prot · FU0990 · 1971-12-31 00:00:00 — Det torde vara en frågaav stort samhäUeUgt Intresse att medlemmarna i denna organisation har godaInsikter i samhäUsekonomiska, arbetsmarknadspolitiska och näringspoUtiskaangelägenheter hksom självklart i de fackhga frågorna. De måste naturhgtvis skaffa sig dessa insikter ändå, menatt så att säga bh erkända i detta sammanhang utgör naturhgtvis en ochökar självklart möjhgheterna att bedriva den kursverksamhet som det här ärfråga om. Jag ber aUtså att få yrka blfaU tUl reservationen 3 avherr m, fl. Så tUl sist några ord om det yrkande som framförts i ettpar motioner om fasta heltidstjänster som lärare mom den kommunala vuxenutbUd ningen, Det är ingen tvekan om att det kommer att krävas mer och mer, när det gäUer lärarkrafter tiU vuxenutbUdningen, men att nu införa fasta lärartjänster är kanske något för . Utskottet menar att frågan om fasta lärartjänster bör bh belysta i den redogörelse som Kungl, Maj:t enhgt utskottets mening bör lärrma över resultatet från ohka kommittéer som är i arbete. För övrigt rör det sig här om en del i det stora komplex som hela vuxenutbUdningen utgör och som centerpar- 165 Nr 90 tjet och också anserbör bh föremål för en ordenthg översyn. Tisdaeenden detta har vi också nått enighet iutskottet, 18 maj1971 Låt mig avslutningsvis konstateraatt jag har uppfattat det så att utbildningsutskottetsrealbehandling av denna mycket omfattande och viktiga fråga har besjälatsav en strävan att så långt som möjligt bh sams om dessa viktiga problem. MenfördenskuU kan man inte underlåta att redovisa de synpunkter som finns attredovisa på områden där vi har ohka meningar. Jag beklagar att vi inte harkunnat enas på aUa punkter. Hen NORDSTRANDH (m): AUt är väl hite välbestäUt i fråga om denproposition angående vuxenutbildningen som vi just nu behandlar. Visserhgen rörsig anslagsberäkningarna med stora belopp. För den kommunala vuxenundervisningenoch för studiecirkelverksamheten beräknas för vardera 130 mUjoner kronor, ochdärutöver får centrala organisation bortåt 9 mihonerkronor. Att satsa i runt tal 270 mUjoner kronor på vuxenutbUdningen är välanvända pengar. Mer kommer emellertid att krävas för detta prioriterade område.Se tUl exempel på föhderna av vissa begränsningar, gjorda I propositionen ochmed hänsyn tUl budgetläget godtagna av utskottet. Hen har varit Innepå den saken; låt mig ge en liten exemphfierhig från rikets andra stad. MeUan 500 och 800 sökande tiU vuxengymnasiet i Göteborgriskerar, enUgt uppgifter som jag har fått och som också har delgivits pressen,att bh awisade . Orsaken är propositionen som räknar medbegränsningar, framför aUt mom gymnaslekurserna. Men en stor gmpp momgrundskolekurserna råkar väl också i kläm. Elever med ganska gamla iblandmycket gamla real- eUer flickskoleexamina får bara tas in i mån av plats. Ochden kategorin utgör åtminstone i , om den uppgift jag har fåttär riktig nästan en tredjedel av deltagama i grundskolekurserna. De är oftaäldre kvinnor, säger man mig, som vill börja om sina studier. De är givetvisformellt behöriga tUl gymnasiekurserna men vågar sig inte på dem de har aUtsåi någon mån tappat sin studiefärdighet och tycker att studietakten numera ärhård. Och de viU därför gärna gå i grundskolekurserna först för att friska uppkunskaperna och vänja sig vid studierna, och det bhr svårt för dem i det lägevari vi nu befinner oss I fråga om vuxenutbUdningen, Jag har själv biträtt utskottet som godtar propositionen,och jag vUl aUtså inte kritisera mitt eget stäUningstagande, Man jag vlUunderstryka att här är faktiskt ett fält där vi får vara beredda att satsa meri fortsättningen, om vi skall kunna tUlmötesgå de berättigade krav som faktisktfinns i övermått, vågar jag väl säga, 1 flera motioner, även från moderata samUngspartiet, harframställts krav på en samlad översyn av vuxenutbUdningsområdet I form av en parlamentarisk kommitté. Utskottet har här, som redan betonats, skrivit sig samman om ett tUlkärmaglvande tUl Kungl, Maj:t, och jag