läge. Vidare vill jag hänvisa till att det specieUabranschstödet som utgår till textU- och konfektlonslnduslrlerna förstärks med2,5 mUjoner kronor till exportfrämjande åtgärder om bifaller Kungl.MaJ:ts förslag I propositionen om konjunkturstlmulerande åtgärder. Exportfrämjande åtgärder /73 kommer att redovisas för I 1972 årsstatsverksproposition. HenERICSSON i (fp): Jag ber att få tacka handelsministern försvaret och för den positiva ton som låg I detta. Det är klart att det gör stäUer förväntningar på nästa års statsverksproposition och på de åtgärdersom där kan tänkas. Svensk Industris framgångsrika exportexpansion under desenaste decennierna har skett I ett mycket gynnsamt handelspolitiskt klimat. Begreppsom OEEC, EFTA och Kennedyrundan symboliserar den frlhandelspolltlk sommöjliggjort exportindustrins framgångar, framgångar som varit en förutsättningför det svenska välfärdssamhällets utbyggnad. Men mörknar det över vägen. Nixons och Krags s. k.utspel ger anledning att fråga om frihandelsepoken är slut och om vi på nyttskall konfronteras med den kortsynta nationalismens och protektlonlsmenspolitik. Det ena landets skyddsåtgärder leder lätt tUl motåtgärder.Protektionlsm är som rables, den smittar. I måste vi stå fast vid frihandelspolitiken - bådeav IdeeUa och av praktiska skäl. Men vi behöver I alla avseenden se om vårt husför att se till att vi kan bevara vår konkurrenskraft och övervinna dehandelshinder av alla de slag som reses I vår väg. Marknadsföringen utomlands blir ju också allt viktigare,ju mer vi avlägsnar oss från beroendeförhållandet till råvarusldan och mer ochmer bhr beroende av andra produkter, framför allt inom verkstadsindustrinsområde. och för den mindre industrin har tUlhandelsdepartementet framlagt specificerade förslag på åtgärder som kanunderstödja företagens egna exportansträngningar. De här förslagen innebär attdet nuvarande anslaget på 5 mUjoner kronor skulle ökas tiU ,och det tycker jag är ganska blygsamt belopp, om man betänker att företagen Isin marknadsföring utomlands ju lägger ned hundratals mUjoner. Anslagen frånhandelsdepartementet kan emellertid rätt Insatta ge en ytterst värdefull spetspå företagens Insatser. Jag hoppas att vi kommer att få uppleva den här positivatankegången I budgeten, och jag hoppas också att det kommer att synas på herrFeldts förmåga att få finansministern att satsa litet, litet grand mera pengarpå detta. Om obligatorisk vamdeklarations-märkning av extrautmstning av mopeder och cyklar Överläggningen var härmed slutad. §7 Om obligatorisk varadeklarationsmärkning av extra utmstning av mopeder ochcyklar Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr (fp) I kammarens protokoll för den 27 oktoberIntagna fräga, nr 333, tUl hen kommunikationsministern, och anförde: har frågat chefenför om han vUl medverka tUl obligatoriskVDN-märkning av extra utrustning för mopeder och cyklar (t. ex. barnsitsar ochstyren) för att därigenom försöka begränsa olyckor som direkt föranleds avsådan utrustnings felkonstruktion och bristande hållfasthet. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Det är en angelägen konsumentpolltlsk uppgift att begränsaolyckor tUl föhd av brister I olika produkter. Inom handelsdepartementetförbereds en proposition angående riktlinjer för samhällets konsumentpolitik och organisation av denna verksamhet. Ang. tidpunkten för tillsättandet av en utredning omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun, m. m. övervägsfrågan hur konsumentskyddet skall kunna förstärkas I bl, a, sådana fall somfrågeställaren avser. i (fp): Alltför ofta framstäUs extra utrustning tUlmopeder och cyklar av för låg kvalitet och av en konstruktion som direktsaboterar trafiksäkerheten. Vissa farliga