prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — har anledning att Inkasserapå det sätt som han här gjorde. Det var synd, , att vi skulle fåden här så atl säga reaktionära vändningen. Jag trodde att det var som man harskrivit I reservationen på de här raderna. Vill man ha ökade styrmedel församhäUet på detta område av regionalpolitiken, måste det väl även gäUa på andraområden av regionalpolitiken. Man har Ju, som Jag försökte säga här tidigare,fått en debatt kring Länsplan 70 och det arbete som där har pågått. 1 dendebatten har det från borgerligt håll hävdats alt staten här lägger sig I förmycket. Just Länsplan väl I hög grad regionalpolitik, och ni måste varaöverens om att samhäUet här gemensamt satsar för att komma fram. Jag är mycket besviken att nu med sitt Inläggför sin del - och kanske för del - förde tillbaka helaresonemanget till en mera negativ InstäUning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tlUdels utskottets hemställan, dels reservationen av , fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemstäUan I betänkandetnr 41 röstar Ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Harphngem, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltlonen. Dåherr Asling begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: § 14 Ett värdesäkert obligationslån Föredrogs finansutskottets betänkande nr 42 I anledning avmotion om ett värdesäkert obhgationslån. I detta betänkande behandlades motionen 1971:568 av herrarHedlund (c) och (), vari, med hänvisning till motiveringen I motionen1971:565, hemställts att beslutade att I skrivelse till Kungl.Maj;t anhålla om utredning och förslag beträffande utgivandet av Nr 128 ettvärdesäkert obligationslån för försäljning till småsparare, I enUghet med vadsom anförts I nämnda motion. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1971:5 68. Reservatlon hade avgivits av herrarBurenstam (), i HarpUnge (c), (). (),Åsling (c) och (fp), vUka ansett att utskottet bort hemställa, att med blfaU tUl motionen 1971:568 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag beträffande utgivandet av ettvärdesäkert obligationslån för försäljning UU småsparare. Hen (): Om jag nu kommer att fatta mig kort, så Innebär Inte detatt jag bedömer den fråga vi behandlar såsom mindre viktig. Tvärtom anser jagatt det är angeläget att fullfölja de förslag som vi under en följd av år harframfört här i , att man borde göra försök med värdefastastatsobUgatloner, Det är en sparform som vi anser det vara angeläget att pröva,eftersom många småsparare sannerligen har fått erfara hur Inflationen ätit uppvärdet av samhäUsvlktlga besparingar. Det är därför som vi har anslutit oss Ullförslag som framfördes genom värdesäkrlngskommlttén. Innebärandeatt man borde göra ett försök med värdefasta lån. Jag vlU erinra om att blandde remissinstanser som tillstyrkte att ett sådant försök skulle göras varKooperativa förbundet. , och försäkrlngslnspekllonen. Den här frågan har behandlats vid fiera riksdagar, och iår har en motion väckts av så prominenta personer som herrar och ,VI har velat fuUfölja denna sak vid behandhngen I finansutskottet, och eftersomvi Inte kunde få gehör bland majoriteten har vi avgivit en reservatlon, I dennaupprepar vi de synpunkter som har framförts, och vi föreslår aUtså attriksdagen skall besluta att man gör försök med värdefasta statsobUgatloner, VIhar också I reservationen tagit med aspekten beträffande skatteeffekten vidInflatoriska indextillägg, och vi har ansett att också den frågan bordeundersökas. Jag nöjer mig meddetta, eftersom vi så inånga gånger har haft Ingående debatter, ochyrkar bifall den vid utskottsbetänkandet fogade reservationen. HerrLARSSON I (s): Detta ärende är något av en följetong sompågått . Frågan om värdesäkra obUgationslån eUer krav omsparfrämjande åtgärder har varit föremål för debatt I ,senasl 1969 