prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:l och hemställa om ytterligare en utredning. I stället menar vi atl vi får avvakta och se vadutredningen kommer till för resultat. Det är detta som har lett utskottet tillatt avstyrka motionen. Med det anförda hemställer jag om bifall tUlutskottets Nr 128 hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Delägarsparande Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels m. m. reservationen av herrBörjesson I Glömminge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. § 31 Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 37 i anledning av motion om blyfri bensin tlU arbetsredskap. Utskottets hemställan bifölls. § 32 Delägarsparande m, m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 38 I anledning av motioner om delägarsparande m. m. dels motionen 1971:431 av m. fl. (m), variyrkats att I skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle begära utredning ochförslag om ett system för delägarsparande I enlighet med vad i motionenanförts, dels motionen 1971:1075 av m. fl. (fp), variyrkats att I skrivelse tiU Kungl. Maj:t skuUe hemställa att enparlamentarisk utredning med representanter för arbetsmarknadens parter ocherforderilg expertis tUlsattes med uppgift att undersöka möjligheterna tillekonomisk demokratisering genom ett system för andel I vinst åt de anställda Ienlighet med de tankegångar som redovisats I motionen, dels motionen 197 1:1096 av m. fl. (fp), variyrkats att i skrivelse till Kungl, Maj:t skuUe hemställa att enparlamentarisk utredning tiUsattes under medverkan av arbetsmarknadens parteroch erforderlig expertis med uppgift att avge förslag om hur allmännariktlinjer borde uppdragas för atl ge löntagarna andel I långsiktigtföretagssparande och hur metoder att från statsmakternas sida gynna en sådanutveckling borde utformas. Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motionerna 1971:431, 1971:1075 och 1971:1096, Reservatlon hade avgivits av herrarHolmberg (m), (), (fp) och Hovhammar (m), som ansettatt utskottet bort hemstäUa, att I anledning avmotionerna 1971:431, 1971:1075 och 197 1:1096 hos Kungl, Maj:t hemställde omutredning angående andel för de anstäUda I långsiktigt företagssparande. Hen MÖLLERI (fp): Motionen 1096 är en tung motion frånfolkpartihåU. Delägarsparande m. m. harundertecknats av , , , IngemarMundebo och många fler. Frågan om andel för de anställda I etl långsiktigtföretagssparande kommer att bh en av de stora frågorna I denekonomiska politiken. Investeringarna I företagen ökar Inte tillräckligt, bl.a. Inte när det gäller de viktiga Industri- och maskininvesteringarna. Dettagäller Inte bara I nuvarande konjunktursvacka. Inte heller tidigare, t. ex.under de fem sista åren , blev IndustrUnvesteringarna vad man hadeförutsatt och hoppats på I de långsiktiga planerna. Om företagen skall sporras tlU att Investera vida mermåste dels deras förtroende för framtiden öka, dels också deras resurser öka och detta senare betyder en bättre avkastning och en högresjälvfinansieringsgrad än . Men om man bedriver en sådan pohtik - och alltsåI hela samhällets intresse, inte minst med tanke på sysselsättningenåstadkommer något ökade vinster och därmed får fram en ökad Investeringsvolymoch tillväxt - så är det Inte mer än rimligt att de anställda I sitt egetföretag får viss del av en sådan vinstökning. Frågan är stor, och problemen är mångsidiga. Hur skall mant. ex. se tUl att I allmänhet löntagarnas sparandeandel ligger inom ramen förett företagssparande som är långsiktigt? Många andra problem tas upp I motionen1096, och Jag vill varmt anbefalla alla dem som är Intresserade av ekonomiskpolitik, tUlväxtproblem och fördelnlngsfrågor I samband därmed, att läsa deomfattande resonemangen I den motionen. Med rätta ställs därför i motion 1096, liksom ireservationen tUl näringsutskottets utlåtande nr 38, ett krav på utredning. Utskottsmajoriteten är avvisande. Den vill Inte utreda dehär viktiga