prot · FU0971 · 1971-12-31 00:00:00 — Det statistiska material som vi har visar klartatt domstolarna redan från ikraftträdande utnyttjade lagensmöjUgheter att döma tUl icke frihetsberövande påföljder. Men vid valet avpåföljd måste domstolarna ta hänsyn tUl eftervårdsorganisationens möjligheteratt förverkUga kriminalvårdens målsättning. OtUlräckUga resurser minskarmöjligheterna att bedriva ändamålsenlig kriminalvård i frihet. Det är ensanning. En annan sanning som man från experthåU ofta för framsåsom aUmängUtlg är att en aUmän resursförstärkning av hela frivården Inte baraär kostsam utan av andra skäl kan visa sig vara mindre ändamålsenlig. Samtidigtsom en ökning av resurserna över hela linjen lätt leder tUl osäkerhet om hur ensådan ökning bör utnyttjas uppstår också frågan om vUken metodik som börinföras i frivården. Det experiment som började förberedas iSundsvaU har tiU syfte att ange en lämplig väg inom den framtidakriminalvården. Detta experiment skaU följas noggrant av vetenskaplig expertis.Man skall successivt bygga ut frivården, och särskUda insatser skaU göras föratt underlätta en framtida bedömning av frivårdens ändamålsenliga dimensioneringoch lämpliga utformning. Det blir en begränsad försöksverksamhet på etttämligen stort område med en intensiv behandling av kUentelet genom enbetydande personeU upprustning och genom att ett integrerat system av skUdastödåtgärder sätts in. Frigångshem, frlvårdshoteU och socialmedicinsk kUnlkstäUs tUl förfogande för arbetet inom distriktet. Det förefaUer oss Inom utskottet som står förmajoritetsbetänkandet att man när denna utredning förefinns, när man har dragitnytta av aUa andra utredningar som är föremål för remiss eUer så snart väntasmöjligen vet något mer om vad man vUl skriva in i direktiven för enövergripande utredning måhända med parlamentariskt inslag och vad vi vUluppnå med den framtida kriminalvården. Jag ber på dessa grunder, herr talman,att få yrka avslag på de reservationer som tar upp hithörande tankar både närdet gäUer aUmänpreventionen och när det gäUer en övergripande översyn avkrmUnalvårdspolltiken med parlamentariskt Inslag. För övrigt kan jag nöja mig med att mycket kort peka på endel av de synpunkter som har förts fram i den interpeUationbeträffande övervakarsystemet som föregrep diskussionen om hithörande avsnittav justitieutskottets betänkande. Men jag tror det är ganska nödvändigt att dereservanter som tar upp frågan om övervakarna och vUl ,ha en specialdestUiermgtUl vissa organisationer med religiöst Inslag har klart för sig attorganisationsutredningen, vars förslag nu remissbehandlas, föreslår en annaninfördelning av skyddsombudsdistrikten. Men tUl det kommer - och det tycker jagbör komma in i kammarens protokoU - att I SundsvaUsexperimentet säger man attövervakaren har en negativ uppgift, att han är myndighetsrepresentant. Men hanhar en lång rad mycket positiva uppgifter också. Han är sambandsperson meUankUent och myndighet. Han är rådgivare i praktiska och personligaangelägenheter. Han har en mogen social modeUpåverkaridentlfikation och ärockså, eUer bör vara, behandlarterapeut. Vi vet att aUa de kraven ingalunda kanuppfyllas av aUa, även om många av övervakarna ambitiöst går in för utbUdnUig. 