prot · FU0942 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. § 2 Interpellation nr 75 ang. storleken ochåterbetalningen av studiemedel Ordet lämnades på begäran tUl Hen WUKMAN(m), som yttrade; Frägan om de universitetsstuderandesstudiemedel har orsakat åtskilUg debatt i . Det hardå framför aUt gällt studiebidragets andel av studiemedlen, dvs. frågan om enindexreglering av studiebidraget. Det finns utan tvivel skäl att ånyo aktualisera dennafräga. Studiebidraget har nämligen minskat med i värde sedanstudiemedelsförordningen antogs 1964. Detta innebär att studiebidraget dvs.den del av studiemedlen som är äterbetalningsfria representerar enavgjort rrundre andel av de totala studiemedlen än vid beslutet . då systemet började tUlämpas utgjorde studiebidraget exakt avstudiemedlen. I dagens läge är andelen inte ens av totalbeloppet.Det finns aU anledning att fråga sig varför den som erhöll studiemedel årennärmast efter systemets genomförande skaU behandlas förmånligare än den somstuderar och uppbär studiemedel . En metod att motverka studiebidragsdelens successivavärdenUnskning vore indexreglering. Mot en indexreglering har anförts attfrågan om en höjning av bidragsdelen skulle beslutas särskilt av frångäng tiU gång. Koppling har vidare gjorts med studiebidraget inom studiehjälpssystemet.Sålunda anförde departementschefen 1964 "att förmånerna inomstudiemedelssystemet inte bör vara avsevärt stöne än förmånema inomstudiehjälpssystemet". Departementschefen anförde vidare att "det voreriktigast att studie bidraget i Ukhet med de olika bidragen och tUläggen inom studiehjälpen och de allmänna barnbidragen fastställes i kronor. Studiebidraget kan självfaUet komma att höjas genom särskilt beslut av ." Sedan beslutet om nytt studiesociall system infördes har studiebidraget Uksom inackorderings- och resetillägget inom studiehjälpsförordningen höjts. Detta skedde genom beslut i 1970. I årets statsverksproposition föreslås ånyo en höjning för studerande som berörs av denna förordning. ResetiUägget bör enligt departementschefen höjas med . Mot dessa höjningar finns ingenting att invända. Det märkliga är bara att studiebidraget inom studiemedelsförordningen icke bUvit före mål för justering. Nr 42 Mänga skäl talar för enindexreglering av studiebidraget inom säväl P j j studiehjälps- som studiemedelsförordningen. I avvaktan päett sådant 17 m 1971 beslul måste studiebidraget för studerande inom högre utbUdning Det kan inte vara rimligt att de universitetsstuderande år för år skallvidkännas försämrade studiesociala förmåner allra helsl inte i en situationdär rekryteringen tUl högre utbildning blivit allt bredare. En annan viktig fråga när det gäller studiemedlen ärsystemei för återbetalning. Det syslem som tUlämpas har aUmänt upplevts somrelativt sett förmånligt för studenterna. Dels uttages ingen ränta på länen,dels finns bestämmelser om befrielse från återbetalning för så vitt inkomstenicke överstiger viss nivå. Studiemedlen skall dock återbetalas i fastpenningsvärde, vUket innebär att skulden uppräknas medbruttoprisindex. Ätt observera här är den spärregel som finns och vUken innebäratt låneformen ej skaU utfalla oförmånligare än ett annuilelslån, varsräntesats är rörUg och utgör av normalräntan för lån från statensutlåningsfonder. har frän flera häU ifrågasattsstudiemedelssystemels konstraktion, framför alll med avseende påäterbetalningsreglerna. Mot bakgrund av de senasie årens snabbapenningvärdeförsämring har nämligen index stigit mycket snabbt, vUket hafl tiUföljd att återbetalningarnas noiTuneUa belopp ökat kraftigt. För åtskiUigaindivider har detta resulterat i att de efter att ha erlagt ett årsälerbelalningsavgifl funnit att deras skuld trots detta har ökal vid ingångentUl påföljande år. Den spärregel som är inbyggd i systemet innebär attåterbetalning avbryts då vederbörande har betalat Uka myckelsom vid ett annuitetslån baserat pä av normalräntan frän statensutlåningsfonder. Denna räntesats är rörlig och utgör 6,75proceni, vUket innebär att är den räntesats som enUgl spärregelnskaU tUlämpas i dagens läge. Detta motsvarar en normal bankränta på 8,10procent vid en marginalskatt om och en räntesals om 10,125 procenivid en marginalskatt om 60 proceni. Ett normalt banklän ler sig därför åtminstone i nulägetmera förmänUgt för de studerande då de flesta genom det nya skattesystemetredan efler något års förvärvsarbete drabbas av marginalskatter pä i runt lal60 proceni. Om man antar att penningvärdeförsämringen genomsnittUgtkommer