och 1970, och även hade vi diskussioner om sparstlmulerandeåtgärder. Jag finner det därför onödigt att argumentera nu; det skulle bara bilen upprepning av vad som sagts tidigare, I den reviderade finansplan som finansministernpresenterade framhöll han att han ämnade återkomma med förslag Ullsparstlmuleran- 4 protokoll 1971. En utredning angående tvångssparande deåtgärder, som syftar till att stimulera och fånga in ett nysparande.Utskottsmajoriteten menar att vi kan vänta och se vilka åtgärderfinansministern då kommer att föreslå och att frågan om vad som bäst kan gagnasmåspararna bör bedömas I det sammanhanget. Jag nöjer mig med det anförda och ber att fåyrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall Ulldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m, fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 42 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 15 En utredning angående tvångssparande Föredrogs finansutskottets betänkande nr 43 I anledning avmotion om en utredning angående tvångssparande. HenSUNDKVIST (c): betänkande nr 43 ärföranlett av en motion som Jag väckte , där jag hemställde om enutredning I syfte att undersöka huruvida man skulle kunna Införa etttvångssparande. När jag väckte den här motionen , var detgivetvis mot bakgrund av den överhettade konjunktur som vi hade haft under år1970. Att vi sedan kommit I det läget att vi, när motionen behandlas Iriksdagen, har en typisk lågkonjunktur, gör egentligen inte, som Jag ser det,motionen InaktueU, Den är precis Uka aktuell i dagens läge. Det är bara så, för att få den aktuell får så alt säga vända upp och ned påbegreppet. De åtgärder som samhället har möjlighet alt vidta mothögkonjunkturer och mot lågkonjunkturer är ju atl vid högkonjunkturernaförsöka dämpa det köpkraftsöverskott som finns. Man använder då olika metoder;det förekommer att man använder höjda skatter eUer att man försöker stimuleradet frivUUga sparandet. Det har Inte lyckats fullständigt, och därför skuUedet enhgt min mening kunna vara möjligt att genomföra en form avtvångssparande. Hur detta skulle ske vill jag skall utredas. Vi vet att i lågkonjunkturer - det läge vi har förnärvarande - är förhåUandet den raka motsatsen. Då gäller det att späda påköpkraften I stället, sä att man på det sättet får en ökning. Låt oss leka medtanken att vi redan hade haft en form av tvångssparande genomförd. Då hade manunder våren, låt oss säga I aprU månad, när man såg att konjunkturerna börjadedala nedåt, kunnat släppa på tvångssparandet. Man hade kunnatsäga till de människor som hade de här tvångssparandekontona: All right, nu fårni ta ut era pengar. Jag menar att det här skulle kunna vara ett smidigt sättatt använda mot både hög- och lågkonjunkturer. har I sitt betänkande givetvis, hade jagså när sagt, inte gått med på min anhållan. Men att man inte har gjort detberor pä att man kan hänvisa till att de här frågorna redan är I viss månutredda tidigare. Man har ställt sig frågande tUl på vad sätt det här skullekunna genomföras. Jag har inte sagt det I min motion, givetvis därför att, närman begär en utredning, man inte skaU hänvisa till hur ett sådant här sparande skallgenomföras. Men låt mig säga att det är tämUgen enkelt: Det är bara att ta enviss procent av vederbörandes inkomst. Sedan får man givetvis göra undantag förde människor som inte har så stora inkomster att de har något utrymme för någonform av sparande. Man får göra ett undantag för de människor som kanske är i ensådan situation att de tvingas tUl ett betydligt tvångssparande. Utskottet framhåller I slutet av sitt betänkande att desynpunkter jag framfört kan plockas fram . Jag är fuUtbelåten med det. Jag har velat aktualisera denna tanke som Inte är ny, och jagtror att en sådan här åtgärd skuUe kunna vara ett verksamt medel både i enlågkonjunktur och i en högkonjunktur. Jag harInget