prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av herr förste vicetalmannen, § 1 Justerades protokollen för den 8 innevarande månad. Om bättre information och varsel vid driftsinskränkningar § 2 Om bättre information och varsel viddriftsinskränkningar Herr inrikesministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 409, och anförde: har frågat om jag anser påsenare lid inträffade fall av bristande information och varsel om föreståendedriftinskränkningar och avskedanden motivera ett framläggande redan vid nästaårs vårriksdag av förslag om förlängd varseltid samt informationsskyldighet omsådana förändringar i företagens produktion. Jag vill kraftigt understryka vikten av att varseltideniakttas och att varsel lämnas i sä god tid som möjhgt. Jag kan upplysa om attarbetsmarknadsstyrelsen har tillsatt en arbetsgrupp med företrädare förAMS, SAF, , LO och TCO, som skall ställa sammanerfarenheter av och eventuellt föreslå ändringar i nuvarande överenskommelseom varsel vid driftinskränkningar. Vad gruppens arbete kan leda till och vilkainitiativ det kan aktuaUsera är det för tidigt att uttala sig om, Hert LORENTZON (vpk): Jag vill framföra mitt tack till inrikesministern försvaret på min enkla fråga, I varje fall den ena delfrågan tycker jag är rätt positivtbesvarad, när statsrådet säger att man har tillsatt en arbetsgrupp, som påbasis av den senaste tidens händelser enligt vad jag förslår skall undersökadessa förhållanden litet närmare. Däremot ställde jag en annan fråga också, nämUgen om denbristande informationen. Den frågan kanske omfattas av svaret i och för sigäven om inrikesministern inte nämnde den i sammanhanget. Att jag ställt denfrågan beror pä vad som har inträffat - och som ju svenska folketkänner till - vid , där varken de anställda eller kommunen har erhållitfullgod information om förhållandena vid företaget. Representanter förkommunfullmäktige har t. o. m. ansett sig tvingade att uppvakta regeringen föratt få fram ett besked om framtiden och om hur många som kommer att avskedas. Det är rätt länge sedan dessa alarmerande meddelanden komatt Facitkoncernen måste vidta kraftiga inskränkningar i driften. Om bättre information och varsel vid driftsinskränkningar inteendast sin akluaUtet för , den är brännande för de anställda vidkoncernens företag på oUka platser i landet, 1 ett dyUkt sammanhang tycker man alt Facitkoncernensledning borde vara skyldig att svara på frågan som stäUs överallt av de anstäUda:Är Facitkoncernen såld liU eller är det något annat företag, svenskt ellerjapanskt eUer italienskt, som är spekulanten? Tänker regeringen ingripa? Ochvad finns del för grund för alla rykten som cirkulerar i pressen om försäljningav hela koncernen? Håller ledningen på och röjer väg för en försäljning genomde avskedanden som pågår? De 9 000 anstäUda har givelvis rätt att få ett svar, hurframtiden kommer att bh vid företaget eller vem de skall säljas liU. Det skaU existera förelagsnämndsavtal och varselphkt vidföretagen, men inget tycks i detta aktuella fall fungera. I ett faU som Facitkoncemen existerar inte tryggheten ianställningen ens så långt att de anställda kan få ett klart besked om hur dennärmaste framtiden kommer alt te sig. Inte ens så långt att ledningen vidföretaget kan lämna besked om den över huvud taget har några planer förkoncernens framtid. Det är ju inte arbetarna som bär ansvaret för den kris sominträffat vid detta företag. Den tydligen kortsiktiga planeringen bär ledningenhelt ansvaret för. Enhgt den tidigare verkstäUande direktören hade företagelbhvit miljöskada! på gmnd av de höga profiter som företaget under många årkunnat inhösta. Dessa höga vinster till aktieägarna har tydUgen helt fördunklatsynen på ledningen. vet de anställda inget som helst om sinframlid vid företaget. Jag har inte anledning att i anslutning tillden här frågan gå in på förhållandena i något enskilt företag; frågan är ocksåallmänt ställd. Jag har gett ett svar, där jag mycket kraftigt