att ligga på under de närmaste decennierna och attnormalräntan vid statens ullåningsfonder genomsnittligt kommer att ligga pä ennivå om , kan man påvisa att ett normalt banklän med en räntesatsom skulle innebära totalt sett lägre återbetalningar för låntagarenän nuvarande indexlän - förutsatt en marginalskatt på eUer mera. Ombankräntan höjes tUl är den totala kostnaden fortfarande lägre omvederbörande har en marginalskatt på vid en marginalskatt om 50procent är systemen ungefär likvärdiga. Vid införandet av studiemedelssystemet anfördes från olika håll argumenisom gick ut på att i möjligaste mån minska skuldsättningens risker.Inte minst för att minska snedrekryteringen till högre utbUdning -jj, fann man det angeläget attskapa ett system som icke skulle verka avskräckandeför den presumtiva studeranden. Flera åtgärder vidtogs för Nr 42 att minskaotryggheten vid skuldsättningen, bl. a. de regler som gäUer om p , , anståndmed återbetalning om vederbörandes inkomst understiger viss ..-, ]C)i] nivå.Dessulom innebär konslraklionen alt återbetalningarna nomineUt ---- sett ärlägre i början, vUket givetvis kan upplevas som en fördel av åtskUUgastudenter. Ser man tUl det totalbelopp som studiemedelstagaren haratt erlägga fram tUl dess att lånet är betalt innebär dock systemet under vissaförutsättningar uppenbara nackdelar i förhäUande tUl reguljära län. Detta paratmed den osäkerhet vad gäller reallönens utveckling som de flesta yngreakademiker känner gör det befogal med en skyndsam översyn av reglerna föråterbetalning. Det är uppenbart att studiemedelssystemet av många uppfattassom ett relativt osäkert och otryggt finansierings-syslem. Mot bakgrund av vad jag har anfört anhåUer jag omkammarens tUlstånd att tUl herr utbildningsministern fä stäUa följande frågor; 1, Är herr statsrådet beredd att medverka tUl en sådanjustering av storleken på studiebidragsdelen av de statliga studiemedlen all framtida studenter icke kommer i en ekonomiskt sämre situation än de studenter som erhöll studiemedel ? Är herr statsrådet beredd medverka tUl en sådan ändringav reglema för återbetalning av studiemedel att garantier skapas för att den totala kostnaden för återbetalningen icke tiUåtes överstiga motsvarande kostnad för återbetalningen av ett reguljärt lån? Denna anhåUan bordlades. § 3 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj;ts propositioner: Nr 20 med förslag tUl lag om exekutiv försäljning av fastegendom, m, m. Nr 44 angående avtal om läkarutbildning vid kommunalaundervisningssjukhus m. m, § 4 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkanden: Nr 20 i anledningav motioner angående kommundelsråd Nr 21 ianledning av motioner om folkomröstning Nr 22 i anledning av motion om förläggningen avkommunfuUmäk-tiges mandatperiod Nr 23 i anledning av motion om upplysningstjänst förkommunfullmäktige Nr 24 i anledning av motioner om offentlighet i dekommunala nämnderna Nr 25 i anledning av proposition med förslag tiU lag omändring i lagen (1969:215) med särskilda bestämmelser om länslandstingskommun Ni- 42 betänkanden; Nr 3 ianledning av Kungl, Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda ° framstäUningar rörande utgifternaför budgetaret 1971/72 för kungl, hov- 12 mars1971-- . i *.. .. * -------------------- och slottsstalerna jamte motioner Nr 4 i anledning av Kungl, Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om vissa anslag för budgetåret1971/72 inom verksamhetsområde jämte motioner Nr 5 i anledning av i statsverkspropositionen behandladeför flera huvudtitlar gemensamma frågor i vad avser utrednings- och försöksverksamhetrörande programbudgetering Nr 6 i anledning av Kungl. Maj.ts istatsverkspropositionen gjorda framställning om anslag för /72till oförutsedda utgifter Nr 7 i anledning av Kungl. Maj;ts istatsverkspropositionen gjorda framställning om anslag för /72tUl avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster Nr 8 med förslag tiU ändring i stadgarna för StiftelsenRiksbankens jubUeumsfond Nr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om vissa anslag för budgetåret1971/72 tUl skatte- och kontrollväsen Nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om anslag för /72tiU bidrag tUl Föreningen och tUl lån för inrättande avalkoholfria restauranger Nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUning om anslag för /72tiU bidrag tUl vanföra ägare av motorfordon Nr II i anledning av Kungl. Maj1;s proposition angåendeutgifter pä tiUäggsstat tUl riksstaten för /71 i vad avseranslag