yrkande. En utredning angående tvångssparande Hen (): framstäUde inget yrkande, varför jag kanfatta mig ganska kort. Jag kan I långa stycken Instämma I resonemangoch historieskrivning. Jag kan också Instämma i vad han sade om värdet av att iohka ekonomiska lägen ha Instrument att ta , t. ex. när vi har en särskiltstark överhettning i ekonomin. Redan nu finns det en hel rad sådana Instrumentalt tUlgå, exempelvis sparstlmulerande åtgärder. Sa sent som för ungefär ett årsedan fattade vi beslut om det s. k. Strängaspelet. Detta blev en ganska storframgång, men man kan å andra sidan Inte påstå att det blev någon billig affärför staten. Den vägen tror Jag inte att vi kommer att gå någon mer gäng, utandet fär bh fråga om andra åtgärder. Jag tror inte heUer atl man I första handbör tillgripa ett tvångssparande utan att man I stäUet på andra vägar börförsöka reda ut problemen. Beskattningen av ränteavkastning från skogskonto Även finansutskottet anser alt det är nödvändigt medsparstlmulerande åtgärder. På den punkten föreligger det aUtså Inga delademeningar. Vid behandlingen av föregående ärende på föredragningsUstan erinradeherr om att vi så sent som behandlade motioner omsparstlmulerande åtgärder. RUcsdagen ville då Inte ansluta sig tUl tankegångenatt via något slags nytt Strängaspel försöka frysa Inne de retroaktivalöneutbetalningar som sker. Det har ju heller Inte blivit nödvändigt attvidta sådana åtgärder. Finansministern har sagt sig vara beredd att, när detfinns anledning härtill, komma tUlbaka med förslag om nya Strängaspel, som dåemellertid förmodligen bUr utformade på ett något annat sätt. När jag ändå har ordet vlU jag något beröra de motionerfrån som utskottet nämner I betänkandet. Det var jag och GUllsAugustsson I som väckte dessa motioner, vari vi begärde en utredningangående sparstlmulerande åtgärder, framför allt när det gäUer ungdomen. VIframhöll I dessa motioner att även ett obligatoriskt ungdomssparande bordefinnas med i bilden. Varken bankoutskottet eller ville vara med om ensådan utredning, trots att en del tunga löntagarorganisationer, exempelvisTCO, I sina remissyttranden helt Instämde I motionernas syfte. Del blev alltsåInte någon utredning, men del kan vara bra att ha delta I åtanke. anser att det Inte heUer ärnödvändigt med en utredning. Motionären har själv sagt att han finner detvärdefuUt att utskottet uttalat, att ett tvångssparande kan bil aktuellt Iframtiden I ett specieUt ekonomiskt läge. Men I första hand bör man med andramedel försöka frysa ned ekonomin när den är som mest överhettad. Jag beratt få yrka bifall tUl utskottets hemstäUan, Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls, § 16 Föredrogs finansutskottets betänkanden: Nr 44 I anledning av motion om ämbetsansvar förriksbankens befattningshavare Nr 45 I anledning av Kungl, Maj :ts proposition angåendegodkännande av överenskommelse med om reglering av betalningen avvissa tUl lämnade svenska krediter Nr 46 I anledning av framställning från fullmäktige Iriksbanken angående ändring I bankoreglementet Kammaren biföll vad utskottet I dessa betänkandenhemställt. §17 Beskattningen av ränteavkastning från skogskonto Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 58 I anledning av motion angående beskattningen avränteavkastning från skogskonto. I detta betänkande behandlades motionen 1971:629 av herrRingaby m.fl, (m), vari hemstäUts att tiksdagen I skrivelse till Kungl. Maj:tbegärde sådan ändring I förordningen (1954:142) om taxering för Inkomst avmedel, som Insatts å skogskonto, att möjlighet skapades förskogskontoinnehavare som så önskade att göra uttag av ränteavkastningen och fådenna beskattad som andra kaphahnkomster. Utskottet hemställde att skuUe avslå motionen1971:629, Beskattningen av ränteavkastning från skogskonto Reservatlon hade avgivits av herrar i (m)och (), vUka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1971:629 I skrivelseUU Kungl, Maj;t begärde sådan ändring i förordningen (1954:142) om taxering förInkomst av medel, som insatts å skogskonto, att möjlighet skapades förskogskontoinnehavare att göra uttag av ränteavkastningen och få denna beskattadsom andra kapitaUnkomster, Hen RINGABY (m): Detta utskottsbetänkande handlar om hurräntan på pengar som är insatta på skogskonto skall beskattas, Alla vet Ju attränteinkomster från kapital är skattefria för enensamstående person och för äkta makar. Så är Inte fallet när detgäller ränta på pengar som är Insatta på skogskonto. Utskottet hänvisar tlU att räntan på en skog egentligen ärskogens tUlväxt. Om man awerkar tillväxten och säljer den, får man självklartskatta för det beloppet. Man menar därför att också räntan på skogspengar skaUbeskattas. På grund av detta skall avkastningen från ett skogskontokapitalbeskattas i sin helhet. Just med hänsyn tlU att detta skogskonto är knutet tlUinkomstkäUan jordbruksfastighet är det naturUgt att räntan på skogsmedel skallbeskattas i inkomstkällan jordbruksfastighet. Det är här som jag tycker att utskottet har tänkt fel. Omman sätter In pengar I en jordbrukskassa eller I något annat kreditinstitut, ärju räntan avdragsgill upp tUl , även om pengarna kommer från enskogstlUväxt, som i och för sig är beskattningsbar. Dessa pengar äravdragsgilla vid beskattningen om man sätter in dem på skogskonto. Det är härsom jag tycker att den politiska bedömningen kommer in. Är det förhållandet får uppskov med skatten därför att man sätter in pengarna på skogskonto etttUlräckhgt motiv för att ränteavkastningen skah behandlas annorlunda än annanränteavkastning av skogskapltalet? Jag tycker inte det, eftersom det ju bara är fråga om ettuppskov med skatten. Man kommer inte undan skatten för pengar som står påskogskonto. Det är inte heller någon skillnad när det gäUer förmögenhetsskatten.Då kommer de pengar fram som står på skogskonto. Det är skillnad bara vidsjälva inkomstbeskattningen. Utskottet framhåUer "att skogskontosystemet möjliggöratt vid taxeringen avdragsgilla kostnader för plantering, skogsvård, gallringo, d, kan räknas av mot skogsintäkter som I reahteten belöper på ett tidigareår. Härigenom har skogsägaren möjlighet att helt undgå beskattning av det frånskogskontot uttagna beloppet Inklusive ränta," Beskattningen av ränteavkastning från skogskonto De som har godkänt skrivningen har kanske Inte sysslat medpraktiskt skogsbruk. Det här är ett teoretiskt eher hypotetiskt resonemang,eftersom de avdragsgilla skogsvårdande kostnaderna avser Inkomster somhgger bakåt i tiden men avser Inkomster från . Om detta är enfördel eller en nackdel kan vara hlpp som happ. Detta är en fråga som I första hand gäller ägare av mindreskogsfastigheter och mindre jordbruk. De som har stora skogar och storajordbruk har de för ränteinkomster intecknade tidigare, så de kaninte tUlgodogöra sig avdraget, och för dem är det ointressant. Men om en mindrejordbrukare som har ett rätt Utet skogsskifte råkar ut för stormfällning ochsätter m 12 000, 13 000 eller på ett skogskonto, kan han inteutnyttja ränteavdraget på i deklarationen, utan hanbeskattas för ränteinkomsten. Det är aUtså en politisk bedömning, om man skall tUlåta enlikvärdig beskattning på ränteinkomster från skogskonto som på ränteinkomsterfrån annat kapital. Jag tycker att man skall göra det, och jag yrkar härmed blfaUtiU den reservation av herrar i och som finns fogadtUl utskottsbetänkandet. HenBRANDT (s): Det är endast I utskottet som har ansett sigböra reservera sig. Det vittnar om att vi övriga - även centerpartisterna-betraktar rätten att sätta in pengar på skogskonto som en stor förmån, och detär den ju. Vad vUl är att det schablonavdrag som man harrätt att göra om man har inkomst av kapital som man sätter In exempelvis på enbank - för ogifta