1 Sundsvallsdistriktet har man emellertid för avsikt attlåta övervakarna sUppa en hel del av de här uppgifterna, som kännsbetungande, bl. a. kontroUfunktionen, den oviUkorliga rapporteringen och indrivningenav skadestånd. Därför kan kanske övervakningsuppgifterna komma att bli delvishelt annorlunda än de är och än vad de framstått som när vi hardiskuterat dem. Då kan det kanske också bU anledning att diskutera etteventuellt annat namn på kontaktpersonerna. I varie fall har just nusocialutredningen namnfrågan under övervägande. Med andra ord kommer man i Sundsvallsförsöket att ha enhelt annan modell för kriminalvården. Därför förefaUer det oss momutskottsmajoriteten att vi verkligen bör avvakta vad man kommer fram tiU där,sedan experter och vetenskapare har följt försöket och sedan man har mättresultatet på de två andra kontroUorterna. Jag anser därför att det icke finnsnågot som helst skäl för att kräva en omedelbar parlamentarisk utredningkring dessa frågor. För övrigt önskar jag, herr talman, inte förlänga debattenpå denna punkt. Jag ber att få yrka bifaU tUl justitieutskottets hemställanunder punkten 24 i förevarande betänkande. () kort genmäle: Fröken tycks mena att vi reservanter inte har gjort målsättningenför kriminalvården klar för oss. Ändå har jag här Ifrån talarstolen återgettvad utskottsmajoriteten anser vara målsättningen: återanpassning i samhäUet.Jag delar uppfattningen att rättssäkerhetskravet också måste tUlmätas aU viktoch att samhällsförsvaret finns med I bUden. Det är vi eniga om; jag tror Inteatt det är någon skUlnad meUan oss när det gäUer målsättningen. Sedanhänvisar fröken tUl pågående utredningar och menar att vi skaU vänta påresultatet av dem. Ja, vi vet att det pågår utredningar på oUka håU som sysslarmed delar av detta stora problemkomplex, men för vår del tror vi att tiden ärinne att ta ett samlande grepp över hela fältet. Jag tycker att det ärangeläget att konstatera att också utskottsmajoriteten vid utskottsbehandlingenklart sade Ifrån att tidpunkten närmar sig för Igångsättande av en störreutredning. Det skuUe aUtså vara delade meningar bara I fråga om tidpunkten. Attden här utredningen behövs tycks vi vara eniga om; jag vUl slå fast det. Samtidigtvet vi att det är ett oerhört svårt område att arbeta med. Det kräver myckettid och arbete att tränga in på oUka delar av detta stora fält. Men det ärangeläget att det här arbetet får börja , så att vi så snart som möjUgtändå får fram klara riktlinjer, slår fast målsättningen, kommer överens omvägarna tUl målet och de resurser som behövs och på det sättet får ett mersamlat grepp. Sedantycker jag också att det är angeläget att vi tar vara på aUa goda krafter somkan stå tUl förfogande när det gäUer frivården. Jag har därför menat att det ärriktigt att följa vad vi föreslår i fråga om att ta vara på vad som finns atttUlgå I detta avseende I religiösa och ideella organisationer. () kortgenmäle: Fröken tror inte att vi riktigt känner motiven bakom denkriminalvård som vi har. Ändå tycker jag att , och jag själv uppehöU oss ganska utförUgt vid just kriminalvårdensmålsättningar, och jag trodde att vi efter de diskussioner vi haft I utskottetvar rörande överens om de övergripande målsättningarna. Mycket utförUgt tog jagupp återanpassningsfrågan och i det sammanhanget den höga återfaUsfrekvensen inom de oUka vårdformerna. Jag tog också upp skyddet för tredje man mot s.k. farUga element osv. FrökenMattson gick sedan över tlU att diskutera internationeUa erfarenheter ochInternationeUt samarbete, och det är naturUgtvis mycket bra. Det har varitmycket Intressant att ta del av fröken redogörelse från exempelvisarbetet i FN. Vi får hoppas att det internationeUa samarbetet ger oss här ISverige en del och att vi även skaU kunna tUlföra övriga länder en del vetandeoch erfarenheter. Men det får ju inte innebära att vi här sitter och så attsäga spärrar utvecklingen I vårt eget land, att vi avvaktar internationellaerfarenheter. Moten parlamentarisk utredning anför fröken bl. a. att forskningsresultatsaknas och att vi måste avvakta en hel del som är på gångpå olika områden. Jag kan i stort sett instämma i vad sade.