prot · FU0999 · 1971-12-31 00:00:00 — När det gäUer att komma tiU rätta med problemen bland deungdomar som här omnämnts har vi poUsen, som svarar för omhändertagandet, menvi satsar också på hemmen och inte minst på dessa ungdomsorganisationer somdet viktigaste medlet för att hjälpa ungdomarna till den samhällsfostrandeinriktning som själv i senare delen av sitt anförande hänvisadetill. Han talade också bl, a, om den exploatering av ungdomen som äger rum pådiskoteken. Är inte detta ett argument för Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. detsociala motivet som innebär att vi bör göra en ökad ekonomisk satsning och gåpå det förslagsanslag som självt föreslagit? Jag konstaterar också att nu visat sigvara en avhoppare från sitt ursprungliga förslag. Arbetsgruppen hamnade på 21miljoner och tänkte sig ett förslagsanslag. ansluter sig utskottsmajoritetens diffusa skrivning. Det är att beklaga att han hoppatav från arbetsgruppens ståndpunkt. i KU (fp) kort genmäle: i påstår att vi frånoppositionens sida är partitaktiska. Eftersom naturUgtvis ingen misstänker attherr agerande på något sätt skuUe kunna vara styrt av partitaktik,vill jag fråga honom varför han ändrat sig på en rad punkter på mycket korttid, VUka sakskäl har fått honom att ändra sig? har ju dubbla funktioner i dettasammanhang. Han var tidigare ordförande i den arbetsgmpp som lade fram detförslag som propositionen bygger på; han är också riksdagsman försocialdemokraterna, / den första egenskapen säger han bl, a, så här:Arbetsgruppen finner att ett särskiljande av bidragsgivningen tUl den lokalaverksamheten till idrotten från övriga organisationer vore olyckligt. Somriksdagsman accepterar han den uppdelningen. Som ordförande i arbetsgruppensäger han: Bidragsutformningen skall vara administrativt enkel. Som riksdagsmanför socialdemokraterna accepterar han utskottets krångliga förslag med förstpreUminärt anslag, sedan tre justeringsmöjUgheter och därefter om något årövergång tUl ett annat system. Som ordförande i arbetsgruppen vUl han ha ettbelopp på per sammankomst. Som riksdagsman för socialdemokraternaaccepterar han en konstruktion som kan innebära ett mindre anslag. Somordförande i arbetsgruppen viU han ha förslagsanslag. Som riksdagsman vill hanha reservationsanslag. Om det nu inte är partitaktik somgjort att på ändrat sig på samtUga dessapunkter, vad är det då för skäl? HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle: Jag vUl inte säga att det är fult att varapartitaktisk, men jag tycker att man i ärUghetens namn borde redovisa att detär sådana utgångspunkter som varit avgörande vid bedömningen av om man skallreservera sig i den här frågan eller inte. i säger att jag spelar en dubbel roU, Jagkänner mig i så fall nästan som en folkpartist, om den karakteristiken skullevara riktig. är ju det parti som verkUgen visat att det är möjligtatt inta en rad oförenUga ståndpunkter i samma fråga. Låt mig i sak bemöta de inlägg som har gjorts mot mittanförande. Man säger att jag inte är beredd att acceptera per sammankomst.Jovisst är jag beredd att acceptera det, och det är ju den summa som bådeungdomsrådet och utskottsmajoriteten har föreslagit. Det blir sammanlagt 17,5miljoner kronor, vUket också är föreslaget att organisationerna skall få. Jag säger inte, , att det aUmänpreventivaskälet inte är värt någonting. Det är värt en del, det skall jag inte aUsförneka. Men det är väsentUgt och där går också nyansskillnadenfram mellan och mig - är de andra skälen betydUgt mer avgörandeför om man skaU ha ett samhälleligt stöd till organisationema eller inte. Detgäller ytterst frågan om organisationernas möjligheter att fungera i endemokrati. Vi talar helt enkelt om demokratins gmnd-funktioner, TUl med hennes på förhand färdigskrivna replikvill jag säga att det inverkar inte menUgt på aktiviteten om man följerutskottsmajoritetens förslag, därför att