detaher kan bil en ren modefluga, ochandra detaljer brister I hållfasthet, eftersom man I konkurrenssyfte använderför svagt och för bUllgt material. Jag tackar handelsministern för det positiva svaret ochavvaktar med stora förväntningar den kommande propositionen. I min fråga har jag exemphfierat två saker, som alltförofta Inte skapar bara olyckstUlbud utan även svåra olyckor, därav några meddödlig utgång. Vägtrafikförordningen föreskriver hur en cykel skall varautrustad. Den stadgar också åldersregler för den som vill skjutsa någon ochföreskriver hur fordonet i så fall skall vara utrustat. Men den säkerhet somvägtrafikförordningen sålunda skall värna om elimineras delvis, om sådanutrustning kommer till användning som skapar olyckstUlbud och som, när olyckanär framme. Inte stoppar för påfrestningarna. Utrustningen som man litade ochtrodde på höll Inte . Jag föreställer mig att man Inom varudeklaratlonsnämndenganska lätt kan presentera normer för varans funktion och hållfasthet, settfrån traflksäkerhetssynpunkt. Därmed bör man lätt kunna säga huruvida vara kangodkännas eller Inte. En allmän VDN-kontroll av de produkter det här gällerskulle enligt min bedömning ta bort en del av de helt onödiga olyckor som nuofta förekommer och som beror på viss extra utrustnings felkonstruktion ochbristande kvalitet. Jag tackar handelsministern än en gång för svaret ochavvaktar propositionen som är aviserad att snart framläggas. Överläggningen var härmed slutad. §8 Ang, tidpunkten för tillsättandet av en utredning om kostnadsfördelningenmellan stat och kommun, m. m. Herr finansministern erhöll ordet för att besvaraherr (vpk) framställda interpellation, nr 132, ochanförde: har stäUt fyra frågor till migrörande kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Jag kommer att besvarafrågorna I tur och ordning. Den avriksdagen begärda utredningen rörande kommunernas ekonomiska situation kommeratt tillsättas . Direktiv håUer på attutarbetas inom . Något programför att staten skall överta kostnaderna för folkpensionärernas bostadstiUäggföreligger Inte. Denna fråga Ingår som en del av de uppgifter som den kommandeutredningen om kostnads- fördelningenhar att behandla. Regeringen harI dagarna förelagt förslag om höjda bostadstUlägg för barnfamiljeroch om ökade driftbidrag för barnstugeverksamheten. Ställningstaganden tUlövriga I frågan berörda områden kommer att redovisas I statsverkspropositionen. Nägra specieUaåtgärder som berör de kommunala lånemöjllgheterna är Inte aktuella. Dessafrågor får regleras inom de vUlkor som den allmänna kredltmarknadspolltlken vidvarje tillfälle anger. Hen (vpk): Jag ber att få tacka finansministern förInterpeUatlonssvaret, även om det var korthugget och Inte stäUde i utsiktnågra snabba åtgärder från regeringens sida för att lätta den kommunalaskattebördan. Finansministern går Inte In på de bakomliggande orsakerna tUl densnabba ökningen av kommunalskatterna, och han undviker som vanhgt att ta uppdet som är själva kärnfrågan I kravet på en omfördelning avkostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna, nämligenfördel-nlngsaspekten. Kommunalskatten är vid sidan av mervärdeskatten den skattsom drabbar låg- och medellnkomsttagarna hårdast. Kommunalskatterna ökade med 54procent. Det skedde med skärpningen av den indirekta beskattningen -först genom omsättningsskatten och sedan genom mervärdeskatten och dess höjning. Förutom att staten lagt på kommunerna nya kostnadskrävandeuppgifter har staten också ökat pålagorna genom skärpt indirekt beskattning ocharbetsgivaravgift. Bäst kan man kanske avläsa effekten av de nya pålagorna kommun som , som är både primärkommun ochlandstingskommun. På uppgavs att för enbartden senaste momshöjningen kostar per