Återfallen är nu meUan . VI vet Inte exakt hur stor dennaprocentsats är därför att det Inte har gjorts någon undersökning över helalandet. Av oUka rapporter vet vi att kUentelet I frivården bUr aUtmersvårbehandlat. VI känner väl tUl den starka pessimism som fmns hos oUkatjänstemän inom skyddskonsulent- och skyddsassistent-organisationen. Det ärinte bara skyddskonsulenten , som citerade, som haruttalat sig negativt. Även tjänstemän I central StäUning påkriminalvårdsstyrelsen har ju varit mycket bekymrade över utvecklingen på gmndav de bristande resurserna och på grund av att man, som jag sade I mitt förstaanförande, famlar I mörker. Om tjänstemännen känner det så, tycker jag att detär vår plikt som poUtlker att se över situationen och få tlU stånd enövergripande utredning som tar upp aUa dessa frågor. Vi satsar trots allt över300 för nästa budgetår på kriminalvården. Det är då ocksåangeläget att vi får effekt för de pengama. Närdet gäUer aUmänpreventionen uttalar sig fröken emot denna. Jag vUl barasäga att det är just på detta område vi kräver forskningsresultat, eftersom vivet mycket Utet om aUmänpreventlonens betydelse och effekt för oUka typer avbrott. Sedankonstaterar fröken att det är en glidning hos i dennafråga. Jag har Inte deltagit I diskussionen tidigare I kammaren i detta ärende,men såvitt jag kan se kvarstår den principiella uppfattningen: Vi vet mycketlitet om aUmänpreventlonens betydelse, och därför krävs det forskningsresultatför att vi skaU få fram säkrare bedömningar. FrökenMATTSON (s) kort genmäle; Jag har verkUgen mte fört fram tankegången att vi på grund av detinternationeUa samarbetet skall avstå från att försöka förbättra kriminalvården,dess metodik och dess möjligheter att resociaU-sera människor. Jag har barafört fram den för majoriteten rätt självklara tankegången, att visst skall vigradvis förändra lagar, målsättningar och metoder. Men detta kan göras utan det är uppenbart även med hänsyn tiU vad som sägs i reservationen 7 stoppar upp verksamheten. För en övergripande utredning måste vi ha resultatenav bl. a. SundsvaUsexperimentet, så att vi får de riktiga direktiven. ÅterfaUen har tyvärr ökat, men att ökningen är såpass stor beror bl. a. på att vi I så betydande utsträckning avstår från attdöma tUl frihetsstraff. Annars skuUe återfaUssiffrorna ingalunda bli så högasom de är . Men det är inte den vägen vi vill komma fram. () kortgenmäle: Förändringar skaU göras successivt, säger fröken , och vibehöver bl. a. avvakta SundsvaUsexperimentet. Men det är ju just ettigångsättningsstadium för detta projekt . Och såvitt jag har kunnat följadetta projekt har forskaren kommit In först I efterhand, när man aUtså beslutatsig för hur uppläggningen i detta faU skall se ut. Forskaren har själv I olikadebatter konstaterat att det kommer att ta att få tiUstånd en utvärdering som är angelägen just på gmnd av detta förhåUande. Närvi diskuterade de här frågorna i utskottet kunde man få den uppfattningen, attde socialdemokratiska ledamötema tänkte sig att det var fråga om att skjuta påen utredning . Skall man avvakta forskningsresultaten iSundsvaUsexperimentet, så befarar jag att det kommer att röra sig om betydligtmer än ett eUer det kommer att ta . Och jag vidhåUermin uppfattning; Det är angeläget att få tlU stånd en övergripandeutredning om aUa de här problemen. HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle: Om vi skaU vänta tUl dess att aUt forskningsarbete på detta område haravslutats, så får vi nog vänta i det oändliga. Numenar fröken att man måste stoppa upp reformverksam heten, om mantUlsätter en sådan här övergripande utredning. Jag kan ingalunda håUa med omdet. De detaljförbättringar som föreslås bl. a. av KAIK kan mycket välgenomföras , om bara nödiga medel stäUs tUl förfogande. Det är oftafråga om att det stäUs ekonomiska resurser tUl förfogande, och sker det kan vimycket väl