både reservanterna - det är juintressant och utskottsmajoriteten säger att det räcker med 17,5 miljonerkronor. Varför reserverar man sig då, ? () kort genmäle: Det är ingen mening med att fortsätta densakUga debatten. Jag reagerar emellertid mot omdömen sådana som herrZachrissons, att våra inlägg är som grammofonskivor som man spelar gång pågång. får man tydUgen inte heller skriva sina repUker i förväg. Det är väl iaUa faU en något svag argumentering. Stöd tiU ungdomsorganisationemas lokala verksamhet m. m. HenSUNDGREN (s): Debatten har pågått i och ärväl ganska urvattnad vid det här laget, SkUlnaden är ju egentUgen inte så stormellan utskottsmajoriteten och reservanterna. Det har, tycker jag, aUtförmycket bUvit en strid om påvens skägg. Skägget är att man från den ena sidanbegär ett reservationsanslag och från den andra ett förslagsanslag, men bådasidor har föreslagit exakt samma belopp, . Reservanterna har försökt göra hela den här frågan tiU enteoretiskt krånglig, teknisk fråga då det i stäUet är en fråga om pengar ochekonomiskt budgetansvar. Det senare tycks vara något som man inte har någonstöne känsla för från oppositionens sida, och det har vi tidigare fått bevisför under den här våniksdagen. Jag tror inte något parti i denna riksdag inteinser värdet av att stödja våra ungdomsorganisationer. Inte minst det parti jagrepresenterar har ett varmt intresse för det. Varför skulle vi inte ha det? Jag vill framhålla att det, såsom i Nässjöbl, a, underströk, inte minst ur samhäUssynpunkt är viktigt att stödja våraungdomsorganisationer i då starka kommersieUa intressen och anarkistiskakrafter, stödda och uppmuntrade av press och massmedia, gör allt för att förain vår ungdom i tankebanor som i värsta faU kan utgöra en risk för vårdemokrati. Vi upplever exempelvis hur respekten för i demokratiskordning fattade beslut minskar. Även om motiven för vissa åtgärder kan vara debästa är udden ändå riktad mot det fundamentala i vår demokrati,mot de poUtiska partiernas vuxen- och ungdomsorganisationer samt motpoUtikerna. Vi anser att det för vår demokratis fortbestånd är viktigtatt unga människor erhåller en skolning i samverkan, en skolning förankrad i deidéer och principer som vi kan finna i våra ungdomsorganisationer vilka. Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. oavsett omde arbetar för poUtiska eller reUgiösa mål, om de är nykterhets- elleridrottsorganisationer, gör ovärderUga insatser för ungdomens sociala fostran.Därför har denna regeringsproposition också varit efterlängtad. Det är ju det nuvarande stödet i form av det s. k, fritidsgruppsbidragetinfördes. Det är glädjande att regeringen nu föreslår ett system som innebärett stöd till den lokala verksamheten i dess helhet och inte endast tUlspeciella former av verksamhet. Det är glädjande att diskrimineringen av denidépräglade politiska och reUgiösa verksamheten nu försvinner. När man vidtar en sådan radikal förändring avbidragssystemet är det givetvis i inledningsskedet svårt att förutse antaletsammankomster och därmed anslagsbehovet. Jag har därför fuU förståelse för attanslagsbeloppet tas upp som ett reservationsanslag på 17,5 miljoner kronor.Det är förenUgt med ansvar i budgetarbete. Anslaget innebär ändå, som CamillaOdhnoff också erinrade om, en ökning med jämfört medföregående budgetår, dvs. Just denna fråga om reservations- eller förslagsanslag harjag och mina medmotionärer tagit upp i motion 1257. Vi har noterat det rimUga iatt man börjar med ett reservationsanslag, men vi har också understrukit viktenav att anslaget så snart som erfarenheter vunnits blir ett förslagsanslag, tydet är klart att man inte alltför länge får tolerera den orimUga konsekvensenatt den ur alla synpunkter önskvärda aktivitetsökningen kan medföra ettförsämrat bidrag per aktivitet. Därför är jag mycket tacksam för skrivningen ikulturutskottets betänkande, där man anför: "Så