skattekrona ocharbetsgivaravgiften . Enbart de senaste pålagorna motsvarar alltså enutdebitering pä 1:20, vilket kommunerna Inte fått någon kompensation för. som de orättvisa kommunalskatterna och denindirekta beskattningen skärpts mycket kraftigt har det förts en pohtik, därskatterna på bolag och stora förmögenheter spelar en allt mindre roll förstatens skatteintäkter. Bolagen svarade för av statensskatteintäkter och för . Förmögenhetsskatten svaradeär 1950 för av statens skatteintäkter och för knappt 1,2procent. Jag nämner de här siffrorna av kapitalvinstskatternasminskade andel i statens skatteintäkter därför att Jag menar att man måste haen helhetssyn på skattepolitiken när man diskuterar kommunalskatterna ochkräver att staten skall överta en större andel av kommunernas kostnader. Den skattepolitik som förts och som Inneburit enInkomstfördelning till förmån för de rika måste brytas. Detta är det heltavgörande motivet för att staten skall överta en större andel av kommunernaskostnader. Staten har, tlU skillnad från kommunerna, möjlighet att göra enomfördelning av den totala , skattebördan, bl. a. genom en skärpt Ang. tidpunkten för tillsättandet av en utredning omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun, m. m. Ang. tidpunkten för tillsättandet av en utredning omkosmadsfördel-ningen mellan stat och kommun, m. m. kapltalvlnstbeskattnlng.Staten har, I motsats mot kommunerna, möjlighet att skaffa nya Inkomstkällor,t. ex. genom att driva vinstgivande företag. Staten kan göra en totalprioritering också av utgifterna och t. ex. sänka miUtärutgifterna. Det ärorimligt att vi skall betala över 7 mUjarder kronor I militärutgiftersamtidigt som kommunerna inte får resurser att klara angelägna behov utan attytterligare pressa de mycket orättvisa kommunalskatterna I höjden. Staten kan ocksä vidta effektivare åtgärder för att stoppaskatteflykten, som gång på gång är på tal när det kommer fram att man trotsökade insatser för att kontrollera fortfarande har en betydande skatteflykt,som framför allt drabbar staten, därför att stora Inkomsttagare kan dra undanpengar från beskattning. Därigenom kommer de ju i mycket högre grad ifrånprogressiviteten den stathga skatten är som bekant progressiv. När jag skrev min Interpellation kände jag bara tillmedelutdeblte-ringen för , som då var 22:54. har landstingenoch nästan alla kommunerna fastställt skattesatser . En av dagstidningarnahar kartiagt utdebiteringen för samtliga kommuner. Det visar sig att närmare entredjedel ligger på eller över 25-kronorsstrecket, två tredjedelar ligger påeller över 24-kronorsstrecket. Den genomsnittliga utdebiteringen torde nu ligganärmare . kommunalekonomlska avdelning har förutsatten genomsnittlig utdebitering på , men blir detsamma takt i kommunalskattehöjnlngarna som vi har haft de två senasteåren, kominer vi över en genomsnittlig utdebitering på redanför , Det är Inte finansministern själv angav 20 kronorsom gräns för den kommunala utdebiteringen. Det finns nu kommuner som fått plockafram eller som börjat snegla på 30-kronors-tabellen. Kommunerna har I är varit mycket restriktiva I sinbudgetbehandllng. I en del fall har man lyckats klara oförändrad skatt, i mängafall har man genomfört mindre höjningar. 