prot · FU0940 · 1971-12-31 00:00:00 — Förslaget att skaU uttala sig motkollektivanslutning tUl poliliska partier är dessutom prakliskl meningslöst,sådant uttalande kommer alt helt sakna konkrel verkan, när det gäller attfä bort den poUtiska kollektivanslutningen. Sammanfattningsvis vUl vi sålunda anföra all principen omanslulning tiU poUtiskt parli eUer organisation av annat jämföriigl slag börtUlkomma den enskUde själv att avgöra, I det nu aktualiserade sammanhanget böropinionen för beaktandet av denna princip utvecklas inom berördaorganisationer, i detta fall inom fackföreningarna själva, och icke genomstäUningstaganden från sida," Med stöd av det anförda yrkar jag, herr talman, attriksdagen med avslag på motionerna nr 3, 114, 527 samt 560 mälte i skrivelselUl Kungl, Maj :t hemstäUa alt tiU grundlagberedningen för kännedom meddelasvad sålunda anförts. () korl genmäle; kritiserade i början av sittanförande att reservationen inte gär tUlräckligt längt och att den borde havarit skarpare. Men sedan yrkade bifall tUl ett kommunistisktförslag. Jag tycker personligen att det var Utet onödigt att herrWerner yrkade bifaU tUl sitt förslag, TV meddelade nämligen innan sitt anförande att och kommunislgruppen tUlsammans med deborgerUga kritiserade kollektivanslutningen men alt kommunisterna i voteringenstödde socialdemokralerna. i (vpk) kort genmäle; Det sista, , har att göra medvåra förbindelser med TV. Det är naturUgtvis ett uttryck för vänslervridningeninom den svenska televisionen. Det är ändå, , enUlusion att tro att socialdemokraterna skuUe ta särskilt myckel intryck av etttUl intel förpUklande uttalande. Vi som känner socialdemokralerna och derasmånga gånger hämningslösa agerande i fackföreningarna, vet att så inte ärfallet. Alt tror på nyttan av att gör ett uttalande ärkanske inte så underUgt, eftersom jag tror att han knappasl tUlhör de trägnarebesökarna i den byggnadsfackförening i eUer dess sektion som hantUlhör, HenHERNELIUS (m): Den dramatik som lUl följd av , somherr sade, numera intressanta sammansättning har uppstått kring dettaämne har väl närmast sin grund i en ledande artikel i tidningen . Där gjorde man ju stor affär av vad som hända kunde, och man stäUdeocksä i utsikt att om kommunisterna röstade på något från socialdemokratisksynpunkt icke lämpligt sätt sä skulle del bU helt om öronen pä arbetsplatserna.Del var ungefär innebörden av Nåja, Arbetet hade inte behövt vara så oroUgt, Vad somhänder nu är ett kommunistiskt bidrag tUl diskussionen i grundlagberedningen ommedborgarnas fri- och rättigheter, och det är alt hälsa med glädje ochtUlfredsstäUelse att etl sådant kommer. Det torde vara första gängen, och ärdet inledningen tUl en rad bidrag frän kommunisterna lUl denintressanta diskussionen om medborgarnas fri- och rättigheter i detta land somi andra länder, då är vi bara tacksamma. EmeUertid tror jag att frågan i och med dagens behandlinghar falUt framåt. I förra årels utlåtande frän sade teten att bör avslå molionerna, Moiiveringen är mycket kort, nämUgen "under hänvisning tUl av godkända utlåtan den". I en reservation från moderat häU hette del då att borde tUl grandlagberedningen via Kungl. Maj:t överlämna motionerna för att beaktas vid beredningens överväganden om medborgerUga fri- och rättigheters lagfästande i ny författning. , , heter det i den socialdemokratiska majoritetens uttalande i först alt man hänvisar lUl tidigare yttranden och sedan kommer det nya och intressanta; "Då frågan om de i motionerna nämnda fri- och rättigheterna härjämte övervägs av grundlagberedningen, föreUgger enligt utskottets mening----- " etc. Det är aUlsä pä sätt och vis samma yrkande som de moderatareservanterna hade , som kommer igen. Jag är glad över denformuleringen. Jag tolkar den som elt Ivåfaldigt löfte, dels ett löfte från desocialdemokrater som är ledamöter av konslilutionsulskollet och tUlikaledamöter av grundlagberedningen att de är viUiga att verka för all frägan tasupp i grundlagberedningen