till kUometerbeskattning Nr 5 i anledning av motion angående behörigheten attfönätta kyrklig vigsel Nr 6 ianledning av motioner om sänkning av myndighetsåldern Nr 7 i anledning av motion angående besittningsskyddetenUgt hyreslagen Nr 8 i anledning av motion angående försäkringsskyddet förförare av statligt motorfordon Nr 8 i anledning av motioner om översyn av lagen ompensionstUlskott, m. m. Nr 9 i anledning av motion om slopande av maximeringen avfolkpensionsavgiften Nr 10 i anledning av Kungl. Maj;ts i statsverkspropositionengjorda 22 framstäUningar om anslag /72 tUl allmän försäkring m. m.jämte motion Nr 11 ianledning av moiion om aUmänt ombud vid försäkringsdom- Nr 42 Nr 2 i anledning av Kungl, Maj;ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningarom anslag för /72 liU vissa kullurändamål saml tUlkyrkliga ändamäl och internationellt-kulturellt samarbete jämte Nr 2 i anledning av Kungl, Maj:ts isialsverkspropositionen gjorda framstäUningar rörande utgifterna påkapilalbudgeten för /72 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner Nr 12 i anledning av moiion angående viUkoren förstatsbidrag tUl skogsbilvägar Nr 13 i anledning av motion angående virkesbristen inom defyra nordUgaste länen Nr 14 i anledning av motion om statUgt kreditstöd vidförvärv av skogsmark Nr 15 ianledning av motioner om djurskyddstUlsyn Nr 16 i anledning av motion om förbud mot import av hudoch pälsar från djur som hotas av utrotning Nr 2 i anledning av Kungl, Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om anslag för /72tUl m. m. jämte motion Nr 3 i anledning av Kungl. Maj.ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar inom inrikesdepartementetsverksamhetsområde tUl ar-betsmarknad m, m. jämte motioner Nr 4 i anledning av vissa i sialsverkspropositionenbehandlade för flera huvudtitlar gemensamma frågor Nr 5 i anledning av Kungl, Maj:ts istatsverkspropositionen inom verksamhetsområde gjordaframställningar rörande statligt aiistäUd personal m. m Nr 5 i anledning av Kungl, Maj;ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUning om anslag för /72tiU , m. m,, jämte motion Nr 6 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framstäUningar om anslag för /72tUl , m. m., jämte motioner. Nr 8 i anledning av Kungl. Maj;ts isialsverkspropositionen gjorda framställning om anslag för /72 tiU länsstyrelserna, m. m., jämte motion 2 23 Nr 42 Nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition(1971:14) med förslag , j tUl lag om skatterätt och länsrätt,m. m., jämte motioner. § 5 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 129 son i (vpk) tiU herrjustitieministern om beaktande av miljöskyddskraven vid prövningen av utländsktföretags ansökan om tUlstånd tiU etablering i ; Kan statsrådet upplysa huruvida vid behandling avutländska företags ansökan om etablering i även vederbörande förelagsproduktion, exempelvis kemisk produktion, ger anledning tUl att först prövaocksä miljöskyddsaspekten innan sådant tUlstånd lämnas? Nr 130 () tUl herr statsrådet propositionsavlämnandet och besvarandet av interpellationer: Vad tänker regeringen göra för att undvika attriksdagsarbetet försvåras genom för sent avlämnade propositioner och anhopningav besvarande av interpellationer tUl vårsessionens slutskede? § 6 Kammaren åtskildes . (Siffrornaavser sida i protokollet) HenAhlmark (fp) 105, 108 hen " i (fp) 97,98 () 97 " , jordbruks- minister94, 96 " Bergqvisi (s) 93 " () 9, 21, 55, 58, 67 () 9 " Carishamre (m) 33, 37, 38, 50 " , utbildningsminis ter 101, 102, 106, 109, 113, 114, 116 " Ekinge (fp) 95, 96 fru " Elmstedt (c) 102 herr " Enskog (fp) 86, 87 " i (fp) 5, 30 " () 16, 22, 36 " " , justitieminister 88, 89,90 () 79, 80 ()52 " () 23, 25, 56, 57 " () 61, 66 , inrikesminister 26, 60, 61, 75, 76, 77, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87fru () 67, 68 () 58, 61, 65 " hen () 104, 107 " , statsråd 109, 110 " Lorentzon (vpk) 6, 20, 22, 25, 50, 51" , stalsräd 90, 91, 93, 94 , andre vice talman (fp) 31, 65, 66 i (c) 14, 21, 36,37 ,utrikesminister 70, 72 Nordstrandh(m) 38 , kommunikationsminister 97, 98, 99, 100, 101,111, 113 iStockholm (vpk) 73,74 () 115, 117 , slatsminisler 53, 56, 58,66,67,68 i (s)43, 50, 51,64,65,68 (vpk) 40, 64, 65 Stridsman (c) 111,113 Sträng, finansminister 73, 74, 75 Stälhammar(fp) 90, 92 i (vpk) 81, 83, 88, 89 () 110 (vpk) 72, 73 Wennerfors (m) 42 i (vpk) 25,35,51,71 Weslberg iLjusdal (fp) 84, 85,99, 101, 116 () 103, 106 () 78 Wikslröm(fp) 113 Åsling (c) 76, 77 ÖhvaU (fp) 112