problemen. Jag tror att man på denna punkt kommer att tänka omunder . Låt mig citera vad en socialdemokratisk riksdagsman,, säger I en Intervju I . Fråganpä denna punkt löd: "Kan man prioritera industrin och dess behov, vUketleder tUl ökade företagsvinster, utan att klyftorna ökar I samhället -åtminstone på kort sikt? Hur går det med fördelnings-målen?" a. att det finns ett problem. Skattelagstiftningen gynnar expansivaföretag som plöjer ner vinster vilket leder tUl att "enförmögenhetstillväxt äger rum I företagen, och det gäUer att finna en väg attfördela denna på ett rimligt sätt. Kunde man finna en bra lösning på dettaproblem, vore det en fördel bl. a. därför att man skuUe vinna anslutning för enhård satsning på Industrialisering från alla håll. Jag vet ännu Ingen annanmetod än att bygga vidare på det kollektiva sparandet. Men frågan tillhör demvi nu måste fundera över." Observera denna sista mening: Det finns ettbehov att fundera I de här frågorna, och man funderar ofta ganska bra genom enutredning. På yttrade också en sak som gällerdenna fråga. Han sade bl. a.: "VI har alltid haft den linjen att om vinsten används till att plöjatUlbaka, bygga ut, förbättra företaget, då har den också en social funktion.Och det är naturligtvis bättre att jobba I ett vinstgivande företag än I ettIcke vinstgivande företag, det har löntagarna också förståelse för. Men dåmåste man också på lösa fördelnlngsaspekterna på detta på ett ur löntagarnas synvinkel mer acceptabeltsätt än ." Jag vUl också gärna påpeka att den fackligatiänstemannalnternatlona-len vid sin världskonferens I gav sinexekutivkommitté I uppdrag att undersöka möjligheterna till en löntagarnasandel I företagens sparande; precis det yrkande som vi reservanter står för. När en avtalsrörelse leder till löneökningarsom ligger inom den samhällsekonomiska ramen - sä att konsumtion och Investeringarkommer att öka ungefär lika inycket som den genomsnittliga produktiviteten -kommer de företag som har vida högre vinster ganska bUlIgt undan (medan förövrigt de som har små eller Inga vinster kan få det mycket besvärligt). Ettsystem med andel för de anställda I ett långsiktigt företagssparande är enmetod som tUl en del påverkar fördelningen av produktionsresultatet I denförstnämnda gruppen företag. Det anser vi vara bra för de anställda liksom detpå är bra både för de anställda och för konkurrenskraften Inäringslivet. har på den 2 novemberI år på ett givande sätt tagit upp bl. a. det västtyska ganska färska exempletoch även nämnt det franska. Dessa system - med eller ulan sina brister ärvarianter på samma målsättning, nämligen att göra ett behövligt, ökatföretagssparande fördelnlngspolltlskt bättre för de anställda. Låt mig slut säga att vi reservanter Ingalundanödvändigtvis ansluter oss till tankar i motionen 1075 av m. fl.Den har en speclaltankegång, nämUgen att ge de anställda andel I vinst på såsätt att de erhåller Just aktier I sitt företag. För egen del vill jagframhålla att jag Inte ser andel I vinst som en nödvändig väg för att ge deanställda medinflytande och medbestämmande; representation I företagsstyrelseroch Inflytande på andra nivåer i större företag kan åstadkommas på andra sätt.Det är därför som vi I motion 1096 I stället diskuterar olika former avdelägarsparande för de anstäUda. Att den vlnstfördelnlngsmetod som anges i motiveringen Ullmotionen 1075, nämligen I proportion tUl aktiekapitalets värde respektivesumman av de anställdas löner, skulle mycket allvarligt påverkaInvesteringsvilja och kapltaltlllgång är uppenbart - säkerligen också förmotionärerna själva. Det bör betonas att det bara är ett exempel som därnämnts, men det är ett Illa valt exempel. I utskottsreservationen påpekasdärför bara att själva tankegången I den motionen naturligen kommer att belysasI den breda utredning om löntagarnas andel I ett långsiktigt företagssparande,som motionen 1096 av m. fl. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservationen betänkande nr 38. Delägarsparande m m. HenHOVHAMMAR (m): Det råder väl Inget som helst tvivel om attmänniskorna - även i vårt industriellt och socialt utvecklade samhälle - harstort behov av personlig ekonomisk trygghet och frihet. Skillnaderna mellanförmögna och egendomslösa är påtagliga även hos oss, trots vår välfärdsstatmed bl. a. dess försäkringssystem som garanterar att Ingen blir direktnödlidande. Å enasidan har vi de stora kapitalkoncentrationerna - både enskUda Delägarsparande m. m. ochstatliga och å den andra de vanliga Inkomsttagarna vUka ju är I förkrossandemajoritet. Den verklige storkapitalisten är utan tvivel staten, som I dagförfogar och bestämmer över bl. a. en pensionsfond som omsluter närmare 50miljarder kronor var siffran 46 miljarder.Därutöver har vi givetvis en handfull stora enskUda förmögenhetsägare, men deär ganska få. 1 moderata samlingspartiet tillskyndar vi Inte på någotsätt de stora kapitalkoncentrationerna. Jag är angelägen att tillfoga att viInte gör det vare sig när det gäller de enskilda eller de statliga. VI vill I stället ha ett så sprittägande som möjhgt. VI Innefattardetta I begreppet "ägardemokrati" som vi försökt utforma under enlång följd av år och som just nu Ingår som en viktig del I vårt programarbete. VI vill aUtså att de vanliga Inkomsttagarna skall hamöjlighet att skapa sig ekonomisk trygghet under valfrihet. Den möjligheten harman Inte . Regeringens närings- och skattepolitik - Ja, dess ekonomiskapolitik över huvud taget - sätter käppar I hjulen för de människor som harsädana ambitioner; och det har de aUra flesta. Orsakerna till att ägandesprldnlngen motverkas kan sökasdels I att det I stort sett endast är de verkligt stora företagen - särskUt desom sysslar med exportaffärer, de internationeUa företagen - som är de mestframgångsrika, som kan konsolidera sina tUlgångar och som avstatsmakterna på olika sätt gynnas mera än de mindre och medelstora företagen,dels I att den kollektiva kapitalbildningen sker, som jag nämnde, I destora fonderna på de enskildas bekostnad. AP-fonden spelar här en avgöranderoll. Det kan vi Inte komina Ifrån. VI har hävdat och hävdar fortfarande att det måste tesig menlngsfuUt för småspararen, dvs. den enskilde Inkomsttagaren, att spara.Det har vi sagt under en föhd av år och vi är fortfarande Inne på den linjen.Inte minst I den brydsamma tid som vi nu upplever. Spararen måste regelbundetha inkomsthöjningar, som efter skatt ger en rimlig behållning.Reallöneutveckllngen måste vara påtagligt och entydigt positiv. Vidare måstehan stimuleras att spara, eftersom sparande Innebär en förhåUandevis störreuppoffring för dem som Inte har så väldigt hög Inkomst. Det är, fru talman, mot denna bakgrund man måste semoderata samlingspartiets motion nr 431 till årets riksdag om decentraliseratägande. Där framhåller vi bl. a. hur väsentligt det är att de I olika företaganstäUda stimuleras att så att säga köpa In sig I sina företag, även om det skermed rätt små satsningar I sänder. Vi har som ett exempel på sådan stimulanstagit upp en förslagsskiss om obligationer som delägarbevis, vUka efter en tid- förslagsvis fyra, kan omvandlas tUl aktier. En motsvarandeavbetalnlngstid förutsätts I förslaget liksom avdragsrätt för räntor I sambandmed avbetalningarna, föratsatt att skattepliktig förmögenhet Inte föreligger Idet enskilda fallet. Det är ett exempel och det finns åtskilliga andra som kanpassa I denna bild. har helt varit Inne på liknandetankegångar. Det ligger helt I linje med detta att företagen måste hamöjligheter alt spara och se om sin ekonomi. Jag vill då framhålla Jag måstegöra det den oroväckande försämringen av företagens soliditet, särskUt demindre ochmedelstora företagens, samt att antalet konkurser och företagsnedläggelser nuhar slagit rekord. Med tanke på risken att egenföretagaren förlorar Inflytandetöver sitt företag är det särskilt angeläget att egenföretagarna gesmöjligheter till exempelvis skattefri avsättning tUl självfinansieringsfonder.Dessutom anser vi att ytterligare pengar från AP-fonden via kreditinstitut börslussas över till de mindre och medelstora företagen. Det påverkar på intetsätt pensionärernas förmåner och Inverkar Inte heller på budgeten. Med stöd av vad jag här har anfört ber Jag attfå yrka bifall till den reservatlon som är fogad till näringsutskottetsbetänkande nr 38. Delägarsparande m. m. HerrHAGLUND (s): Motionärerna har ju underiättat för mig. Jagskah helt kort redogöra för utskottets betänkande och förslag, men motionärernahar redogjort för sina synpunkter och har motiverat sina motioner och sinreservatlon. Med anledning av både och vill Jag dock. Innan jag redogör för utskottets ställning, erinra omorsaken tUl att ni över huvud taget har möjlighet att här diskutera ommaktkoncentration. föreslog ett antal motionärer enutredning av maktkoncentrationen inom det privata näringslivet. Då fanns Ingenprivat maktkoncentration, sades det; det fanns ingenting att utreda. Jag vlUsärskilt erinra och de folkpartistiska motionärerna omdetta, eftersom också de var kompakta motståndare tUl en utredning om de härsakerna och ansåg att någon sådan inte behövdes. skah vi väl inte tala om den snö som föll -detta hände - men Jag kan Inte underlåta att erinra omdetta I samband med att citerade vad statsminister svarat omförmögenhetsfördelnlngen och en nedplöjnlng av kapital I företagen. Man börInte tala så mycket från borgerligt håll om det intresse som harfunnits där för en fördelning och nedplöjnlng I företag. Det som vi behandlar I detta utskottsbetänkande är - detär banalt att säga detta en gammal bekant. Ärendet har tidigare behandlats1968, 1969 och 1970. 1 sedvanlig ordning har det självfallet skickats ut påremiss, och de stora organisationerna på arbetsmarknaden har yttrat sig ochavstyrkt med den gamla vanliga motiveringen, att det här vUlarbetsmarknadsparterna - SAF, TCO, och LO - helt sköta om själva. Det är bara litet nytt som har tillkommit som jag tyckerär så viktigt att jag vill nämna det. Jag vUl citera vad SAF har sagt I sittremissvar och få det med I riksdagsprotokollet, eftersom det faktiskt tillfördiskussionen någonting nytt. SAF skriver nämligen: "I anslutning härtUlmeddelas att i det långslktsavtal som 1969 träffades meUan SAF samt (), () ochSveriges clvUlngenjörsförbund (CF) finns en överenskommelse om fördelning avföretagens förädlingsvärde mellan de anställda och kapitalägarna. GrundtankenI motionärernas förslag kan därmed sägas Delägarsparande m. m. vararealiserad på makroplanet. En utbyggnad av dessa tankegångar på företagsplanetbör enligt SAF:s uppfattning I sin helhet avgöras av arbetsmarknadens parter,SAF avstyrker därför motionärernas förslag." Jag har velat ta med detta som en ytterligare Informationom att arbetsmarknadsparterna fortfarande vUl sköta om denna angelägenhetsjälva. Det har varit grundtanken också för utskottsmajoriteten när vi haryrkat avslag på motionerna. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. () kort genmäle: Det var väl litet långsökt att tala om sakersom tilldragit sig I tiden och om dem använda uttrycket"den snö som föll I fiol". Det jag citerade av var däremot ettuttalande och ett uttalande just I fiol. Dessa uttalanden är heltaktuella. Man bör Inte vara så övertygad om att remissinstansernahar en negativ inställning. TCO är ju I sak mycket Intresserad och säger: "De av motionärerna framförda synpunkterna och önskemålen är enligt TCO:s uppfattning Ingalunda ointressanta utan de bör penetreras Ingående. Vissa av dessa frågor har också i den allmänna debatten fått förnyad aktualitet---------------------------- ." Det är ändå I sak ett kraftigt uttalande. Sedan erkännerjag att LO och SAF Inte är intresserade, men liksom vi märkt att LO tänkt ombeträffande representation för de anstäUda I företags styrelser - man var förutemot men accepterar nu försöksverksamhet - tror jag att utvecklingen själv Inomnågra år pressar fram förändrade