med allvar och kraft, dels ett löfte som dänaturUgtvis också måste gälla den socialdemokrat som är ledamot av dennakammare och som kanske också röstar för delta betänkande och också är ledamotav grundlagberedningen. Jag ser aUlsä i detta uttalande en utfästelse frändessa tre ledamöter av grundlagberedningen att grundlagberedningen verkligenbör få tid på sig att diskutera medborgarnas fri- och rättigheter och därmedinte minst kollektivanslutningen. Man kanske inte, herr talman, har märkt det intressettidigare, och därför är det att hälsa med stor glädje när det nu dyker upp. Med dessaord, herr talman, ber jag att få yrka bifall lUl reservationen. Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti HenJOHANSSON i (s): Tyvärr måste jag börja med att göra herrHernelius något besviken. Han förklarade att frågan har faUit framåt. Men vadbelyder detta? 1 debaiten har man mycket talat om samhällets skyldighet attvidta åigärder mot kollektivanslutning på det poUtiska planet. Såviii jagförstår kan samhället gripa in endast pä ett sätt, nämUgen genom lagstiftning,jag då tUl de olika förslag tUl beslut som föreligger här, konstaterar jagalt majoriteten inom faller tUlbaka på sitt tidigareuttalande att man tar avstånd från en lagstiftning på detta område. HerrWerner tog i sitt anförande bestämt avstånd frän en lagstiftning. Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Han taladeom att en förändring icke skuUe ske genom etl ställningstagande fränriksdagens sida. Läser jag sedan den borgerUga reservationen, är man inte Ukaklar, men det står: "Nuvarande missförhållanden bör icke i försia handförändras genom lagstiftning utan genom åtgärder frän partiernas egensida." Det betyder såvitt jag förstår att man inte heUer vUl hanågon lagstiftning mol kollektivanslutning. i verkademycket bestämd pä denna punkt. Hur skall dä samhället gripa in? Tydligen väntar man sigatt del kan ske genom uttalanden från sida, men det är en helt nyleknik för arbete alt den i oUka frågor skaU anta uttalanden somskall vara vägledande och bestämmande för organisationerna. Sedan, herr talman, må det förlåtas mig om jag fastnat förett Utet ord här; "åtgärder från partiernas egen sida." TydUgen anserde borgerUga reservanterna att det är flera partier som har koUeklivanslutning,men i debatten har man bara talat om elt. EmeUertid är del inle något parti somkoUektivt ansluter sig, ulan del är fackföreningar som gör delta. För min delhar jag lidigare i bestämt tagil avstånd från all lagstiftning pådetta område. Jag står kvar pä denna ståndpunkt. När grundlagberedningen lar upp frågorna om den enskUdemedborgarens och aen enskilda organisationens poUtiska frihet sker det isamband med behandlingen av normgivningsmakten. I det sammanhanget får manöverväga vUka fri- och rättigheter som skall skrivas in i gmndlagen. För migstär det klart att den enskUdes poUtiska frihet skaU upprätthällas, men ävenden enskUda poUtiska organisationens frihet bör garanteras genom grundlag. Detbetyder att varje organisation skall ha rätt att bestämma över sina egnaangelägenheter. Det kan hända att grundlagen bör formas på ett sådant sätt attden förhindrar en tUlfällig riksdagsmajoritet att inskrida genom åtgärder somförbjuder organisationerna att ha den ena eUer den andra verksamhetsformeneller anslutningsformen. Den enskilde skall kunna ansluta sig tUl elt politisktparti, men han bör ocksä kunna fä göra detta tUlsammans med andra. Enkollektivanslutning innebär att enskilda människor tUlsammans fattar beslut omanslulning tUl ett politiskt parti. Om della är en lämplig eller olämplig formär en sak som de enskilda fackföreningarna själva fär avgöra. Får jag därför tUl säga att vi skall nogdiskutera hur fri-och rättigheterna skaU utformas i grundlagen, och jag är vUUgatt föra en mycket seriös debatt om detta i grundlagberedningen. Men jag måste göraherr HerneUus besviken: Jag är inte beredd att verka för alt i regeringsformenskrivs in något förbud mot