genomföra de här detaljreformerna som den storautredningen arbetar. Jag tror det är nödvändigt att göra så. Vi behöveraUtså Inte stoppa upp reformarbetet, utan detta kan fortsätta . Fm (vpk); Vpk har när det gäUer kriminalvården väckt ett antal motioner bl. a.motionerna 467, 469, 470 och 471 där vi stäUt förslag om utredning ochförändringar exempelvis i den nuvarande frivårdsorganlsationen. Vårt förslaghär Innebär i.korthet att kriminalvårdens frivårdsorganisation bordeintegreras med den kommunala socialförvaltningen när det gäUer våra trestorstäder. Vår motivering för detta är att kriminalvårdens klienter oftast harsådana komplexa sociala problem som hör hemma mom samtliga vårdområden. Som detnu fungerar tvingas den hjälpsökande in I något som man kan kalla "detsociala gatloppet". Imotionen som gäUer assistenternas arbetssituation har vi begärt att enutredning skaU se över nuvarande förhållanden. Assistenternahar en viktig funktion på våra fångvårdsanstalter. De skaU hjälpa de intagnamed oUka problem; inte minst viktigt är detta vid frigivningen av de intagna.De nuvarande arbetsförhåUandena för de anstäUda är sådana att den Intagne intehar möjlighet att få sina problem ventUerade av den anledningen att antaletassistenter är alltför Utet i förhåUande tUl de intagna. Som exempel kan nämnasatt vid Norrtäljeanstalten har varje assistent 7080 intagna att svara för.Utskottet är medvetet om dessa tjänstemäns besvärUga arbetsförhåUanden mensäger i sitt utlåtande att assistentbehovet hänger samman medanstaltsbehand-Ungens utformning. Då KAIK väntas framlägga förslaghärom vlU utskottet inte förorda ytterUgare utredning. Vidare har vi begärt enöversyn av de nuvarande övervaknuigsnämn- dernas funktion nämnderna uppfattas I vissa faU som ytterUgare en dömande Instans samt enändring av övervakningstiden vid skyddstUlsyn från nuvarande tre tUl ett årsom kortaste tid. Viär medvetna om att förslagen i våra motioner på mtet sätt är tUlräckUga för attfå tUl stånd en genomgripande förändring av vårt nuvarande krUnlnalvårdssystem,en förändring som måste bygga på principen hjälp och återanpassning. Dettaförutsätter helt andra arbetsuppgifter för den anställda personalen men ocksåandra värderingar av de människor som av olika anledningar råkat hamna i denolyckUga situationen att bU föremål för krimlnalvårdande åtgärder. De människorsom finns på våra fångvårdsanstalter har inte stora möjligheter attpåverka sin egen situation. Jag skall inte här gå in på dessa förhåUandennärmare; de är alltför väl kända. Vihar inte i anslutning tUl våra motioner fogat några reservationer tUlutskottets betänkande. Anledningen härtUl är den utredning som aviserats ochsom skall framlägga förslag. 1 den utredningen också de frågorvi har stäUt I våra motioner. Därför har vi accepterat att avvakta utredningensresultat. Men om vi finner att detta inte är i överensstämmelse med vad jag häri korthet har anfört, så kommer vi att på nytt aktuaUsera våra förslag. Med det anförda yrkar jag bifaU tiU utskottets hemstäUan. Hen i (c): En tidigare talare sade att det har rått en viss oreda i debatten ochatt de mterpeUationssvar som lämnats har verkat splittrande. Mot slutet hardet också blivit en viss oreda I talarlistan. Det hade kanske varit lämpligtatt utskottsmajoritetens representant fröken hade tagit tUl orda efterde två senaste talarna. JagskaU emeUertid med några ord beröra motionen 639, vars positiva InnehåU när detgäUer eftervården jag tycker att man bör dra nytta av. Jag behöver inte härorda om betydelsen av en effektiv övervakarorganisation. Den saken harunderstrukits titt och tätt under de senaste timmarna. Av det svar somjustitieministern lämnat på i mterpellation hörde viockså att det finns problem här. Men justitieministern