skall inte ta upp den här problematiken. Den är förvisso Intressant och kan kanske behöva belysas ännu mer än vad som har gjorts i debatten, men det kommer att göras av en annan talare från moderata samhngspartiet, 166 TUl betänkandeär knutna några reservationer och ettsärskilt yttrande. En av de här reservationerna och det särskilda yttrandetskall jag kommentera I största korthet. Reservationen 2 avser fasta lärartjänstermom vuxenutbildningen. var inne på den saken men drog enhgt mittförmenande inte de riktiga slutsatserna av läget. Ingen torde kunna motsäga attlärarorganisationen inom den kommunala vuxenutbUdningen behöver förstärkas. Detär många skäl som talar för det, och jag har redovisat dem ireservationsmotiveringen. Fasta lärartjänster mom vuxenutbUdningen ger ökadstabUitet, VuxenutbUdningens starka expansion den berörde jag understryker behovet av lärare som på heltid kan ägna sig åt uppgifterna inomdensamma. Med en fast medarbetarstab ökas också möjligheterna att skapa enskola, särskUt anpassad tUl de vuxenstuderandes behov. Och det är fråga omanpassning här. Det är inte att utan vidare överföra ungdomsskolan tUl de vuxenstuderandesskola. Då gör man det aUdeles för enkelt för sig. Vuxenstudier på dagtidfrämjas genom fasta lärartjänster. Jag menar att förslag om fasta heltidstjänster ocharvodestjänster som huvudlärare huvudlärare är också något utomordenthgtbetydelsefullt inom den kommunala vuxenutbUdningen borde läggas fram snarast.Ett sådant förslag kanske mte kan presenteras och verkställas omgående, menbehoven är , som jag måste bedöma dem, stora, och därför synes det lämpligtatt ta initiativ tUl en försöksverksamhet, varvid också de erfarenheter som dåkommer fram kan bh tUl gagn för utformningen av det definitiva förslaget. Ensådan försöksverksamhet är mte omöjlig på något sätt, tvärtom. Den bör kunnastartas ganska , och man behöver inte börja den ; den kanman börja . Det går utmärkt, om man viU, Utskottet ser en utveckUng mot fasta tjänster som naturlig och det hade varit ganska hårresande om man hade sagt någonting annat - menviU inte ta stäUnhig. Man kan aUtså inte ens gå med påförsöksverksamhet. Det verkar som om man på något sätt ändå inte viU ge denutveckUng mot fasta tjänster som man talar om en chans , t, ex, genomförsöksverksamhet. Man önskar förhala. Det är för tidigt, sade viU inte polemisera mot honom, men jag tycker inte att det är för tidigt.Jag vågar försäkra att utskottet kämpar förgäves, om man är ute för att pånågot sätt förhala. Frågan är bara hur länge man kan håUa tiUbaka. Jag hoppasatt motståndet bhr så korthvat som möjhgt tUl fromma för vuxenutbUdningen,det är min fasta övertygelse. Jag hemstäUer alltså om blfaU tUl reservationen2. Det särskilda yttrandet vUl understryka att strävan attinföra fria läromedel om man är överens om denna strävan, och det är man väl bör gälla aUa gymnasiala skolor. Jag vUl understryka det, därför att det somstår i propositionen kan tolkas annorlunda. När läromedelsfrågan lösts förhu-vudparten av eleverna i de kommunala gymnasiala skolorna det är den Inteännu bör inte eleverna i gymnasiala skolor med enskilda huvudmän bh kvar somnågot slags restpott på andra viUkor, Rättvisa skipas och likställdhet uppnås idet här faUet bäst inom ramen för statsbldragsglvningen så ser jag det, TUl sist det vUl jag gäma ha sagt kan jag inte underlåta att säga Nr 90 något om den vuxenutbUdning som bedrivs av landets tolv erkända studieförbund,inte minst av den anledningen att jag ju sysslar mycket med den sidan avvuxenutbUdrungsverksamhet. Vi har i vårt land tolv studieförbund som itävlan med varandra går ut tUl aUmänheten med sina VuxenutbUdning många och växlande studieutbud. Det är, om jag fåruttrycka det så, kundkretsensom har att välja det som man finner bäst och mest ändamålsenligt. Destudiesökande skaU ha valfrihet, och det i sin tur skärper studieförbunden tUlbättre och bättre insatser. Ett studieförbund som slöar tUl och börjar gå påslentrian sackar med rätta efter i