kollektivanslutning. Med detta,herr talman, yrkar även jag bifall tUl utskottets hemställan. HerrHERNELIUS (m) kort genmäle; "Mycket prutades ej, men hälftenprutades strax." Ja, egentligen prutades det hela nu i hänvisningen tUlgrundlagberedningen från en av medlemmarna av majoriteten ikonstitutionsutskottet. Det var verkUgen en ganska grotesk definition för migöverraskande grotesk för att komma från det hållet - av kollektivanslutningensom i gav. Det innebar att medlemmarna tillsammansfattade beslut ompoUtisk anknytning. Det är mänga som inte var tUlsammans när beslutet fattades.Det är mänga som inle vet om beslutet. Det är mänga som aldrig i hela sitt livvet om att de har fått en stämpel på sig med poUtisk anslutning. Det är inteatt fatta beslut tiUsammans - det är någonting helt annat, , Sä har vi återigen fått uppleva den nära nog ärUgenåterkommande attacken mot kollektivanslutningen. Vi har som vanligt fält ta delav en kriiik som formeUt riktar sig mot del socialdemokraliska partiel men somtUl sin reella innebörd är elt angrepp mot den samlade fackliga rörelsen. Ja,vi har t, o. m, fält veta att medlemmarna inom fackföreningsrörelsen blirodemokratiskt behandlade. Del är en allvarlig beskyUning och det är elt slagemot principen om majoritetsbeslut och hela vårt parlamentariska system, I den här deballen om fri- och rättigheter noterar jagocksä att ingen av de borgerliga talarna har ifrågasatt den inskränkning somföreliggande motioner syftar till, nämligen inskränkningen i fräga omorganisationernas fri- och rättigheter att i demokratisk ordning självabesluta i sina egna angelägenheter. Låt mig ocksä säga att kollektivanslutningen såsom formbetraktad är ingen sak som endasl tUlämpas när del gäUer anslutningen tUl etlpolitiskt parti. Inom fackföreningsrörelsen använder vi den kolleklivaanslutnings-formen när vi ansluler oss tUl ABF, . Vianvänder också den kollektiva anslutningsformen när vi ansluler oss till FCO,de fackUga centralorganisationerna. Jag är inte helt säker, men jag tror attäven de övriga partierna använder den kollektiva anslutningsformen när deansluler sig tUl de studieförbund som de vUl tillhöra. Själva formen kollektivanslutningär följaktligen i och för sig inte någonting som vi från fackföreningsrörelseneller socialdemokratin är ensamma om, utan det är en form som används ocksä avandra partier. Jag tror att jag har anledning i varje fall när detgäUer en del av de talare som har varil uppe här i debatten att använda någolav ABC-meloden för att berätta om hur besluten om kollektivanslutning tUlpoUtiskt parli fattas inom den fackUga rörelsen. Först vUl jag säga attformerna varierar i fråga om vUket organ som fattar beslutet. Inom vissafackförbund är del sektionerna och deras medlemsmöten som faitar beslutet. är det representantskapen som har avgörandet i del härbeslutsfattandet. Men i båda fallen - aUtså oavsett vUken form som tUlämpas överlätes det, efter det att majoritetsbeslut är fattat om en koUektivanslutning till partiet, tUl varje enskUd medlem att själv fatta sitt egetbeslut. Reservationsrätten innebär ju alt varje enskild medlem har att taställning tUl om han vUl acceptera det beslut som medlemsmötet eUerrepresentaniskapet har fattat. Det tal som har framförts i oUka sammanhang omatt det här är fräga om att medlemmarna skall begära utträde frän ell parli,som de själva individueUt icke har anslutit sig lUl, är helt felaktigl. När deavger sin reservation är de nämligen icke medlemmar av parriet, utan de tarStäUning i sak tUl det beslul som medlemsmötet eller representaniskapet Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i poUtisktparti Är det så att man har en avvikande mening om det beslut som är fattat,så säger man ifrån att man icke viU bU kollektivt ansluten tUl detsocialdemokratiska partiel. Jag tror att det i synnerhet finns anledning för dentalare, som anförde det odemokratiska i själva reservationsrätten, att betänkavad han egentUgen uttalar sig om i det här