tankesätt. Här får man också säga attstatsmakterna har ett Intresse av att på ett övergripande sätt ta sig anproblemen. Om man I vissa företag har ett system med andelar för de anställda Iett långsiktigt företagssparande, skapas därmed en form av obalans Inäringslivet gentemot de övriga företagen. Eftersom företagssparandet skaU varalångsiktigt, finns det också skatteproblem som man måste tänka på. Sparandetkan vara långsiktigt eller som I det västtyska exemplet ellernågon annan tidsperiod. Men när de anställda Inte får lyfta sinandel av delägarsparande t I sitt företag, måsle man från statens sida se överskatteproblemen och därför behövs en utredning. Så viU jag också varmt understrykade svårigheter, som överlag föreligger för de mindre och medelstora företagenoch I fråga om vilka vi haft så många motioner från folkpartihåU - Inte minsthar . ofta talat för dem här I kammaren. Just nu ärdet särskilt svårt för dessa företag, men de problem vi diskuterar ärmera långsiktiga. HenHÖRBERG (fp): Som en av motionärerna bakom motion 1075 vUljag ta av kammarens tid i anspråk. Vi poängterar i motionennödvändigheten av att de anställda skall få vidgat Inflytande I företagen genomlöntagarrepresentation I bolagsstyrelserna, genom löntagarrevlso-rer,självstyrande grupper m. m. För en mera djupgående demokratisering avnäringslivet måste det på bh nödvändigt att också låta de anställdabh direkt delaktiga I den årliga kapltaltUlväxten Inom företagen. Det är alltså två saker man talar om. Det ena gäller deanställdas medinflytande och medbestämmande som kan ordnas på det sätt som destora arbetstagarorganisationerna och är överens om, nämligen genomrepresentation I styrelser och på aUa övriga nivåer. Det andra är deträttvisekrav motionärerna här kommer med, nämligen att de anställda skall fåsin del av kapitaltillväxten lika väl som kapitalägarna skall få sin andel. TCO är positiv I sitt remissyttrande och säger att detsjälvfallet I hög grad är en facklig angelägenhet på att arbets-och kapitalinsatserna får rättvis ersättning för sina bidrag iproduktionsprocessen. TCO säger sig ha för avsikt att ägna dessafrågor ökad uppmärksamhet. Det har glatt motionärerna att den avstyrkandeutskottsmajoriteten ställer sig mycket positiv till ett par saker I motionen.Utskottet noterar med gUlande de kritiska synpunkter på maktkoncentrationenInom näringslivet som framförs I motionen 1075. När nu utskottets majoritet ärså positiv och I betänkandet poängterar problemets existens, hade man kunnathysa den hlla förhoppningen att den också skuhe vara med på kravet om enutredning kring ett problem som den uppenbarilgen anser finns. Personligen tycker jag nog att TCO är optimistisk när mantror att det skaU vara möjligt att genom vanliga arbetsmarknadsförhandhngarkunna uppnå målet. Förändringar I aktiebolagslagen torde vara nödvändiga förfuU effekt. Jag tror för min del liksom att kravet att deanställda skall ha rätt tUl andel I företagens långsiktiga kapltaltUl-växt ären stor fråga framöver, och Jag vågar sia att LO säkerligen kommer att tänka ompå denna punkt. För att kunna åstadkomma någonting på detta område måstedet bil en politiskt baserad utredning med ev. framtida lagstiftning som föhd.Jag ber att få yrka bifall reservationen. Delägarsparande m. nt Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av hen m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan I betänkandetnr 38 röstar ja, den det ejvill röster nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrHolmberg m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltlonen. Då i Göteborgbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föhande resultat: § 33 Föredrogs betänkande nr 64 Ianledning av motioner om lagstiftning på dataområdet m. m. § 34 Ettelektroniskt betalningssystem Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 39 i anledning av motion angående ett elektronisktbetalningssystem. Hen (s): Om bankerna får som de vill så går vi medraska steg In I något som populärt kan kallas för "det kontantlösasamhället". 