konkurrensen. Det har vi exempel på. Höjningen av anslaget tiU de tolv studieförbunden är heltberoende på dessas expansion ju fler studiechklar och studietimmar det bhr,desto mer kommer det att kosta, och det kostar mycket. Någon höjning avbidraget tUl den enskUda cirkehi eUer den enskUda studietimmen är detemellertid inte fråga om. En sådan höjning blev det ju . Inteens de underförsörjda som jag måste beteckna dem uruversitetscirk-larna bhrihågkomna. Och bidraget tiU studieförbundens centrala organisatoriska ochpedagogiska verksamhet, som är helt otUlfredsställande, höjs endast obetydhgt.Föreläsningsverksamheten bhr också utan uppräkning. Statens budgetläge ärsådant det är, och mte heUer jag, som dock fuUer väl är medveten omstudieförbundens läge I det här avseendet, vågar mig på ett förslag om ökatanslag. Men jag måste jag kan inte låta bli det - understryka behovet här.Jag tror att det är så i alla studieförbund. Det gäUer åtminstone dem som jaghar kontakt med, och det är de flesta. Allvarligare är emeUertid kanske att kommunernas stöd tUlstudieförbunden på sina håU har en tendens att bh mindre generöst ochhelhjärtat. Kommunerna tänker kanske mera på sin egen vuxenutbUdning, och deser ibland t. o. m, konkurrenter i studieförbunden. Hur kommer då dessa attklara sig i den nya situationen? Kommunerna serverar sin undervisning heltkostnadsfritt för eleven. Studieförbunden måste ta någon avgift, visserhgenhten då det gäller prioriterade ämnen, men dock en avgift. Visserligen bUrstudieförbunden mer och mer beroende av samhället, av dess styming och dessstöd, men än så länge blomstrar studiechkelverk-samheten som aldrig tUlförne,och den behövs i samhället som en fri och fritt initierande sektor. Jag menaratt stat och kommun kommer att begå en kapital dumhet jag hoppas att det intekommer att ske - om man hite fortsätter att satsa på studieförbunden. Studlechkelverksamheten för verksamhetsåret 1969-1970omfattade nära 180 000 cirklar med nära 1,7 mihoner deltagare och , varav 4,6 rrUhoner med statsbidrag. Det är siffror, men det ärstora siffror. Sådan är statistiken, och den speglar väl något så närsanningen, även om man kan lägga också andra aspekter på storhet, nyttighet ocheffektivitet än antalet chklar, deltagare och studietimmar. Under aUaförhållanden är studieförbunden en inte obetydhg makt inomsvenskt utbUdningsväsen och en god makt. JagvlU gärna ha sagt att jag bedömerdet på det sättet. Och så långt är allt I sin ordning. Men å andra sidan fmnsdet ett och 168 annat inslag i bUden som jag förmin del inte bedömer som särskUt ljust med tanke på att verksamheten inom det fria och friviUiga folkbildnings- Nr 90 arbetet och även den goda tävlan studieförbunden emeUanskall, för att -r- j j den citera folkbildnlngsförordnlngen, bedrivasI en anda av tolerans och respekt, IåtskUUga kommuner har Inrättats eUer kommer att inrättas s, k,vuxenutbUdningsråd propositionen och utskottsutlåtandet talar föhd- Vuxenutbildning riktigt om sådana. Viktigt är att de här råden får en allsidig och representativ sammansättning också ur studieförbundenssynvinkel. Enhgt praxis består råden vanhgen, i den mån de nu harkommit tUl på sina håU, av representanter för skolstyrelsen och normalt destudieorganisationer - åtminstone de större som bedriver studiechkelverksamhetinom området. har det emeUertid förekommit att en pohtisk majoritet mom enskolstyrelse förmenat studieförbund som har , och moderatasamhngspartiet som yttersta huvudmän att bh representerade I ortensutbUdnmgsråd. Jag tycker mte att det är särskilt bra, för att uttrycka mig mUt.Alla studieförbund skaU beredas möjhghet att medverka efter måttet av sinförmåga och i kraft av det studieutbud som de kan prestera, Inga hinder fårläggas i vägen för den saken. Även om på en stor ort i några storstäder aUatolv studieförbunden finns representerade, så kan man kanske hite tänka sig attaUesammans är där, men de exempel som jag har är från mindre orter. Det här konstaterandet att Inga hinder får