betonatnödvändigheten av både information och varsel och att man respekterar de tiderman har överenskommit. går vidare och berör frågan i störrevidd när det gäller information och medinflytande. Det är frågor som kommer attaktuaUseras i annan ordning. Regeringen har för avsikt att la initiativ. Dethar signalerats i åtskilliga sammanhang alt vi när det gäller de anställdasinflytande inte är till freds med den ordning som gäller . Jag noterar med uppskattning att hert Lorentzon observeratatt jag i mitt svar kraftigt understrukit betydelsen av att företagen följergäUande överenskommelser. De andra frågorna, i vad mån man skaU gå längre,Ugger utanför del som jag har anledning att gå in på i detta sammanhang. Hert LORENTZON (vpk): Jag är fullt medveten om att inom ramen för en enkel frågadetta stora frågekomplex knappast kan diskuteras. Men det är ju så medordningen här i att man måste formulera en fråga på ett specielltsätt, om den över huvud taget skall kunna stäUas. Som jag sagt tidigare är jag nöjd med svaret när det gäUervarsel, och när det gäUer information noterar jag att inrikesministem sägeratt regeringenär inställd på att ta upp denna fråga i ett större och vidare sammanhang. Jagskulle tro att vi får tillfälle alt i , i varje faU undervårsessionen, diskutera dessa frågor mera ingående än vad vi kan göra inomramen för en enkel fråga . Överläggningen var härmed slutad. Om ökad elektrifiering av SJ.s bannät § 3 Om ökad elektrifiering av SJ :s bannät Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 408, och anförde: har frågat mig om jag villmedverka till att från sysselsättnings- och miljösynpunkt angelägnaelektrifieringsarbeten på vissa oelektrifierade delar av statens järnvägarsbannät kommer till snabbt utförande. SJ har relativt undersökt lönsamheten avelektrifieringsarbeten på vissa bandelar. Resultatet visade attkostnadsminskningen till följd av reducerat behov av lok, lägre drift- ochunderhållskostnader m, m. inte kunde väntas uppväga de merkostnader i form avfrämst kapitalkostnader som skuUe uppkomma. Del har således inte funnitsanledning för SJ att från företagsekonomiska utgångspunkter satsa på sådanaarbeten. från enbart sysselsättningssynpunkt kan jag nämna atten klart övervägande del av totalkostnaden för ett eleklrifieringsprojekl avsermaterial och arbetsledning m. m., varför den direkta sysselsättningseffektenav sådana projekt är mycket begränsad. Vidare torde miljöpåverkan av dieseldrivna tåg varabegränsad till de olägenheter som möjUgen kan uppstå vid uppehåll, främst vidändstationerna. Totalt sett torde dock olägenheterna med dieseldrift vara såringa att inte heUer miljöskäl kan vara något avgörande motiv för deifrågasatta eleklrifieringsarbetena. Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret och för att del lämnats snabbt nu i hektiska slutspurt.Det är klart att jag känner till de rent företagsekonomiska utgångspunkterna.Jag har också möjlighet att diskutera dem i annat forum än . Därförhade jag lagt två andra synpunkter som grund för min fråga, nämhgensysselsättnings- och miljösynpunkterna. Jag tror nämhgen att de, om man serhtet djupare på dem, kan ge oss en annan bUd av problemet. Först och främst är det väl så att även om del direktajobbet på banvaUen vid eleklrifieringsarbelet inte ger så storsysselsättningseffekt, så ger dock produktionen av det material som behövs,stolpar, galgar, hnor och sådant, sysselsättning fastän inom andra avsnitt avnäringshvet. Det kan vara värdefullt i dagens situation. De företagsekonomiska synpunkterna gäller vidare inte baraatt man skall ta hänsyn till driftkostnader och kapitalkostnader och deras Ang. koncentrationen på teoretisk undervisning i årskurs9 i inverkan.Man måste också tänka på att det pä sträckor med kombinerad drift, med kanske20 mil av elektrisk drift och sedan av dieseldrift, blir ett onödigtuppehåll för byte av lok. Detta förlänger restiden, vilket förresenärerna gör järnvägsalternativet mindre attraktivt än privatbilen, ochdärigenom förlorar järnvägen passagerare. Jag nämnde vidare miljösynpunkterna. Det gäller delsdrivfordonets miljöskadliga effekt i form av avgaser, dels det förhällandet på dessa tåg måste ha något som kallas diesclvärmefinkor, 1 dessa finns endieselmotor som driver en generator, vilken i sin tur alstrar den elektriskaenergi som åtgår för att hålla vagnarna varma. Denna anordning är inkoppladbåde när tåget går och när det gör uppehåll . Därigenom uppstår otrevligamiljöstörningar både i form av luftförorening och i form av buller, vilka ärmycket pinsamma på de orter där de förekommer. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. koncentrationen på teoretisk undervisning i årskurs 9 i Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 9december intagna fråga, nr 410, till herr statsrådet , och anförde: har frågat statsrådet , omdet är hans uppfattning att de principiella problemen i samband medkoncentrationen på teoretisk undervisning i årskurs 9 inte allvarligtdiskuterats innan den nya läroplanen för , Lgr 69, fastställdes.Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det pä mig att besvara frågan. Fastställandet av den nya läroplanen för grundskolanföregicks av ett omfattande utredningsarbete inom undermedverkan av ett stort antal skolledare och lärare. Efter remiss yttrade sig bl,a, ett flertal organisationer och myndigheter över överstyrelsens förslag. Enproposition (1968:129) förelades därefter . Olika aspekter på den nyaläroplanen - innefattande även den som nämns av -diskuteradesingående i de skilda arbetsetapperna. Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin fråga till statsrådet en fråga som ju i viss utsträckning hade enpersonhg karaktär. Problemen med att ge varje elev i en för honomeller henne meningsfull undervisning är, som var och en vid det här laget bordeha blivit väl medveten om, mycket stora. De s. k, praktiskt inriktade elevernassituation i en skola, som långt ifrån har tagit hänsyn till dem, är integynnsam. Årskull efter årskull av dessa elever har lämnat medintensiv motvilja mot teoretiska studier - och vad värre är; en starkövertygelse att de är oförmögna att tillgodogöra sig kunskaper av teoretisknatur, läroplan för har i varje fall inte ännuinneburit någon förbättring för dessa elever utan kommer tvärtom att ytterUgareförsvåra deras situation. Jag måste erkänna att jag mot den bakgrunden blev bådehäpen och inte så htet upprörd när jag i det senaste numret av statsrådet svar på en rad frågor. kan det kanske tyckas varaganska ointressant att statsrådet där hävdar att någon principielldiskussion om dessa problem inte har ägt rum före fastställandet av Lgr 69,kanske särskilt efter det att jag har fått ett annat svar frånutbildningsministern. Men jag kan ändå inte se det så. För det första har del ett visst allmänt intresse att fåveta om statsrådet hade ett speciellt motiv för att framställa saken somhan gjorde det och i så fall vilket. Ty nog visste väl statsrådet hurdet förhåUer sig? förefaller det mig inte riktigt korrekt attutbildningsministern och jag diskuterar vad statsrådet kan ha avsett medde av honom auktoriserade formuleringarna på sina svar. För del andra - och det är allvarligare - föresvävade migfaktiskt möjUgheten av att regeringen och aUtså även statsrådet inte harobserverat de allvarliga problem som har sysselsatt skolpoUtiker i aUa partier,inte minst moderata samlingspartiet, och framför allt alla dem som arbetar utepå fältet. Man skulle i så fall först nu ha fått upp ögonen för att dessaproblem finns. Jag hoppas att utbildningsministern vill definitivt stilla minoro på denna punkt. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Eftersom jag inte visste vad som låg bakomfru fråga och olyckhglvis inte har läst just den intervjun så är detväldigt svårt för mig att lämna ett konkret svar. Uppenbarligen föreUgger inågot led ett missförstånd, men var kan jag inte här i kammaren klargöra.Självfallet har, i de här frågorna, förts en intensiv skoldebatt i allapartier, både före och efter riksdagsbeslutet och jag tror att vi kommer attfortsätta debatten om inriktning rätt . Jag vill bara tacka förutbildningsministerns svar. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Höjda bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 45 i anledning av förnyad behandling av Kungl. Maj:ts propositionom höjda bosladsrillägg för barnfamiljer, m. ni. behandlade i sitt betänkande 1971:42propositionen 1971 ;bostadstillägg för barnfamiljer, m. m, jämtemotioner. Sedan kammaren återförvisat ärendet tillutskottet för ytterligare utredning, avgav utskottet härmed nytt betänkande i ämnet. 1* protokoll 1971. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Genom nämnda proposition, 1971:156, som var dagtecknad den29 , hade Kungl. Maj;l under åberopande av statsrådsprotokolletöver socialärenden, föreslagit att 1) godkänna de istatsrådsprotokollet förordade ändringarna i grunderna för statligtbostadstillägg för barnfamiljer, 2) godkänna de istatsrådsprotokollet förordade ändringarna i grunderna för statsbidrag tiUkommunala bostadstiUägg för barnfamiljer, 3) godkänna de istatsrådsprotokollet förordade ändringarna i grunderna för statsbidrag tilldaghem och fritidshem, 4) tiUBostadstillägg för barnfamiljer m. m. på tUläggsstat I till riksstaten /72 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen läggs fram förslag om kraftigt höjdabostadstillägg för barnfamiljer, särskilt familjer med många barn och familjermed höga boendekostnader. I fråga om de stathga bostadstilläggen föreslås att dennuvarande uppbyggnaden med grundbelopp och bostadsanknutna tUläggsbeloppersätts av ett enhethgt inkomstpröval stöd med för varjebarn, oberoende av bostadsstandard. Det innebär en förenkUng av systemet ochger ett förstärkt stöd främst till familjer med låga inkomster ochmånga barn. Vidare föreslås en kraftig förstärkning av destatsbidragsberättigande kommunala bostadslUläggen. Den andel av hyran över 400kronor som kompenseras genom tilläggen föreslås höjd från 40 procenttill . Det betyder en fördubbhng av stödet för de familjer som harkommunala bostadstillägg enUgl statsbidragsnormerna. Dessutom föreslås enuppräkning av de övre hyresgränserna för statsbidragsberälli-gande kommunala bostadstillägg.De nya övre hyresgränserna föreslås bli för familjer medett eller två barn, för familjer med tre eller fyra barnoch för familjer med fem eller flera barn. För familjermed hyror som går upp tUl de nya gränserna innebär förslaget mer än enfördubbhng av det kommunala tillägg som utgår enhgt statsbidragsreglerna. Förbättringarna föreslås träda i kraft den 1 aprU 1972.Kostnadsökningen beräknas till ca . Dennakostnadsökning bör i sin helhet falla på staten. Det föreslås i propositionenatt kommunerna kompenseras för sina kostnader dels genom en höjning avstatsbidraget för de kommunala bostadstilläggen från liU ,dels genom en höjning av statsbidragen tUl kommunernas kostnader för driften avdaghem och fritidshem. Statsbidraget för daghem höjs från till per plats och för fritidshem från tUl perplats. I propositionen anges att utredningsarbetet beträffandeett bostadsso-ciall stöd till låginkomsttagare utan barn bedrivs med sikte påalt det skall finnas möjligheter att införa ett sådant stöd under år 1973.Prehminärt beräknas ett sådant stöd kosta i runt tal ." I dettasammanhang hade behandlats 1) motionen1971:1556 av m.fl. (s, c, fp), vari yrkats att vidbehandling av Kungl. Maj;ts proposition 1971:156 skulle besluta att Kungl. Majtgavs fullmakt att efter särskUd framställan från kommun medge denna att tUlämpasärskild form för utbetalning av bostadstillägg, 2) motionen1971:1557 av m. fl. (m), vari yrkats alt skulle avslåKungl. Majts proposition 1971:156 samt att i skrivelse till Kungl.Maj:l hemställde om ett samlat förslag till riksdag om utbyggnad avdet ekonomiska stödet till barnfamiljer, 3) motionen1971:1558 av m.fl. (c), vari yrkats att vid behandhngenav proposition 1 971:1 