1 stäUet för sedlar, checker och postgiro är det meningen attmedborgarna skall utrustas med ett Identitetskort och ett konto i ettdatamaskinminne. Och med hjälp av mängder av dataterminaler, sammanknutna i ettJättelikt datakommunikationsnät skulle sedan I princip samtliga penningtransaktionersom den enskilde medborgaren gör kunna registreras. Det kommer alltså Iframtiden inte längre att bil fråga om något oansvarigt smusslande med omärktasedlar. AUt enligt bankernas planer. Allt som allt Innebär förverkligandet av detta s. k.SlBOL-projekt införande av ett informations- och databankssystem som får detmesta som planeras Inom den offentliga sektorn att framstå som småsaker. 1 motion 1090 har vi också påpekat att SIBOL-projektetInnebär uppbyggandet av ett integrerat datasystem av oanadedimensioner. Det är ett system som i sin väldiga omfattning är svårt attöverblicka oeh där man kan anta att möjligheterna tUl missbruk av InformationInte aUtld kommer att vara så lätta att täppa till. Man kan därför fråga sighur den enskildes personliga Integritet skall kunna skyddas I ett datasystemsom Innebär en sådan väldig koncentratlon av ekonomiska och andra uppgifter omenskilda och företag. Det finns vidare anledning påpeka att betalningssystemethittills har betraktats som en central samhällelig angelägenhet. Det ärmotionärernas bestämda uppfattning att om vi skall övergå till ett elektronisktbetalningssystem i vårt land, då är det samhället som skall sköta det hela ochInte bankerna. På så sätt får man också de bästa garantierna för att denenskildes Integritet Inte kommer att trampas på tårna av olika bankmässiga ochkommersiella Intressen. säger näringsutskottet I sitt betänkande attfinansministern har tUlsatt en utredning avseende samordning ochkontroll av databanker m. m., och att motionärernas önskemål därmed I alltväsentligt är tUlgodosedda. Jag har läst Igenom databanksutredningens direktiv, menjag måste säga att direktiven är ganska svårtolkade på den här punkten.Avsnittet därSIBOL-projektet speciellt nämns kommer I den beskrivande delen. På de sidor därutredningens arbetsuppgifter skisseras talar man I mera allmänna ordalag. Enviss oklarhet råder alltså. Utskottets skrivning måste därför Innebära att man fåttuppgift om att databanksutredningen också kommer att ta upp . Avdet skälet har jag Inget annat yrkande än utskottets. Men det skulle vara braom näringsutskottets talesman här kunde bekräfta att databanksutredningensarbetsuppgifter också Inkluderar en utredning av bankernas planer på Införandeav ett elektroniskt betalningssystem I vårt land. Åtgärder mot ocker vid försträckning I detta anförande Instämde herrar () och Olhede(s). Hen WÅÅG (s): motion rör en utomordentligtviktig fråga, och utskottet har behandlat den med stor omsorg. På fråga vill jag svara, att utskottethar fått besked om att vad här berörts skaU Ingå I den utredning, som utskottetåberopar. Dessutom har utskottet vissa andra, personliga garantier. Iutredningen som är ledamot av utskottet och i sig utgör engarant för att dessa frågor kommer upp. Utskottet finner sig också ha en vissborgen för att allting blir beaktat genom herr motionären och hans ställningInom departementet. Jag yrkarbifall tUl utskottets förslag. Överiäggningen var härmed slutad. § 35 Åtgärder mot ocker vid försträckning Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 40 I anledningav motion om åtgärder mot ocker vid försträckning. HerrBÖRJESSON i (c): Det är med en viss tvekan Jag begär ordet föratt kommentera näringsulskoltets belänkande nr 40. Jag är tveksam därför atldel strider mot gällande praxis här I att tala för en avstyrkt motionnär det Inte är fogad någon reservatlon vid utskottets betänkande. När Jagändå dristar mig att ta till orda är det helt enkelt av den anledningen att Jagtillmäter det problem som behandlas I betänkandet sådan vikt, att Jag med någraord vill beröra det.