läggas I vägenför medverkan med studieutbud gäUer också I folkbUdnlngens och vuxenutbUdningensIntresse det förhållandet att Invandrarna i vårt land, som i stor utsträckninghittUls fått sin Introduktion I svenska språket och i samhäUskunskap genomstudieförbunden, numera på grund av ekonomiska avtal mellan fackföreningar ocharbetsgivare slussas över tUl ett visst studieförbunds svenskundervisning,varvid endast de invandrare som studerar i detta studieförbunds chklar erhåUeröverenskommen penningstimulans. Man måste fråga sig om inte här sker en formav styming. Invandraren kommer aUtså i reeU valfrihetssituation endast genomatt vara beredd på att avstå från låt oss kaUa det studiebidrag. Kvaliteten påundervisningen och dess dragningskraft kommer aUtså inte helt tUl sin rätt. Som jag inledningsvis nämnde kommer vuxenutbUdningen att ifortsättningen kräva mer och mer av de många mUjoner som vi anser oss kunnasatsa på vårt breda utbildnlngsfält, BesvärUga mycket besvärliga avvägningsfrågor har redan inställt sig och kommer att inställa sig. Jagavundas ingen som skaU fatta beslut i dem. kräverhögskoleut-bUdnlngen U 68 som jag känner tUl htet grand sitt, och det ocksåmed kraft. En flerårsplan, även en ekonomisk sådan kanske, för utbyggnaden avvuxenutbUdrungen skuUe möjhgen kunna hyfsa den svåra ekvationen något. Vore detinte någonting att tänka på i departementet? Hert ELMSTEDT (c) kort genmäle: tyckte att jag drogfelaktiga slutsatser av mitt resonemang om de fasta lärartjänsterna Inom vuxenutbUdningen, men det tror jag inte att jag gjorde, i vatie fall Inte från min utgångspunkt, VisserUgen har vi från centerhåU väckt motioner med samma krav som de fört fram här, men det primära 169 kravetfrån vår sida var en reeU parlamentarisk översyn av helavuxenutbUdningsområdet, och där tycker jag att frågan om de fastalärartjänsterna ingår som en mycket betydelsefuU komponent i det storakomplexet. Det var det primära kravet från vår sida, och på det byggde vi vårtstäUningstagande, () kort genmäle: Ja, , det menar givetvis jagockså. Men det förslag som jag lagt fram var mte att man dhekt skulle införadessa lärartjänster och arvoderade huvudlärartjänster, utan det skulle ske viaen försöksverksamhet, som jag menar säkerhgen skuUe visa att de var välbehövhga. Genom att gå på den hnje som reservationen anvisar skulle man alltsåha kunnat komma ett steg närmare slutresultatet, dvs. sådana tjänster ivuxenutbUdningen, mycket snabbare eUer åtminstone ganska mycket snabbare än omhela frågan lämnas tUl utredrungen. Vi får nu hoppas att utredningenarbetar snabbt den förhopprungen brukar man ju uttrycka när det gäUerutredningar och att Kungl. Maj:t i den redogörelse tiU riksdag somvi har beställt också prioriterar denna fråga. Jag tror att det är ett gottgrepp att beakta dessa synpunkter. HenBERNDTSON i Linköpmg (vpk); I vpk-motionen 1356 aktualiseras främstbehovet av ett samlat förslag för hela vuxenutbUdningen med särskilt beaktandeav de vuxenstuderandes studiesociala situation och pedagogiska problem. UtbUdningsutskottetsuttalande att en redogörelse om utrednmgsläget bör lämnas redan tUl det pågår som bekant en rad utredningar hksom att denna redovisningbör innefatta förslag som avses bh föremål för statsmakternas beslut får sessom ett stöd för kravet pä en samlad bUd av vuxenutbUdningen. Den föreslagnavidgningen av SVUX:s uppgifter och tanken på ökat parlamentariskt bör också uppmärksammas. Jag finner det vara betydelsefuUt att utskottet uttalatföhande: "I det längre perspektivet, sedan nu pågående utredningsresultatredovisats, kan frågan om en samlad översyn ånyo aktuahseras." Jag menarnämligen att behovet av en samlad bUd av vuxenutbUdningen kvarstår och ävenökar i styrka. Vi får säkerhgen anlednmg att ta upp en rad särskUda problem förde vuxenstuderande, mnan vi har den samlade bilden av läget. Jag viU erinra omen vpk-motion, som kommer att behandlas vid annat tUlfälle och i vUkenaktuaUseras den brännande frågan om lagstadgad rätt till ledighet