fann ändå att detförekommit en del överdrifter när det gällde de höga siffrorna rörande antaletövervakaruppgifter per övervakare. Vi får hoppas att så är fallet. Men att detbehövs en ytterUgare förstärkning kan man ändå inte komma ifrån. Vi vet att detråder brist på lämpliga övervakare. Motdenna bakgrund finner jag mycket positivt i motionen 639, I vilken man begär enskyndsam utredning och förslag rörande en av staten stödd, utökadövervakarverksamhet inom religiösa och övriga ideella organisationer. Jag troratt det i nämnda organisationer finns reserver, som skulle kunna vara tUlmycket god hjälp för övervakarorganisationen. Utskottsmajoriteten skriver ocksåi betänkandet följande: "Utskottet finner det i hög grad angeläget attfrivilUga krafter inom de ifrågavarande organisationerna engagerar sig ifrlvårdsverksamheten, vUket redan förekommer i icke obetydlig omfattning tiUstor båtnad för samhäUets 5 protokoll 1971. Men sedan håUer utskottet Inte med om mera i motionens syfteutan är kritisk tUl förslaget att bygga upp en stor organisation av övervakare.Det tycker jag emeUertid är att ta tiU för starka ord i sammanhanget. Här skaUInte byggas upp någon stor organisation. Det sägs tydligt i motionen att detskall förekomma ett samarbete meUan de rättsvårdande myndigheterna och deIdeeUa organisationerna. Det är meningen att de rättsvårdande myndigheternaskaU ta kontakt med dessa ideeUa organisationer och säga; Här har vi ett antalkUenter som vi viU ha hjälp tUl. Organisationerna skall då ge förslag pålämpliga övervakare från organisationerna. Detsägs också i motionen att övervakarna skaU ta kontakt med kUenterna redan underden tid då dessa befinner sig på den slutna vårdanstalten, och det tycker jagockså är riktigt. Jagfinner mycket positivt i denna motion, nr 639, och I den reservation som ärfotad på den, och jag ber härmed att få yrka blfaU tUl densamma. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på blfaU tiU dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 7 av fruKristensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer justitieutskottets hemstäUan i betänkandet nr 5 punkten24 mom. 2 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nej har kammarenblfaUit reservationen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruKristensson begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Hert tredje vice talmannen tUlkännagav, att anslag utfärdats tUlsammanträdets fortsättande . Maj:t hade under punkten (s. 62 och 63) föreslagit att tUl Frivården för /72anvisa ett förslagsanslag av . I denna punkt behandlades motionen 1971:172 av m. fl., vari hemställts,såvitt nu var i fråga, att till Frivården för /72anvisade ett förslagsanslag av , motionen 1971:330 av m. fl., vari hemställts,såvitt nu var i fråga, att under Frivården utöver vad Kungl. Majtföreslagit anvisade , avseende tjänster för 20 skyddsassistenteroch 10 biträden, motionen 1971:468 av hert m. fl., vari hemstäUts,såvitt nu var i fråga, att tUl Frivården för /72anvisade ett förslagsanslag av , motionen1971:469 avherr Måbrink m. motionen1971:470 av m. motionen1971:471 av m. motionen1971.637 av m. motionen 1971:639 av m. fl., vari hemstäUts attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle begära utredning och förslag tUlhöstriksdagen om former för en av staten stödd utökad övervakarverksamhet inomde religiösa och i övrigt ideella organisationerna, motionen 1971:643 av m.fl., vari framstäUtsyrkande rörande medel tiU behandlingen av drogmissbrukare - avseende anslagenunder , och . 1. gav Kungl.Maj.t tUl känna vad utskottet anfört om Inrättandet av en behandlingscentralför frivårdskUentelet i , I anledning avKungl. Majts förslag samt motionerna 1971:172, 1971:330, 1971:468 och 1971:643,samtliga motioner såvitt nu var i fråga, tlU Frivården för /72anvisade ett förslagsanslag av . 