1 vissa fall har höjningarna varitganska kraftiga. Många kommuner har för att undvika skattehöjning eller för attgöra skattehöjningen så liten som möjligt i stället höjt taxorna, särskiltvatten- och avloppstaxorna. För de lägre Inkomsttagarna detta attkastas ur askan I elden. Om kommunalskatten är orättvis mot de lägreInkomsttagarna, gäller detta I dubbel måtto beträffande taxehöjningarna. kommunisterna har under mycket lång tiddrivit kravet på en omfördelning av kostnadsfördelningen mellan staten ochkommunerna. Vi har menat att det inte behövs några långa och tidsödandeutredningar, och vi har anvisat konkreta områden där staten I första hand börgå In med grundbidrag eller ökade bidrag. VI har vidare krävt kompensation tillkommunerna för mervärdeskattens höjning, och vi har krävt att kommunerna skallbefrias från arbetsgivaravgiften. Kommunerna får ju enligt lag Inte bedrivavinstgivande verksamhet, och då måste man ställa frågan varför kommunerna skalllikställas med andra arbetsgivare när det gäller att betala avgifter. Det finns nu en mycket kraftig opinion ute i kommunernaför snabba åtgärder från statens sida för alt lätta den kommunala skattebördan.Svenska kommunförbundets kongress nöjde sig Inte med att bara kräva att den avriksdagen beslutade utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommunsnabbt skah komma I gång. Man krävde också omedelbara statliga Insatser påbestämda områden: ökade bidrag till kommunernas väghållning och för utbyggnadav barnstugeverksamheten, ökade staUlga anslag till bostadstillägg och statligagrundbidrag för pensionärernas bostadstUlägg samt ökade lånemöjllgheter förkommunerna. Dessa krav har ju sedan konkret framförts tUl regeringen I enskrivelse från . Statens politik gentemot kommunerna får verkligen en hårddom i skrivelse tUl regeringen. Det är inte nog med att statenuppdrar åt kommunerna att klara både uppgifter och utgifter på en rad områden.När det gäller kommunernas väghållning föher staten enligt Kommunförbundetsstyrelse Inte ens de författningsenliga bestämmelserna om statsbidrag utanbetalar mindre än vad man skall göra. TUl kommunernas svårigheter hör I hög grad också deminskade lånemöjllgheterna och de skyhöga räntor kommunerna I många falltvingas betala för att över huvud taget få låna. Det är orimligt att manskattevägen skall finanslera mycket långfristiga investeringar som tiU litendel kommer en stor del av dagens skattebetalare tUl godo. Den starkaförsämringen av lånemöjllgheterna framgår av lånesiffrorna för 1950-1960-talen.1952 låneflnansierade kommunerna av sina nettoinvesteringar. 1960hade låneflnanslerlngsdelen sjunkit tUl och 1969 tUl bara 40procent. Låneandelen torde snarare ligga lägre än 1969. Finansministernuppgav själv på att den var ungefär 100mihoner kronor lägre än . har aUtså låneandelenför kommunernas Investeringar sjunkit ungefär tUl hälften, och skatteandelenhar fördubblats. Det har sin mycket dryga andel I de snabbt ökadekommunalskatterna. Mot den här bakgrunden ställde kongressmed skärpa också kravet att kommunerna måste få en ökad låneandel. I denskrivelse ställt till regeringen understryks ocksåden synnerhgen besvärande llkvidltetssituation många kommuner hamnat i på grundav att man Inte får låna pengar för den ökade Investeringsvolymen. Jag har här kortfattat redogjort för deproblem som finns och de krav som ställts, och jag skall mot den bakgrundenkortfattat gå In på de svar finansministern gett på mina frågor. Svaret på den första frågan är ju ingen nyhet.Finansministern har redan som svar på enkla frågor från fra andre vicetalmannen och en centerpartist meddelat att regeringen nu tänkereffektuera beslut och tUlsätta en utredning om kostnadsfördelningenmeUan staten och kommunerna. TUl skUlnad från dem som stäUde enkla frågor ochfick svar på dessa tänker jag inte hoppa högt av glädje över att regeringen nuföher beslut. Frågan om ändrad kostnadsfördelning stat-kommun harju stått på dagordningen ett årtionde, varför det är att den avriksdagen två gånger begärda utredningen äntligen kommer tUl stånd. På minandra fråga, när regeringen avser att lägga fram förslag om Ang. tidpunkten för tillsättandet av en utredning omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun, m. m. Ang. tidpunkten