förvuxenstudier. På två punkter har jag fogat reservationer tUl utskottetsbetänkande, och jag ber , herr talman, att få yrka bhaU tUlreservationerna I och 4. Reservation nr I gäUer den föreslagna begränsningen avökningen av kurserna på gymnasieskolans nivå tUl . Jag vlU betonavikten av att en särskild satsning sker på grupper med låg utbildning, såsomhar framhålhts i andra sammanhang. Jag är Inte övertygad om att man tjänardetta syfte med att börja införa spärrar av detta slag redan efter så kort tid avvuxenutbUdning på gyrrmasienivå. Tvärtom anser jag att sådana åtgärder kaninverka menhgt på hela vuxenutbUdningens område. Vi kan nämUgen mte bortse frånatt människor som påbörjat en vuxenutbildning löper risk att få sinautbUdningsplaner mbbade genom införande av spärrar för Intagningen pågymnasieområdet. De siffror som redovisats i beträffande ökningenunder senare år i fråga om vuxenstuderande på gymnasienivå visar tydUgt att ensådan spän skuUe kunna leda tUl att många kommer att stoppas och inte kommer invid den gymnasiala vuxenutbUdningen. Läget är hkartat I , där stark orouttalats från elevkårerna vid -vuxengymnasierna. TUl skUlnad från utskottet i övrigt har jag inteövertygats om möjhgheterna att använda den föreslagna ökningen på 10 procentför att uppnå utjämnande effekt. Jag har därför i mm reservatlon och i enhghetmed kravet i motion 1356 yrkat avslag på den föreslagna begränsningen. Reservatlon nr 4 överensstämmer med kravet i motion 1356om att bidragen tlU studieförbunden skaU ökas med 5 mihoner kronor tUl 13,9mUjoner. AUmänt sett gäUer nämUgen att studieförbunden icke fått del av denuppräkning av anslagen som i övrigt sker på vuxenutbUdningens område. Detta finner jag oriktigt med tanke på den starkabetoningen av att utbildningsutbudet måste nå dem som har den lägstautbildningen. Här har nämhgen studieförbunden en mycket viktig uppgift. Den i propositionen föreslagna ökningen på 500 000 kronortUl studieförbunden är väl i själva verket Ingen ökning alls, "Med ökandekostnader och minskande penningvärde betyder det i realiteten enförsämring", konstaterade ABF;s tidning i en kommentar tUlbudgeten I bl, a, detta avseende, påpekade att studieförbunden,bl. a. ABF, behandlats ytterst restriktivt i årets budget och drog för sin delslutsatsen; "Detta är säkert ett svårt misstag." Med hänsyn tUl vad vi redan vet om vuxenutbUdningensutveckUng, bl. a. svårigheterna att nå ut tUl dem som bäst behöver komma Iåtnjutande av utbildningsutbudet, borde man inte försvaga studieförbundensmöjhgheter tUl aktiva insatser, utan i stäUet förstärka dessa. FruSUNDBERG (m); VuxenutbUdningen prioriteras InomutbUdnlngssektorn, Mer än en kvarts mUjard satsas på en relativt nyutblldnlngsform utan att vi egenthgen i detta land har fört någonvuxenutbUdrungsdebatt utom möjhgtvis när det gäUer målsättningen, men mte närdet gäUer metodik och organisation, InternationeUt sett utgör vuxenutbUdningen det storautbUdningspoU-tiska diskussionsämnet, har planerat att 1972 hålla envärldskonferens om vuxenutbUdning, och i åtskUUga länder, också i vårt, hållerman på att behandla frågorna inför konferensen. En av de viktigaste uppgifternaär att precisera och definiera sambandet mellan de institutionellautbUdningsformerna och vuxenutbUdningens ohka former. DärtUl vUl man också faststäUavuxenutbUdningens plats I en återkommande utbildning, och de ohkamedlemsländerna har av ;s generalkonferens uppmanats att skaffa framupplysningar om vuxenut- Nr 90 bUdningens nuvarande situation ochuttrycka en uppfattning om vuxen- Detta vid en världskonferens. Här i riksdag får viunder någon enstaka timme en sommarnatt diskutera hela denna verksamhet. Detgör det inte lätt för oss. Vuxenutbildning vi talar om en utbildnlngsexploslonsom om det vore en kosmisk kärnexplosionnär det i reaUteten är en illa anbringad laddrung med för kort stubin. Det ärregeringens utbUdningspoUtik som är ansvarig för de svårigheter som råder ochsom tydhgt kommer fram i den ena vuxenutbildnmgsproposltlonen