56 a) i skrivelsetill Kungl. Maj;t uttalade sig för en översyn av bostadslUläggen förbarnfamiljer, i enUghet med vad i motionen anförts, i samband med alt ettsamlat förslag till familjepoUtiska stödåtgärder framlades, b) beslutade höjastatsbidraget till kommunala bostadstillägg tiU av kommunenskostnader för stalsbidragsberältigande bostadstillägg från den , c) tiUBostadstillägg för barnfamiljer m. m. på lilläggsstat I till riksstaten /72 under femte huvudtiteln anvisade ett med iförhållande till Kungl. Maj ts förslag förhöjt förslagsanslag av 85 000 000kronor, d) beslutade om höjning av statsbidragen till kommunalafamiljedag hem lUl av kommunens kostnader för lön och sociala förmåner åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter, 4) motionen 1 971:1 559 av m. fl. (fp),vari yrkats a) att riksdagenvid behandlingen av propositionen 1971:156 uttalade att utformningen avbostadstilläggen var provisorisk och borde underkastas en förutsättningslösprövning i samband med behandhngen av familjepohtiska kommitténs förslag,varvid särskilt de samlade marginaleffekterna av skattesystem ochbostadstiUägg uppmärksammades, b) att riksdagenbeslutade att statsbidrag tUl kommunall bostadstillägg fr. o. m. den I januari1972 skulle utgå av kommunens kostnader förstatsbidragsberättigande bostadstillägg, c) att riksdagentill Bostadstillägg för barnfamiljer, m, m, på tUläggsstat I till riksstatenför /72 under femte huvudtiteln anvisade ett med 20 000 000kronor i förhållande till Kungl, Maj:ls förslag förhöjt förslagsanslag av , d) att beslutade att statsbidrag för kommunalafamiljedag hem fr. o.m. den skulle utgå av kommunens kostnader för lön och sociala förmåner åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter, 5) motionen 1971:1560 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari yrkats att i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:1 56 skulle besluta a) att 4 § kungörelsen (1968:425) om statligabostadstiUägg tUl barnfamiljer skulle erhålla i motionen angiven lydelse,innebärande alt Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. åldersgränsenför statliga bostadstillägg skulle sättas vid , b) att 2§kungörelsen (1968:426) om statsbidrag till kommunala bostadstillägg tiUbarnfamiljer skulle erhålla i motionen angiven lydelse, innebärande attåldersgränsen för kommunala bostadstUlägg skulle sättas vid 1 , c) attstatsbidragen tiU kommunala bostadstillägg skuUe utgå av dessakostnader, d) alt till Bostadstillägg för barnfamiljer m.m, påtilläggsstat 1 till riksstaten för /72 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 6) motionen 1971:1561 av i m.fl, (s), vari yrkats att skulle besluta a) att tillsvidare bibehålla kravet på viss bostadsstandard för att helt statligtbostadstiUägg skulle utgå och b) att anmodaKungl, Maj:t att låta ändra liUämpningsföreskrifterna beträffande utbetalningav bostadstillägg så att kommunen efter medgivande kundebesluta om annan mottagare av bostadstUlägg än familjen samt 7) motionen 1971:1562 av herrLarsson i Öskevik m.fl. (c), vari yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj;t skuUe anhålla om förslag till sådan ändring av gällande bestämmelser att vid inkomstprövning för bostadstiUägg för barnfamiljer den fastställda beskattningsbara inkomsten skulle ökas av den behåUna förmögenhet som översteg . 1) beträffandefrågan om avslag på propositionen 1971:156 skuUe avslå motionen 1971:1557 imotsvarande del, 2) beträffande ettsamlat förslag till familjepoUliskl stöd m. m. skulle avslå motionen 1971:1557,motionen 1971:1558 och motionen 1971:1 559, samtliga motioner i motsvarandedel, B. beträffande frågan om bostadsvillkor för viss del avstatligt bostadstiUägg för barnfamiljer att , med bifall tiU Kungl. Majts förslag och med avslag på motionen 1971:1561 i motsvarande del, godkände vad i statsrådsprotokollet förordats, C. beträffande inkomstprövningsreglerna att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1562, D. beträffande åldersgränsen