snart underlag föreUggerför en bedömning av medelsåtgången i det nyabidragssystemet bör man gå över till förslagsanslag." En av de begränsningar som fanns i det gamlabidragssystemet och som vi hade hoppats skulle försvinna i samband medförslaget om ett nytt var den lägre åldersgränsen på . Statsrådet harockså satt i fråga förekomsten av denna åldersgräns. Att man dock behållit denmotiveras av att man ville avvakta barnstugeutredning. Man pekar ocksåi propositionen på det särskilda stöd för bl. a. ungdomsorganisationernasförsöksverksamhet bland barn som kan utgå ur anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet på . Jag anser att verksamheten bland dessa åldersgrupper är så viktig att jag då motionen skrevs beklagade att man inte kunde följastatens ungdomsråds arbetsgrupps förslag att skulle reserverasför verksamhet bland speciella ungdomsgrupper, och jag föreslog också imotionen att åtminstone 600 000 i stället för föreslagna skuUereserveras. har vi ändå över hövan bUvit bönhörda eftersomregeringen i konselj beslutat att ett belopp ur arvsfonden påsammanlagt högst ställs tUlförfogande för en försöksverksamhet, företrädesvis bland åldrama . Jagvill här uttrycka den förhoppningen att man i ordet försöksverksamhetinbegriper den värdefuUa reguljära verksamhet som bedrivs bland dessaåldersgrupper utav många av våra ungdomsorganisationer. Det är med stor tillfredsställelse jag kan yrka bifaU till kulturatskottetsbetänkande nr 12, som tiUsammans med regeringens konseljbeslut efter det attvår motion 1257 avlämnats helt har beaktat de synpunkter som vi framförde i motionen. När det gäller statens stöd tiU ungdomsorganisationernaslokala verksamhet har frågan om sänkning av bidragsåldern länge varit aktuell.Redan 1962 års ungdomsutredning föreslog en sådan sänkning av den nedre gränsenfrån tolv tUl . Ungdomsorganisationernas värdefuUa verksamhet bland detuppväxande släktet - det må gälla de idrottsUgt och sportsUgt betonade,scoutarbetet eUer nykterhetsverksamheten och de ideeUa och kristnaungdomsorganisationerna - är så pass känd och uppskattad, att ingentvekan om biståndsbehovet eller om riktigheten av användningen av bidragenborde förefinnas. Flertalet remissinstanser aktuaUserar också den nedregränsen med hänvisning tiU bl. a. det stora intresse samhället har av att barnoch ungdomar redan i tidig ålder får komma i kontakt med fritidsaktiviteter ochbU enroUerade i ungdomsföreningar och klubbar. Det är ju numera klart bevisatatt ungdom, som en gång varit med i någon , mycket säUan träffas ute på brottets bana. har statens ungdomsråds arbetsutskott, som senast haftspörsmålet under utredning, fastnat för att föreningsengagemang i verksamhetbland barn kommer att utredas av barnstugeutredning ochföreslår därför att nuvarande åldersgränser tills vidare bibehåUes, Jag tyckerinte att detta är någon stark motivering. Vad jag förstår så rör det sig här omtvå skUda områden. Efter motionstidens utgång har ett delvis nytt lägeuppstått, i det att Kungl. Maj;t beslutat att uppdra åt att isamråd med , , barnstugeutredningoch möjUgt utarbeta förslag till program för enförsöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn, företrädesvis . Det beslutet redovisas på s, 8 i betänkandet. Bidrag till dennaförsöksverksamhet kommer att utgå ur allmänna arvsfonden med ettsammanlagt belopp av . Jag förmenar att detta ar ett steg irätt riktning. Vad jag förstår så är vårt förslag i fyrpartimotionen nr 1253 omsänkning av bidragsåldern till i och med denna försöksverksamhet på vågatt uppfyUas. Utskottet meddelar också att möjligheter finns redan nu attefter prövning av erhåUa bidrag tUl verksamhet även blandbarn . Jag tror att denna möjlighet är mycket htet känd ochatt den bör bU föremål för ytterUgare information bland orgarusationerna. I det nya läget har jag inget annat yrkande än om bifaUtiU utskottets förslag i detta avseende dock att jag beträffande hemställan iövrigt ansluter mig tiU reservationen av herrar i Lane-Hertestad,KäUstad m. fl. Stöd till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet m.m. 4 protokoU 1971. Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. Det har sagts en del märkUga saker i dennadebatt. Till de märkUgare hör väl upprepade förklaringar att detkanske hade varit bättre om statsrådet hade avstått från att lägga fram dennaproposition tills budgetutrymmet garanterat en full tillämpning av principernai ungdomsrådets förslag. Hur man nu än skaU tolka det uttalandet, tyder det påatt kärlek till principerna är större än hennes kärlek tillungdomsorganisationerna. Hon skulle alltså med glatt hjärta ha funnit sig i attstatsrådet avstått från att föreslå en höjning av bidragen tiUungdomsorganisationernas verksamhet med . TUl de märkUga inslagen hör väl också i ett tidigare stadium av debatten att i själva verket stårinför två alternativa avslagsyrkanden tUl Kungl. Maj;ts proposition. Det ärfördel första horribelt att jämstäUa ändringar i en proposition med ett förslagom avslag, särskUt när ändringarna inte går längre än att utskottsmajoritetentiUstyrker samma summa som föreslås i propositionen. Den ansluter sig tillviktiga huvudprinciper, den föreslår vad den uppfattar som förenkUngar men utanatt hävda att man på skaU vara fullständigt låst i fråga ommodeUens utformning. För det andra vittnar emeUertid detta uttalande om enmärkUg syn på roU. Det har varit en gammal borgerUg tes att densocialdemokratiska riksdagsgruppen är ett slags transportkompani, som ser somsin uppgift att utan några som helst ändringar slussa igenom alla regeringsförslag.Denna bUd har aldrig varit riktig. Den socialdemokratiska gruppen har aldrigavstått från möjUgheten att vidta ändringar i propositioner. Sådant förekommerallt emeUanåt, även om man i det stora flertalet faU är nöjd medregeringsförslagen. Men om vi i detta speciella fall har medverkat tiU vissaförändringar, så är det ju också uttryck för en naturUg socialdemokratisksträvan att finna lösningar med en bred förankring. Och när det visade sig attvissa tekniska inslag i regeringsförslaget utlöst missnöje hos de närmastberörda ungdomsorganisationerna, har det väl inte varit orimUgt att här, sålångt det går inom den allmänna ramen, tillgodose deras önskemål. Det har i själva verket också förelegat goda möjlighetertiU en ännu bredare samling bakom utskottsmajoriteten än vad som kan blifaUet. När det inte skett, måste det ses som uttryck för den konfrontationspolitiksom de borgerliga numera tycks ha bestämt sig för. Intresset för en sådankonfrontationspoUtik är uppenbarligen starkast hos de borgerliga ledamöter somhar minst erfarenhet av riksdagsarbetet, som inte har vanan att eftersträvasakliga lösningar av praktiska problem i de faU där det inte föreligger någraväsentUga ideologiska motsättningar eUer intressemotsättningar mellan partiernautan där det har gällt att närmast ta ställning till teknisk-administrativafrågor. På det sättet har vi fått denna mycket långa debatt. Det kanske harinneburit en viss tiUfredsstäUelse för dem som fått tUlfälle att delta i den.Jag är inte lika säker på att den har bidragit tUl anseende. Jag känner naturligtvis en smula dåUgtsamvete för att jag ytterligare förlänger talarlistan, men jag blev direkt tvungentill det. därför attstatsrådet aktuaUserade en fråga som berör mig personUgen. Det gäUer enmotion som jag väckt angående den statliga tillsynsmyndighetens insyn iregister över s. k. medlemmar i de berörda ungdomsorganisationerna. Dennamotion har blivit enhälUgt tillstyrkt av utskottet. undrar statsrådet bl. a. om inte motionen möjligen baragällde en semantisk fråga. Ja, om så vore fallet så är det kanske ändå inte så"bara". Semantik handlar väl bl. a. om beteckningar på saker och tingoch personer. Faktum är att människor är väldigt känsUga