efter den andra. Låt oss se på proposition nr 1967, där den kommunalavuxenutbUdningen skisserades, och jämföra den med situationen ! Ipropositionen 1967 talades genomgående om den gymnasiala vuxenutbUdningen.Medel beräknades bl a. för igångsättning av vuxenutbUdning med en radiokurs iengelska på gymnasiestadiet och en radiokurs i företagsekonomi fortfarande pådet gymnasiala stadiet. behandlar en proposition som kraftigt vUlbegränsa den gymnasiala vuxenutbUdningen och i stället satsa på grundskolestadiet.Det ville och jag också i en motion , där vi krävde attvuxenutbUdningen såväl på det lokala planet som genom etermedia skuUe beredatUhäckhgt utrymme även för den förgymnasiala utbildningen. Propositionen varnågot diffust skriven, och statsutskottet medgav att ordalagen kunde ge uttryckför den tolkning som vi motionärer gjort men ansåg att propositionen inte skuUeförstås på det sättet. När man ser på resultatet är det nog ändå troUgtatt propositionen förståtts på det sätt som vi motionärer befarade. Förraläsåret deltog 23 000 elever i ämneskurser på högstadium ochnärmare 40 000 i fackskola och gymnasium. Låt mig komplettera detta meduppgiften att åtskUliga av de studerande på grundskolestadiet var sådana somredan hade en Ukvärdig utbUdning men som av geografiska skäl inte kunde kommatUl en gymnasieort. Åtskilhga var också pensionärer kanske mget ont i det,men studieförbunden borde där har legat närmare tUl hands. Man har helt enkelt misslyckats med att nå dem som jag ochmånga med mig ansett vara den viktiga och eftertraktade målgruppen: delågutbUdade. I årets proposition nr 37 skaU man nu försöka reparera denskadan. Men det är ett halvhjärtat försök. Låt mig ta något exempel. Denkommunala vuxenutbUdningen i visar på en stark efterfrågan pådagutbildning av erfarenhet vet jag att statsrådet mte giUar detta.Med aU sannoUkhet är det fortfarande tUl stor del kvinnor som eftersträvardenna utbUdning, och de har då också ett mål i sikte; grundskolekompetens.Kanske har statsrådet svängt i sin uppfattrung sedan vi senast diskuteradefrågan. Några fasta lärartjänster, vUket i så faU skuUe behövas, aviseras inte,men förslaget rymmer dock möjligheter tUl fyUnadstjänstgörmg hiomvuxenutbUdningen, och det får anses vara ett steg på vägen. Som ett sådantmåste vi också räkna det faktum att statsrådet i propositionen Intelängre talar om den gymnasiala vuxenutbUdningen utan om den kommunala. Man görnu en kovändning 172 och viU begränsa antaletvuxenstuderande på det gymnasiala stadiet. bedömningär att det antagUgen är nödvändigt med den utformning som vuxenutbUdningenhittUls fått. Vi börjar bU vana vid ständiga förändringar när det gäUerutbUdningspohtiken, och man kunde kanske önska sig någon form av stabUitet, Men än värre gungar det om man läser utbUdnlngsrrunistemshörnartikel i . Frågan instäUer sig om den artikelnskall ses som en precisering av vuxenutbildningens roU i den socialdemokratiskautblldningspoUtlken. UtbUdningsministern gör så att säga ett hopp tiUbaka tUlden gymnasiala vuxenutbUdningen igen - genom att lösa problemet pådet sättet att vi helt enkelt utformar gymnasieskolan så att dess InnehåUlättare kan göras tUlgänghgt för vuxna med kort utbildning. Som jag ser det ärdet en nedvärdering av utbildrungen på grundskolestadiet. Varför mte I så faUkaUa för gymnasieskola med en gång? UtbUdningsministern ser också med något av förfäran attefterfrågan på utbUdning har vuxit och betraktar den återkommande utbildningensom ett medel att jämnare fördela utbUdningsresurserna, Jag skulle kanske härönska ett klarare språk. Innebär detta i klartext att situationen ärsådan att vi mte har råd att ge dem som så önskar en sammanhängande utbUdning?1 så faU är det att den uppfattningen klargörs. Det är möjUgt attsituationen är sådan. Men att svårigheterna kommer att bestå att praktiskt lösaproblemen är ganska självklart, eftersom vår välutbUdade arbetskraft harsvårt att få arbete. Att svårigheterna är större för den outbUdadearbetskraften vet vi.