att i anledning avmotionen 1971:1560 i motsvarande del gav Kungl. till känna vad utskottet anfört, E beträffande storleken av statsbidrag till kommunalabostadstillägg för barnfamiljer att - med bifall tiU Kungl. Maj:lsförslag samt med avslag på motionen 1971 ;1558, motionen 1971:1559 och motionen1971:1560, samthga motioner i motsvarande del - godkände vad istatsrådsprotokoUet förordats, F. beträffande grunderna för statsbidrag till kommunalafamiljedaghem att skulle avslå motionen 1971:1558 och motionen1971:1559, båda motionerna i motsvarande del. G, beträffande utbetalningen av bostadstillägg förbarnfamiljer att i anledning av motionen 1 971 :l 556 samt motionen1971:1561 i motsvarande del hos Kungl, Maj;l hemställde alt motionernaöverlämnades till familjepolitiska kommittén, H, all med bifall till Kungl, Majts förslaggodkände de i statsrådsprotokollet förordade ändringarna i grunderna för a) StatUgtbostadstillägg för barnfamiljer, b) statsbidragtill kommunala bostadstiUägg för barnfamiljer, c) statsbidrag tUldaghem och fritidshem, aUl i den mån grunderna inte behandlats under B eller E, 1, beträffande medelsanvisningen att med bifaUtill motionen 197):]560 i motsvarande del och i anledning av Kungl, Majtsförslag samt med avslag på motionen 1971:1558 och motionen 1971:1559, båda motionernai motsvarande del - rill Bostadstillägg för barnfamiljer m. m, på lilläggsstat1 till riksstalen för /72 under femte huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av . Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. 1) av herrar Carlshamre (m) och (), som ansett att utskottetunder Å bort hemställa, att 1) beträffande fråganom avslag på propositionen 1971:156 med bifaU tiU motionen 1971:1557 imotsvarande del skulle avslå propositionen, 2) beträffande ettsamlat förslag till familjepolitiskt stöd m. m. med bifall till motionen1971:1557 samt i anledning av motionen 1971:1558 och motionen 1971:1559,samtliga motioner i motsvarande del - hos Kungl. Maj;t hemställde om ett samlatförslag tUl riksdag om utbyggnad av del ekonomiska stödet tillbarnfamiljer i enhghet med vad reservanterna anfört, 2) av herrar i (c), (),i Öskevik (c) och () samt fröken i (c),som ansett att utskottet under A bort hemställa, 1) beträffande frågan om avslag på propositionen 1971:156skulle avslå motionen 1971:1557 i motsvarande del, 2) beträffande ett samlta förslag till familjepolitisktstöd m. m. - i anledning av motionen 1971:1557, motionen 1971:1558 och motionen1971:1559, samtliga motioner i motsvarande del - hos Kungl. Maj:l hemstäUde omett samlat förslag tUl riksdag om utbyggnad av det ekonomiska stödettill barnfamiljer i enlighet med vad reservanterna anfört, 3} av herrar i (c), (),Carlshamre (m), i Öskevik (c),- () och () samtfröken i (c), som ansett att utskottet under C borthemställa, beträffande inkomstprövningsreglerna att medbifall tiU motionen 1971:1562 gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanternaanfört. Höjda bostadstill-lägg för barnfamiljer, m. m. 4) av herrar i (c), (),Carishamre (m), i Öskevik (c), Äkerhnd (m) och () samt fröken i (c), som ansett att utskottet under D bort hemstäUa, beträffande åldersgränsen att skuUe avslåmotionen 1971 ;1560 i motsvarande del, 5) av herrar i (c), (),Carlshamre (m), i Öskevik (c). () och () samt fröken i (c), som ansett att utskottet under E bort hemstäUa, beträffande storleken av statsbidrag till kommunalabostadstillägg för barnfamiljer att - med bifaU tiU motionen1971:1558 och motionen 1971:1559, båda motionerna i motsvarande del, samt ianledning av Kungl. Majts förslag och motionen 1971:1560 i motsvarande del -gav Kungl. till känna vad reservanterna anfört, 6) av herrar i (c), (),Carlshamre (m), i Öskevik (c), Åkerhnd (m) och () samt fröken i (c), som ansett att utskottet under F bort hemställa, beträffande grunderna för statsbidrag till kommunalafamiljedaghem att med bifall till motionen 1971:1558 och morionen1971:1559, båda motionerna i motsvarande del, gav Kungl.