469, :470, :471, :637, :639. 3. skulleavslå motionen 1971 4. skuUe avslåmotionen 197 1 5. skulle avslåmotionen 1971 6. skuUe avslåmotionen 1971 7. skuUe avslåmotionen 1971 8. beträffande medelsberäkningen av ()samt hertar i (fp), Schött (m) och i (fp), vilka ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Majts förslag samtmotionerna 1971:172, 1971:330, 1971:468 och 1971:643, samtliga motioner såvittnu var i fråga, tiU Frivården för /72 anvisade ettförslagsanslag av , 9. beträffandeövervakarverksamhet inom ideella organisationer av fru () samt herrar (), i (c). (fp),Schött (m). Polstam (c) och (fp), vilka ansett attutskottet under 7 bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1971:639 hos Kungl.Maj t begärde utredning och förslag tiU höstriksdagen om former för en avstaten stödd utökad övervakarverksamhet inom de religiösa och i övrigt ideeUaorganisationerna. Herr t man! Jag ber att få yrka bifaU tiU reservationerna 8 och 9. Jag ber att fåyrka bifaU tlU utskottets hemstäUan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen v 8 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen a med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUerjustitieutskottets hemstäUan i betänkandetnr 5 punkten 26 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLjusdal begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller justitieutskottets hemstäUan i betänkandetnr 5 punkten 26 mom. 7 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av fm m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Punkten 31 Kriminologisk forskning Maj t hade under punkten F 8(s. 65) föreslagit att tUl Kriminologisk forskning för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1971:172 av . yrkades, såvitt nu var i fråga, att i skrivelse tUl Kungl. hemställde att kriminologisk forskning rörande aUmänpreventlonens betydelsesnarast igångsattes och att erforderUga resurser härför stäUdes tlU förfogande. 1. tiU Kriminologisk forskning för /72anvisade ett reservationsanslag av , 2. skulleavslå motionen 1971 :l72 såvitt nu var i fråga. 10. beträffande forskning angående allmänpreventionensbetydelse av fm och (båda m), vUka ansett att utskottetunder 2 bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1971:172 såvitt nuvar i fråga gav Kungl. Maj t tUl känna vad reservanterna anfört om forskningrörande allmänpreventionens betydelse. Jag yrkar bifall tUl reservationen 10. Fröken (): Jag yrkar bifaU tUl utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tlU dels utskottets hemstäUan, dels Tillsättandetav en kriminalpolitisk beredning m. m. reservationennr 10 av och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer justitieutskottets hemstäUan i betänkandet nr 5 punkten31 mom. 2 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nej har kammarenbifalUt reservationen nr 10 av Vid omröstnmg genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fmKristensson begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna 37 och 38 LadestiU handlingama. §7 TiUsättandet av en kriminalpoUtisk beredning m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 6 iarUedning av motioner angående tUlsättandet av en kriminalpolitisk beredningm.m. I motionen 1971:330 av m.fl. yrkades - ide delar, punktema 9 a) och 9 b), som behandlades i detta betänkande attriksdagen hos Kungl. Maj t hemställde om översyn av dels straffsatserna ibrottsbalken och centrala specialstraffrättsUga författningar, dels de SärskUdabrotten i i syfte att ersätta den straffrättsUga påföljden förvissa smärre förseelser av engångskaraktär med reaktioner av annan art. 1motionen 1971:641 av hertar och hemstäUdes att iskrivelse tiU Kungl.