för tillsättandet av en utredning omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun, m. m. statligagrundbidrag för folkpensionärernas bostadstillägg, svarar finansministern attdet ännu inte föreUgger något program för detta och att frågan Ingår som en delav de uppgifter som den kommande utredningen om kostnadsfördelningen har attbehandla. Vårriksdagen uttalade sig ju för att frågan om grundbidragtlU pensionärernas bostadstillägg skall lösas med förtur. Finansministern fårsäkert såväl skattebetalarnas som kommunernas och välsignelse omhan snabbt lägger fram ett förslag. Det här behöver man Inte blanda In i denstora utredningen. Behövs det utredning går det väl snabbt att avverka den härfrågan så att förslag kan framläggas i statsverkspropositionen. Finansministernhar väl någon mening om tidpunkten, och jag vill konkret fråga: Ärfinansministern beredd att verka för att det snabbt kommer fram förslag tillriksdagen på den här punkten? När det gäller min tredje fråga, om regeringen är bereddatt snabbt tiUmötesgå kommunernas krav på ökade statliga bidrag tUl kommunernaför I första hand snabb utbyggnad av barnstugorna, för kommunernas väghållningoch bostadstillägg tUl barnfamUjer, hänvisar finansministern till attställningstagande tUl övriga frågor utöver bostadstilläggen och bidrag tillbarnstugeverksamheten kommer att redovisas I statsverkspropositionen. Iförgrunden skjuter finansministern de lagda förslagen om höjda bostadstilläggoch ökade driftbidrag tUl barnstugorna. Hur skall man tolka det här? Är det allt vad regeringentänker åstadkomma när det gäUer barnstugorna? Vi får väl återkomma tUl detaljernai propositionen om ökade bostadstillägg och driftbidrag när propositionenkommer upp till behandling I . Jag skall nöja mig med att la upphuvudfrågan. Det är Ju en mycket märklig koppling regeringen har gjorthär mellan bostadstillägg och driftbidrag till barnstugorna. Kommunernasnettoutgifter för ökade bostadstillägg beräknas stiga med 65 miljoner kronor.Delta skall man få kompensation för genom ökade driftbidrag tUl barnstugor. Detblir sammanlagt Inga ökade statliga bidrag till kommunerna för att lätta på deekonomiska bekymren och underlätta t. ex. en snabbare utbyggnad avbarnstugorna. Dessutom är det ju så att kostnaderna för kommunalabostadstillägg och behovet av snabb utbyggnad av barnstugor är högst olika ikommunerna. De kommuner som hur de högsta utgifterna för bostadstillägg är Juexpansionskommunerna med rekordhyrorna I en omfattande nyproduktion. De somflyttar In I dessa bostäder är I allmänhet unga barnfamiljer som ställer kravpå daghem. AUtså: De kommuner som har de största utgifterna förkommunala bostadstillägg har också det största behovet att få ökat statligtstöd för att kunna bygga fler daghem. Regeringen ger sken av att man med denhär reformen ger ökade bidrag till kommunerna och att man underlättar möjligheternaatt bygga fler daghem. Det gör man Ju Inte alls. Om de kommunalabostadstilläggen träder i kraft efter regeringens modell är det fråga om Intemånga kommuner får minskat ekonomiskt utrymme för att bygga fler daghem. Jag måsteställa frågan till finansministern: detta allt regeringen tänkerkomma med när det gäller statUga bidrag till kommunerna för barnstugorna? Slutligen tlU den fjärde frågan om ökade lånemöjllgheterför kommunerna. Här är finansministern lika kategorisk som när han I debattenom kostnadsfördelningen brukar hävda att aUa skatter är väl avvägda. När detgäUer vidgade lånemöjligheter för kommunerna ger finansministern detkategoriska beskedet: Inga åtgärder är aktueUa. Då måste man fråga: Anser Intefinansministern att förhållandena på lånemarknaden är helt orimliga förkommunernas del? Är det