för hur de betecknas.Jag har alldeles upplevt hur mitt försök att klargöra att beteckningen"författare" kan ges ohka innebörd utlöst avsevärda mängder avhojtande och trycksvärta. På Uknande sätt kan människor vara väldigt känsligaför att betecknas som medlemmar i organisation av visst slag, och det måstevara bra onödigt att skapa nya missförstånd och oklarheter i sådana frågor. Men det kanske ändå inte bara är fråga om semantik.Statsrådet hänvisar tUl att inga integritetsproblem uppstått med den ordningsom hittUls tUlämpats i fråga om kontrollen när det gäUt bidrag tillfritidsverksamheten, och det må väl vara sant. Men jag vet inte om honobserverat att problemet ändå förändrar karaktär i någon mån, när det nyabidragssystemet direkt kommer att beröra sammankomster av klart ideologiskkaraktär inom ohka poUtiska och reUgiösa organisationer, att hela situationendärmed bhr mera ömtålig, att det måste väcka något starkare Invändningar om ettstatUgt organ har insyn i vilka ungdomar som deltar i det slaget avsammankomster, vare sig de sedan betecknas som medlemmar eUer ej. Detta har jagför min del reagerat emot. Hela utskottet har också gjort det. undrar statsrådet om det räcker om jag förstod hennerätt att döpa om dessa medlemmar tUl deltagare. Det är uppriktigt sagt enfråga som jag inte är beredd att utan vidare besvara. Det är möjUgt att ensådan förändring skulle försvaga invändningarna utan att helt undanröja dem.Men utskottet har gjort sina skrivningar här inte för skolöverstyrelsensbekvämUghets skull utan i den bestämda önskan att man aUvarUgt skaU övervägaett ömtåligt avvägningsproblem och eftersträva alternativa kontroUmöjUgheter. Utskotten har ju inte sådana arbetsmöjligheter att de påegen hand kan utarbeta nya kontroUsystem. Utskottets uttalande här får medandra ord betraktas som en aUmän rekommendation. Vi har förutsatt attskolöverstyrelsen ägnar sig åt denna fråga och företar vissa förändringar. Manfår då i efterhand se hur kommer att reagera på den praxis som kommeratt utvecklas på detta specieUa område. Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. () kort genmäle: Hen i har försökt med sammademagogiska knep som han och egendomligt nog en departementstjänstemanförsökte i utskottet, nämligen att hävda att vi reservanter eller eventueUtbara jag går emot höjningen med . Hert vet att detta ärfel. Jag har sagt; Varför inte vänta med propositionen, justera nuvarandeordning och öka med ? Stöd tiU ungdomsorgan isationernas lokala verksamhet m.m. nämUgeningenting om var eller hur det stimulerar. Och sedan: Nej, hen i , det är helt omöjligtatt prata bort det som hänt. Här finns i reaUteten två avslagsyrkanden. Frågangäller ju: SkaU bidragen stimulera till aktivitet eUer skaU de fördelas eftermedlemsantal, inklusive pappersmedlemmar som propositionen föreslår? Ingen iutskottet har velat gå med på propositionens förslag. Men utskottsmajoritetenhar inte förmått dra den logiska slutsatsen av sitt ställningstagande tillpropositionen och föreslå förslagsanslag. Utskottsmajoriteten har i stället avprestigeskäl och lojaUtet, Uite mot ungdomsorganisationerna utan mot ettstatsråd i trångmål, lyckats krångla till det rediga system som ungdomsrådetföreslagit. Därför delar man upp anslaget i två poster, därför föreslår manjusteringar i efterhand, därför anser man att förslagsanslag skallInföras, därför föreslår man t. o. m. tilläggsanslag. () kort genmäle: har icke i sina tidigare inläggklargjort att hon kunde tänka sig en ökning med inom ramenför det nuvarande bidragssystemet. Men även om hon skuUe följa den Unjen, fårman olägenheterna att exempelvis den nuvarande diskrimineringen av vissverksamhet av poUtiska och reUgiösa ungdomsorganisationer skulle kvarstå. Jagbetvivlar starkt att och hennes parti i detta faU skulle kunna vinnaanhängare på annat håU. Vad hennes inlägg i övrigt beträffar var det ju enupprepning av tidigare synpunkter i debatten och föranleder ingen kommentarfrån min sida. () kort genmäle: Jag vUl vädja tiU i : Nogkan väl ändå göra en ansträngning att höra på vad det är man säger,när gör anspråk på att ha suttit och lyssnat på hela debatten. Här har sagts så mycket under denna debatt,och de anmärkningar som framkommit mot propositionen och mot utskottetsskrivningar har också bemötts på ett utomordentUgt sätt. Jag vill därför avståfrån att förlänga debatten. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av i Lane-Henestad m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nonby i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 12 punkten I röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nonby i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 159Nej - 149 Avstår - 3 Punkten 2 Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan, dels utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifaU till motionen nr 1251 i motsvarande del, och förklarades den föna propositionenvara med övervägande ja besvarad. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. ProposUioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan,dels utskottets hemstäUan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionen nr 1251 i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 10 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 13 ianledning av Kungl. Maj;ts proposition angående godkännande av avtal meUanDanmark, , , och om kultureUt samarbete jämtemotion. Utskottets hemställan bifölls. §11 Utbildning av bibliotekspersonal m.m. Föredrogs betänkande nr 19 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition angående utbUdning av bibUotekspersonalm. m. jämte motioner. 1 propositionen 1971:52 hade Kungl, Maj;t under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över utbUdningsärenden för den 26 mars 1971föreslagit att 1. godkänna i statsrådsprotokoUet förordade riktUnjer förutbUdning på biblioteksområdet m. m.. Utbildning av bibliotekspersonalm. 2, besluta att den I juU 1972 skuUe inrättas enbibUotekshögskola i , Beträffande propositionens huvudsakliga InnehåU anfördesföljande: "1 propositionen läggs förslag fram om principernaför en reform av UtbUdningen av bibUotekarier och annan bibliotekspersonal.Vissa riktUnjer anges också för den fortsatta behandUngen av frågorna omutbildning av arkivpersonal och personal med informations- och dokumentationsuppgifter. För bibUotekarier bör utbUdningen innefatta dels egentUgyrkesutbUdning, dels de varierande teoretiska studier och den praktik som ärerforderlig med hänsyn tiU de krav på arbetsinsatser som stäUs i oUkabefattningar på biblioteksområdet. Den egentliga yrkesutbildningen för bibUotekarier förverksamhet inom folkbibUotek, forskrungsbibUotek och skolbibUotek föreslås blitvåårig. UtbUdningens InnehåU bör ges en relativt stor bredd och utformas medhänsyn tiU behovet att främja de utbildades möjligheter till rörlighet påarbetsområdet och förmåga att klara av nya arbetsuppgifter. För tillträde till bibUotekarieutbUdningen bör enUgtpropositionen t, v, gälla samma formella behörighetskrav som för tUlträde tUluniversiteten. Antagningssystemet bör dock utformas på sådant sätt att desökande får tiUgodoräkna sig även ytterUgare meritering i form av yrkesverksamhet,teoretiska studier eUer bådadera. BibUotekarieutbUdningen bör bedrivas i nära samverkan meduniversiteten. Genomgången utbildning bör kunna tUlgodoräknas som 80 poäng ifilosofie kandidatexamen, BibUotekarieutbUdningen avses bh anordnad inom ensärskUd utbildningsenhet, bibUotekshögskolan, som bör inrättas den I juU 1972och förläggas till , Högskolan bör t. v, dimensioneras för en årUgintagning av 360 studerande. Den nuvarande ettåriga utbildningen av folkbibliotekarerinom bibUoteksskola bör upphöra . Denettåriga utbildningen beräknas dock fortsätta övergångsvis vidbibUotekshögskolan,