respektive för gifta - skall tUlämpasäven på medel som är insatta på skogskonto. Har man Intäkt av skogsbruk, äger man rätt att sätta Inmedel på s, k, skogskonto I bank eller Uknande penninginrättning och får på detsättet ett uppskov med skatten. När beslutade detta var syftet attmöjliggöra en utjämning av skatteprogressionen för dem som har Intäkt avskogsbruk. Den längsta Insättningstiden är . Det utgår ränta på insattamedel, men om man låter medlen stå Inne hela tioårsperioden, får man Inte ta uträntan förrän det totala beloppet utbetalas . Fördelen förskogsägarna är emellertid att de kan plocka ut de här pengarna eherefter kortare perioder och därigenom minska progressionen I sin beskattning.Den som tar ut exempelvis erhåller det beloppet plus räntanför den tid beloppet har stått inne. Det är detta som motionärerna nu vUl ändrapå. Det bör observeras att förräntningen av det i enskogsfastighet investerade kapitalet sker i form av den århga skogstillväxten,och det är den som beskattas. Tar man ut mera än skogstUlväxten, får man göraett värdemlnsknlngsavdrag. Allt detta känner mycket väl till. Skogsägarenbehöver aUtså inte skatta för denna förräntning förrän det bhr en Intäkt genomförsähning eUer uttag av skogen, och då beskattas tiUväxten. Vad sker när en skogsägare tar ut medel från ettskogskonto? Jo, han får ut medel som han rätteligen skuhe ha beskattats för deår under vilka han såldeskogen eller virket. Han skuhe ha skattat då hksom aUa andra får göra. Då hadedet inte på något sätt blivit tal om dessa problem. Men när man nu givit skogsägarnaden här förmånen, vUl de ha ett russin tUl I form av schablonavdrag på räntanpå insatt kapital. Skogsägaren har alltså haft förmånen att under viss tidshppa undan från betalning, och därmed har han I regel beskattats efter enlägre progression, VI menar att det knappast hgger någon orättvisa I att hanfår skatta för räntan på skogskontomedlen, när den utbetalas I samband meduttag av medlen på kontot. Skogskontosystemet möjliggör avdrag också för kostnaderför bl, a, plantering, skogsvård, gallring och alla möjliga andra kostnader.Skogsägaren har alltså möjlighet att använda dessa för att göra avdrag ochbehöver inte skatta ett öre för dem. Det är så det kan verka i praktiken. Närjag talat med skogsägare centerpartister och andra medger de att systemetär synnerUgen förmånUgt för skogsägarna. Det har funnits ledamöter ibevillingsutskottet, som varit dödsförskräckta för att vi skulle börja röra viddet nuvarande systemet. De tycker att det är en bra förmån och viU inte riskeraden. Skogsägarna kan på detta sätt helt undgå beskattning av de belopp som maninsätter på skogskonto inklusive ränta. övervägs skogsskattekommitténs betänkande -Skogsbeskatt-rUngen - inom . Det har varit utsänt på remiss.I remissyttranden har man - om jag inte tar fel - fäst uppmärksamheten på vadmotionärerna framhåUit. På detta sätt har frågan bUvlt aktualiserad ochföremål för Kungl, Maj:ts uppmärksamhet. Med hänsyn till dessa omständigheteryrkar den överväldigande majoriteten av utskottets ledamöter avslag påmotionen. Jag ber,herr talman, att få yrka blfaU tiU utskottets hemställan. Beskattningen av ränte avkastning från skogskonto HerrRINGABY (m): Det faktum att enbart ledamöter från moderatasamlingspartiet reserverat sig behöver ju Inte innebära att de har fel. Somherr vet har ledamöter från moderata samUngspartiet I skattefrågor oftaensamma tänkt rätt. Det rör sig här faktiskt om en poUtlsk bedömningsfråga.Visst innebär systemet med skogskonto en förmån. Det är en form av resuhatutiämnlng,AUa skogsägare är mycket tacksamma för att det finns möjlighet att på flera årslå ut de onormalt stora inkomster av skogsfäUnlngar som uppstår genom enstormkatastrof under etl år. har vi önskat få tillfäUe tUl enresultatutjämning, och att vi nu har det är en fördel. Utskottet säger