rimligt att kommunerna får så Uten låneandel? Ärdet rimligt att många kommuner på grund av detta skall befinna sig I direktaUkviditetssvårigheter, vUket hävdar? Är det rimligtatt kommunerna i många fall skall betala räntor som ligger flera procent övergällande diskonto vid lånetillfäUet? Detta problem är ju Inte nytt, men måste manväl bryta denna trend att kommunerna Inte får låna pengar. Man måste välgenomföra någon reform som gör det möjligt för kommunerna att betala rimligaräntor för de pengar de måste låna. Ang. det fortsatta utredningsarbetet beträffandeom-lokalisering av viss statlig verksamhet Överläggningen var härmed slutad. §9 Ang. det fortsatta utredningsarbetet beträffande omlokaUsermg av -vissstatlig verksamhet Herr finansministern erhöU ordet för att besvaraherr Mundebos (fp) framstäUda interpeUation, nr 153, ochanförde: har frågat, om jag vih redogöraför omfattningen och inriktningen av det fortsatta utredningsarbetet rörandeomlokahsering av viss statlig verksamhet. Delegationen för lokahsering av stathg verksamhetfortsätter sitt utredningsarbete beträffande omlokahseringen. Enhgt vad jagInhämtat från delegationen behandlas i andra utredningsetappen återstoden av decivila och mUitära myndigheterna samt de affärsdrivande verken. Delegationensarbete har i andra etappen hittUls bestått i att kartlägga de organisatoriskaoch funktionella förhållandena vid respektive myndigheter. Delegationen harhärvid biträtts av statskontoret, försvarets rationah-seringslntitut ochöverbefälhavaren. Delegationen har vidare haft överläggningar med berördamyndigheter och står därjämte i fortlöpande kontakt med personalenshu-vudorganisationer. Informationen tUl verkens personal ombesötis av respektiveverksledningar. För att kartlägga myndigheternas kontaktmönster hardelegationen låtit företa en vetenskaphgt upplagd undersökning vid 34myndigheter. Undersökningen skaU ge underlag för en bedömning om en myndighetskontakter med andra myndigheter och organisationer i för eUer mot en flyttning. Vidare avses undersökningen ge svar på hur demyndigheter som anses kunna flytta bör samlokaUseras, När kartläggningsarbetet är klart tas erforderhgakontakter med de berörda myndigheterna. De anställda och deras organisationer -vid 5 protokoU 1971. Ang.det fortsatta utredningsarbetet beträffande om-lokalisering av viss statligverksamhet respektive myndigheterkommer att få tUlfälle att lämna sina synpunkter innan myndigheterna avger sinayttranden. Först sedan begärda yttranden inkommit, inklusive de anstäUdassynpunkter, kommer delegationen att pröva förutsättningarna för totala eUerpartiella omlokaliseringar. Delegationensmålsättning är att avge sina förslag . Jag ber att fåtacka finansministern för svaret. Det visar att beredningen av den andraetappen är mera seriös än beredningen av den första. Den rapport somdelegationen för lokahsering av statlig verksamhet lämnade varbristfäUig, hkaså den fortsatta hanteringen av frågan. Den mest påfaUandesvagheten var ju att de anställda och deras organisationer inte på något sättfick medverka i beredningen. De blev informerade om regeringens beslut förstett par timmar före massmedia. Någon form av förvaltningsdemokrati, av önskanatt tillgodogöra sig de anställdas kunskaper och erfarenheter fanns inte ochinte heller någon förståelse för att de anstäUda kunde ha intresse av sin egenarbetssituation och arbetsmihö. Mennu säger finansministern att i denna andra etapp av utredningsarbetet ärdelegationen i fortlöpande kontakt med personalens huvudorganisationer och attde anstäUda och deras organisationer i respektive myndigheter också skaU fåtillfäUe att lämna sina synpunkter innan myndigheterna klargör sin uppfattningoch innan delegationen tar ställning.