sammanhangei. Fattade jag honomrätt, så menade han också att en fackUg medlem som inte är knuten till någotannal poUtiskt parti befinner sig i en annorlunda och besvärligare ställningnär han skaU avge sin reservation. Nej, ingalunda är del på det sältel, Allasom vUl reservera sig har samma möjligheter all göra del på etl entydigt ochlikartat sätt. Det krävs inte nägon som helsl motivering tUl att man reserverarsig i detta sammanhang. Man avslöjar icke med reservationen om man stöder ellertUlhör någol annat politiskt parti. Man avslöjar heller inte om man röstmässigtsiöder del socialdemokratiska partiet. De borgerUga partiernas egna argument att det t, o, m, finns socialdemokrater som reserverar sig emotkoUektivanslutningen innebär ju att argumentationen faller platt tUl marken.I och med all en reservation avges kan man alltså icke avgöra huruvida personeni fräga har någon viss poUtisk sympati, utan vad man avgör är att han taravstånd från det majoritetsbeslut som har fattats i detta sammanhang. De angrepp som har riktats i debatten ärbegränsade lUl endasl en av de former som fackföreningsrörelsen tUlämpar i sittnära samarbete med socialdemokratiska partiet. Men meUan raderna har man kunnatutläsa och av erfarenhet vet vi att de borgerUgas indignation motkollektivanslutningen har en betydUgt djupare innebörd och mening. Vid ettflertal tUlfäUen har vi inom den fackUga rörelsen fått motta stark kritik föratt vi över huvud tagel engagerar oss i det politiska arbelet pä det sätt somskett och sker. Vad man i grunden angriper är den fackliga rörelsens rätt attsjälv faststäUa sin målsättning och uppgift och att själv besluta om vUkaarbetsformer och meloder som skall användas när man söker uppfyUa denmålsättning som är fastlagd. Ingen torde kunna bestrida att samarbetet mellan denfackliga rörelsen och del socialdemokraliska partiel har utgjort detväsentUgaste medlet för den trygghetsskapande reformpolitik som genomförts ivårl land. En erfarenhet som den samlade arbetarrörelsen har i fräga om dettaarbete är också all det oftast har varit i strid mol de borgerliga partiernastödda av arbetsgivarna, som reformer har fått genomdrivas. Den kraftsamUng somsamarbetet utgör har varit och är självfallet fortfarande en nagel i ögat påde borgerliga partierna. Den frontställning, som så klart framträtt i destrider vUka utkämpats meUan den fackliga rörelsen tUlsammans med detsocialdemokratiska partiet ä ena sidan och borgerligheten i samarbete med deprivata arbetsgivarna å den andra sidan, har mer och merirriterat de borgerUga partierna ur rent valtaktisk synpunkt. Det är förmodligen detla som har gjort att man frånfolkpartiets sida nu är beredd att avstå frän att själv tigga pengar ellermotta ekonomiska bidrag frän arbetsgivarna. Men jag är säker på att denvärdegemenskap som föreligger meUan och de privata arbetsgivarnaändock icke kommer att suddas ut. Det är naturligt alt de borgerliga mol dennabakgrund ur rent valtaktisk synpunkt vUl åstadkomma en försvagning och säkertallra helst ett definitivt upphörande av det nära samarbele som föreliggermellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin. Men jag kan försäkra deborgerliga att den värdegemenskap som präglar della samarbele kommer att bestå.Och Uka säkert är det att den fackliga rörelsen med kraft kommer att försvarasin rält att själv beslämma över sin målsättning och uppgift liksom rätten attsjälv beslämma formerna för sitt arbete. Den form för samarbete med socialdemokratin som sästarkt kritiseras utgör ett myckel viktigt element i den fackUga rörelsensarbete. Förutom att den utgör ett viktigt ekonomiskt stöd för partiet utgör densamtidigt ett viktigt inslag i syftet alt de fackliga medlemmarna pä etl tidigtstadium fär möjligheter att inom partiet vara med och diskutera utformningenoch prioriteringen av den dagsaktuella poUtiken liksom den framtida poUtiskautveckUngen i vårt samhälle. Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti I detta anförande instämde herrarBrännström, , , , , i ,, i , i , i Härnösandoch (samtliga s). () korl genmäle; Det har sagts tidigare här att debatten intehar tillförts någonling nytt. Men tUlförde verkligen debattennågonting nytt när han påstod att sedan beslutet är fattat, så överlåles del åtvarje enskild medlem att själv fatta sitt beslut. Underförstått: det skickas utetl meddelande tUl varje medlem, som inte varit närvarande, att beslutet harfattats, att medlemmarna har rätt att reservera sig och hur de skaU göra det.Sedan när tUlämpas det systemet, ? säger vidare att det krävs ingen motiveringför reservation. Det har varil en helt annan ordning på många, mänga hållhittUls, och man har direkt frågat; Varför vUl du reservera dig? På andra hällhar man inte frågat om den saken. Men sedan när tUlämpas detta genereUt? Detdär var verkligen nyheter. Sedan säger någontingom samarbete mellan borgerUga och arbetsgivare. Jag vet inte om den frägan harnägol att göra med den enskUdes fri- och rättigheter att själv välja sittpoUtiska hemvist. Men om vi ändå skall gå in på den frågan, så tror jag altherr har fått fel för sig. Det sades ju från socialdemokratiskt håll iATP-striden pä valaffischer; Säg nej till arbetsgivarna! Är alt i dagens läge ge de fackliga organisationerna pä det statligaområdet samma råd? HerrOLSSON i (vpk): Jag skulle vilja ge en belysning av hurkollektivanslutningen fungerar praktiskt för de fackföreningsanslulnamedlemmarna. Kollektivanslutningen är främst, såvitt jag förstår, etlsätt av SAP att mjölka pengar ur fackföreningsrörelsen. Den ideologiskasamhörigheten mellan SAP och fackföreningsfolket ökar ju inte med kollektivanslutningen - tvärtom har den nog en stötande effekt på demokratiskt Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Det är ingel fel att fackföreningsrörelsen ekonomiskt stödjerpartier som man uppfattar för rörelsens talan i . Därvidlag har deborgerUga partierna inget att säga, eftersom åtminstone tvä av dem uppbärbeiydande stöd från det privata näringslivet, vUkel ju också är avslöjande förvems lalan dessa för. påstår folkpariiel alt man säger nej lill sådanapengar. Det är svårt att få vetskap om delta, därför att man kan ju inte trängain i vad vissa bolagsstyrelser beslutar om, men det är möjUgt alt det är sant.Man har emeUertid inte krävt någon lagstiftning mot detta all privala förelagskänker pengar lUl poUtiska partier, CentraUseringen av fackföreningsrörelsen med allt störrelokalavdelningar och represenlantskap som beslutande organ innebär att enmycket lilen grupp fackföreningsmedlemmar beslutar om frågor som t, ex,kollektivanslutning, I den fackförening jag tillhör. Byggetian, bestårrepresentaniskapet av av medlemmarna. Av representantska-pelsledamöter är nu mer än hälften socialdemokrater, och dessa skuUe dä kunnabestämma att tUlföra SAP 29 000 nya medlemmar, trots att en majoritet avmedlemmarna troUgen är emol en sädan anslutning. Många skuUe också då komma atttUlhöra två partier, om de inte reserverade sig. Det är ocksä oklart vUkarättigheter dessa kolleklivanslulna egentUgen har när det gäUer att besökaSAP-möten m. m. Beträffande den reservationsrätt som de kollektivanslutnaändå har försöker man på alla sätt förhindra all den utnyttjas, I Metallsavdelning i Slockholm, som är en myckel slor fackförening, gör man sä alt närden avgift som betalats tUl SAP skall återbetalas har man på expeditionen, ditvederbörande måste vända sig, bara en kassalucka öppen. Dessutom är den baraöppen två kväUar pä , varför mycket stora köer uppstår. kandet vara tomt i andra kassaluckor pä expeditionen. När medlemmarna skall belalain avgifterna till fackföreningen kan de göra del tUl en uppbördsman päarbetsplatsen, men när de vill ha tUlbaka sina egna pengar måste de åka in tUlfackföreningsexpeditionen och stå i kö där. Om en reservant råkar vara sjukeller upptagen de aktuella kvällarna och inte har råd att ta ledigt de dagar däreservantpengarna betalas ut, får han inte ut dessa pengar. Jag