emeUertid: "Härigenom har skogsägarenmöjlighet att helt undgå beskattning av det från skogskontot uttagna beloppetInklusive ränta." Det är, , ett något hypotetiskt resonemang.Om man har genomfört skogsvårdande åtgärder för t, ex. under ettår och bara tar ut från ett skogskonto, skuUe dessa poster kvittamot varandra och man skulle slippa skatten. Men man kan ju Inte på det sättetskattefritt ta ut allt som finns på skogskontot. När det innestående beloppetfön eller senare tas ut, då beskattas det. för alltså ett Utethypotetiskt resonemang. Jag vidhåller därför mitt yrkande. Det är inget unikt i att man kan handla så att en skattblir mindre genom resultatutiämningsmöjhgheter och annat. Efter en storstormfäll-nlng I en skog kan man t. ex. köpa sig en pensionsförsäkring för depengar man får in och på det viset skjuta på skatten för att betala den peu äpeu . Om menar att man skall ta bort hela möjlighetenUll denna resuhatutiämnlng i och med att man gör den här ändringen iräntebeskattningen, då får självfallet räntan vara för mig. Det är inte frågaom att försöka plocka In ett russin tlU, utan vi vUl enbart försöka fåränteavkastningen på skogskonton beskattad på precis samma sätt som aU annanränteavkastning, även om det föreUgger möjligheter att begära uppskov medskatten när man sätter in pengarna på kontot. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på blfaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar i ochSöderström, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 59 rörandemervärdeskatten. motionen197 1:118 av herrar i (fp) och (fp), motionen1971:233 avherr m. fl. (m), såvitt nu var I fråga, motionen1971:321 av m. fl. (m), motionen 1971:324 av m.fl. (vpk), vari hemställts att riksdagenbeslutade att mervärdeskatt ej skuUe uttas vid förstagångsför- säljnlng av konstverk, oavsett om försäljningen skedde direkt av upphovsmannen eller genomkommissionär, motionen 197 1 ;465 av m. fl. (fp), motionen 1971:602av m. fl. (m, c, fp), motionen 1971:605 av m. fl. (c, fp, m), motionen 1971:612 av m. fl. (m),motionen 1971:613 avherr KäUstad m, fl, (fp), motionen1971:614 av i m. fl, (c, s, fp, m), motionen 1971:621av m. fl, (m, c, fp), motionen 1971 ;633 av herrar ()och i Ulfsbyn (c) motionen1971:1365 av m. fl, (vpk), såvitt nu var I fråga. Motionen 1971 ;233 i vad den avsågupphävande av försähnlngsskatten behandlade utskottet I sitt betänkande1971:34. Motionen 1971:1365 väcktes ianledning av Kungl. Maj :ts proposition 1971:47 angående statligttidskriftsstöd och hänvisades tUl kulturutskot- tet, som överlämnade motionen tUl skatteutskottet I vad den avsåg befrielse frånmervärdeskatt för vissa tidskrifter. Utskottet hemstäUde, att A. iskrivelse , Maj:t begärde att föhande motioner, nämhgen 2, motionen1971:233, i vad den behandlats i detta betänkande, 3, motionen 1971;321 11, motionen1971:1365, i vad den behandlats I detta betänkande, överlämnades tUl utredningen angående teknisk översyn av mervärde skatten för kännedom, 2. motionen1971:602. (vpk); har i föreliggande betänkandebehandlat bl, a, vår motion, nr 324, vari hemstäUs att beslutar attmervärdeskatt ej skaU uttas vid förstagångsförsäljning av konstverk, oavsett omförsäljningen sker dhekt av upphovsmannen eller genom kommissionär, samt attvederbörande utskott utarbetar nödvändig lagtext. Men detta ville man Inte vara med på. hari stäUet med mycket krystade motiveringar i sin argumentation - det lyser i aUafaU Igenom för min del - egentligen velat säga att man helst önskade ha ettblankt avslag när man har hänvisat, hänskjutlt eller "förskjutit"denna liksom andra motioner till en utredning för kännedom. Man tror att mankanske därigenom "räddar ansiktet" om jag får använda det uttrycket- när man trots alla betänkUgheter som redovisas ändå skriver att också dennafråga bör kunna prövas i samband med en översyn av gäUande undantagsregler.