känner flera reservantersom låter pengarna frysa inne, därför att det är för mycket besvär med atthämta ut dem. Det är också slötande att avgifterna till SAP tas ut först, ochsedan kan de återbetalas tUl reservanterna endast med myckel stora besvär.Dessutom har det sagts mig alt det i vissa kolleklivanslutna avdelningar intefinns någon möjUghet att återfå pengarna, är emeUertid bara utanverket påkollektivanslutningen. Det verkligt slötande är självfallet alt en Uten klickmänniskor kan ansluta en stor mängd andra tUl ett poUtiskt parti, trots att desenare inle vUl delta. Jag skulle vUja höra vad socialdemokraterna hade sagt,om vi kommunister inom gamla avdelning 36 hade kollektivt anslutitfackföreningsmedlemmarna tUl kommunistiska parti. Jag vUl emellertidtUlägga att nägra sädana diskussioner inte har förls och att mitt partisstadgar inte ger sådana möjUgheter, Det borde inte heller SAP;s stadgar göra.Ekonomin kan man ordna genom fackföreningsanslag från är , dåfackföreningsfolket kan ta ställning tUl frågan. Trols del som jag här anfört stöder jag inte den borgerUgareservationen, eftersom den inte är tUlkommen för fackföreningsmedlemmarnasbästa utan ingår i etl propagandaspel. Däremot anser jag alt fackföreningarnasjälva skall rätta lUl delta odemokratiska oskick. Jag vUl fräga i hur hanvet att det förslag som jag har argumenterat för inte är tUlkommet förfackföreningsmedlemmarnas bästa. Jag avslutade mitt anförande med att säga,att för de minst 150 000 människor som mol sin vUja tvängsanslutes tUldet socialdemokraliska partiet borde göra elt uttalande. Vad sedan angår det förslag tUl uttalande som har delat ut kan jag säga att jag instämmer med vad som står i de tväförsta styckena i det uttalandel; självfaUet inte med återstoden. Varför herrWerner och i inle vill ansluta sig tUl vär reservation ärför mig inte helt klarl. Är orsaken möjUgen de inledande meningarna, där viunderstryker individens rätt att fritt och självständigt få välja politiskuppfattning i en demokrati? Sedan talade om hur reservationsrätten ärutformad, och han polemiserade mot vad jag sade. Jag skall nu bara nämna eltexempel, som jag har hämtat ur en tidskrift, i vUken man redovisar vUketskriftUgt svar ett antal kommunalarbetare fick, när de vUle reservera sig motsin fackförenings beslut att koUektivansluta medlemmarna tUl arbetarkommunen iStockholm, Jag citerar: "Upplysningsvis vUl avdelningsstyrelsen meddela attde få reservationer, som finnas bland samorganisationens 16 000 medlemmarmotiverats med tillkännagivande av annan politisk åskådning än den delsocialdemokratiska partiet företräder," Ja, sä var det aUtså med möjligheten till politiskanonymitet i det fallel, ! Vad var det nu för möjlighel som gavsde socialdemokrater som ändå inle vUle vara med i det socialdemokratiskapartiet? Jag frågade avslutningsvis i rrutt inlägg vad de 150 000personer som mot sin vUja kollektivt anslutits tUl det socialdemokratiskapartiet och som i nägon mening verkligen är satta under förmyndarskap fär försvar av partiet när de frågar; Varför måste det vara sä här? Jag vet inte om det anförande som i höUoch som föranledde en del instämmanden skall tolkas som ett svar pä den frågan,del svar som dessa människor skaU fä. Han sade att detta är en tradition, ochtraditioner borde man inte ändra på. Tvärtom tyckte att traditionerbrukade man lagfästa. Det är klart att det vore ett enkelt sätt att komma ifråndetta problem; att ersätta kollektivanslutningen med lagstiftning om attfackföreningsmedlemmarna skaU tUlhöra det socialdemokratiska partiet. Från värsida har sagts att vi inte vUl lagstifta i denna fråga. Vi hoppas att deargument vi har skaU vara så övertygande att della förhållande upphör. i sade anslutningsvis att så längesambandet mellan fackföreningsrörelsen och partiet bestod gick det bra. Det vUlsäga ' 6 protokoU 1971. Onsdagenden Stadgande i lag angående förvän' ai> medlemskap i politisktparti Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti