prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — Vad jag begärde av iBrämhult var att om staten gör sin Insats, skall och övrigacenterpartister hjälpa tUl och se tUl att detta inte blir en Isoleradverksamhet från statsförvaltningens sida. Vi har koncentrerade tUl den kungl, huvudstaden raderav jordbrukarnas egna verk, den kooperativa jordbraksrörelsen, den affärsmässigaföreningsrörelsen i kooperativ form, bankverksamheten och mycket annat allting hgger centraliserat i denna huvudstad. Jag kan kanske säga att jag har gjort htet av vad på migankom av de anspråk som ställde på mig. Men jag har ettIntresse av att man från sida och ni kan göra åtskUUgt pådenna punkt eftersom ändå har ett starkt inflytande i jordbruketsekonomiska föreningsrörelse - gör något för att få efterföhare i fråga om detgoda exempel som staten här redovisat. Gör ni det, så bör det finnasmöjligheter att på andra förvaUningsområden inom den privata hidustrin också fåefterföhare. Lossnar det kan det ju tänkas att boUen eUer stenen kommer iruUning. Och kanske t. o. m. i kan få något stöneutbyte; han klagar ju pä att detta är för Utet för att man över hu-vud tagetskaU kunna tala om att det kommer att förändra utvecklingen, trenden,situationen. Det har använts en del starka uttryck, sade jagInledningsvis. I debatten har förekommit ord som tvångsförflyttning ochhvegenskap jag tror att det var kapten från som använde detsistnämnda ordet. Har man varit kapten vid infanteriet i bör man intevara aUdeles obevandrad i vad en förpliktelse att flytta på sig i statstjänstinnebär. När jag lyssnade på fick jag en känsla av att han hadehtet svårt att klara ut begreppen utifrån sina egna erfarenheter, men hanräddade sig över på fast mark, trodde han, genom att säga: Det är så annorlundainom den mihtära administrationen eUer Inom SJ, posten eUer vad det kan vara- där är det bara en och annan som blir flyttad, men här flyttas alla på en gångoch det är mycket svårare. Vad finns det för fUosofi bakom detta? Är det mte svårareatt flytta ensam och verkhgen känna sig utkastad? Det är mte aUa som är funtade OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i OmlokaUseringav viss statlig verksamhet Ang.planerade statliga investeringar i på samma sätt som herrOskarson, som trivs med att gå omkring och vara ensam. Det kanske är svårareatt bh utflyttad ensam och bryta upp sina personliga bekantskaper ochförbindelser, som i långa stycken naturhgtvis också har med arbetsgemenskapenatt göra. Det bör rimUgtvis vara lättare att flytta ut om kollektivet flyttarut. Under sådana förhållanden och det var kanske det som inne viUe ha sagt, fast han sade det på ett olyckhgt sätt är detåtskUUga områden inom statsförvaltningen där denna förflyttningsskyldighetbetraktas som en aUdeles naturlig funktion av verksamheten och inte föranledernågra klagomål. Jag hoppas att vi skaU kunna sköta detta på det sättet att denuppfattningen kan bh naturhg även för de nu aktueUa tjänstemännen. Ja,fru talman, det här var ett försök att i htet mer aUmänna ordalag kommenteradet mycket viktiga och intressanta förslag som vi tar ställning tUl Litetav en historisk händelse är det faktiskt. Det har talats om dennautflyttning, men det har stannat vid tal. Jag är htet ledsen för att det i dagi vissa inlägg har gjorts deklarationer om att i princip kan ingen ha något attinvända, men, men, men hanteringen har inte varit riktig. Låtmig alha sist säga att i den här första omgången har vi det är fuUt naturUgt börjat med de verk som är lättast att flytta ut, som Ugger på längre distansfrån den centrala beslutandeverksamheten i . Det bhr svårarei nästa etapp, vUket inte hindrar att vi angriper problemet också i dess andraetapp. SkaU jag då fatta kritiken mot hanteringen av frågan på så sätt att ifortsättningen skaU det föras något slags förhandhngar, att det måste finnasnågot slags sanktion från de berörda Innan någon proposition kan skrivas om nyutflyttning i en andra etapp? EUer skaU jag fatta det så att utskottetsbetänkande håller; att det är regering och riksdag som avgör om utflyttning avdet eher det verket skaU ske och att diskussionen skaU gälla under vilkapremisser utflyttningen skaU ske. Diskussionen med de anstäUda kommer aUtså inefter det att beslutet har fattats om utflyttningen. Skalljag fatta det på det senare sättet är hela den här kritiken fullkomUgtmeningslös och malplacerad. SkaU jag fatta det på det första sättet måste jagnog i ärlighetens Intresse bekänna, fru talman, att då ser jag orimligasvårigheter att föha upp verksamheten i en andra etapp. Det tror jag är enbesvikelse för många som har ansett att om man inte bUr tUlgodosedd från sinaspecieUa synpunkter i den första etappen, så har det varit angeläget att läggaregeringen på minnet att dessa specieUa områden och lokahseringspohtiskabedömningar i varje fall bör bli aktueUa I nästa skede avutflyttningsverksamheten. Det är således av ganska avgörande betydelse för den finansministersom skaU hantera det här - och det är möjligt att det bhr jag om vi skaUagera på samma sätt som hitintUls. Om det är regering och riksdag som fattarbeslut om ifaU utflyttning av det eller det verket skaU ske även mot enhundraprocentig opinion från personalens sida, då kan vi hantera den härverksamheten på samma sätt som hitintUls. Är meningen en annan, då skaU ni inteförvänta er några stora resultat av den andra etappen. HenSTRIDSMAN (c): Jag vUl först tacka finansministern för svaretpå interpeUationen. Anledningen tUl min mterpellation är de uppgifter somlämnades i samband med proposition nr 29 angående planerade stathgainvesteringar i första hälft. Det är alldeles riktigt som finansministern konstaterar iinterpellationssvaret att jag har ifrågasatt förenhgheten av att det delspresenteras ett investeringsbehov på ca 1,5 miharder, dels föreslåsutflyttning av statlig verksamhet från , Vad som för migverkade uppseendeväckande var att beloppet för det beräknadeInvesteringsbehovet var drygt fyra gånger högre än kostnadsbeloppet för denutlokalisering som föreslås i propositionen 29 och som vi nu behandlar ikammaren. Just den här skillnaden mellan vad som planeras iStorstockholmsregionen och vad som enhgt propositionenskaU flyttas ut tUl 13 oUka orter i landet inom parentes sagt hoppas jag somledamot av inrikesutskottet att tillkommer ger en bUd av var denstatliga verksamheten även i fortsättningen skall expandera mest. Finansministern har i InterpeUationssvaret försökt att iviss mån dela upp det beräknade investeringsprogrammet på oUka sektorer. Bildenhar bUvit något klarare, men den är inte tUlräckligt överskådUg, Finansministernsäger att för perioden /71-1975/76 ingår i byggnadsstyrelsenslokalförsörjningsplanering ett Investeringsprogram för nybyggnader iStorstockholmsområdet på ungefär 1,4 mUjarder kronor. Om jag då delar upp dettabelopp 1 ohka delposter, så skuUe 450 mihoner avse högre undervisning ochforskning, varav övervägande delen gäller utbyggnad av iFrescati. Dessutom skuUe ca 300 mihoner kronor avse investeringar för deaffärsdrivande verken och ytterhgare ca 300 mUjoner hänföra sig tUladministrationsbyggnader för statUg förvaltning. De här tre delbeloppen görtUlsammans I 050 mUjoner kronor. Hela 350 mUjoner kronor saknas dock fortfarandei den här delredovisningen som finansministern har lämnat. Beloppet är kanskeinte stort om man ser pä den totala investeringskostnaden iStorstockholmsreglonen. Men jämför man med den beräknade utflyttningskostnadenenligt propositionen 29, så uppväger dessa bortglömda 350 mihoner mer än väldenna kostnad. Av dessa 1,4 miharder har finansministern riktigt lyckatsprecisera endast 600 mihoner kronor - i och utbyggnad avArlanda flygplats. Användningen av resterande 800 mihoner är, måste jag tyvärrkonstatera, något svävande. Man får inget grepp över hur hög ambitionsnivån ärhos regeringen beträffande satsningen på . Det är välett känt faktum att investeringar i förvaltnings-anläggningar och Uknandestathga investeringar i andra anläggningar spelat en betydande roll förbefolkningsexpansionen i storstäderna. En sådan expansion ger dhektsysselsättning åt många människor, och därtiU kommer de anställdas famUjer. Menäven indirekt ger en expansion av statsförvaltningen starka ökningar isysselsättningen genom att statsanställda och deras famUjer behöver tillgångtUl service i oUka former. Det gäUer kommunikationer, skolor, daghem, bostäderetc. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i med den ringa konjunkturkänshgheten i förvaltningen medför attförvaltningen får karaktären av en basindustri på den ort det gäUer, Jag vet också att det finns avanceradeplaner på att ytterligare öka koncentrationen i , Denberyktade Regionplan 70 utgår ifrån att av hela landetsfolkökning kommer att hamna i , Även det stathga länsprogrammetutgår från en näst intUl hka stark befolknlngskoncentration tiUStorstockholmsregionen, Man planerar medvetet för att öka Storstockholmsandel av befolkning. Jag vUl säga att en sådan UtveckUng skuUe varakatastrofal för Norrlandslänen. Den står också I uppenbar strid mot deuttalanden som gjorts av beträffandeönskvärdheten av att dämpa storstadstUlväxten. Jag finner det märkhgt att intefasta dhektiv i detta syfte utgått från regeringen tUl iStockholm I samband med arbetet på det nu aktueUa Länsprogram 70 i syfte attåstadkomma en dämpning av befolkningsexpansionen i . Enminimimålsättning beträffande befolknmgsutveckhngen är att länsstyrelsenåtminstone inte planerar för en ökad andel av landets befolkning i en ökning som måste ske på bekostnad av de andra regionerna, främst denordligaste delarna av vårt land. Det är mot denna bakgrund, fru talman, som man också börse anledningen tUl att jag har framstäUt den här InterpeUationen. säger visserhgen finansministern i svaret att det Inombyggnadsstyrelsen pågår utredningar för att klarlägga i vilkenutsträckning statsförvaltningens lokalbehov kan tUlgodoses i lokaler somfriställs vid den föreslagna utflyttningen. Men faktum kvarstår fortfarandeatt prognoser är medtagna i Länsprogram 70. Detta ger enbekräftelse på investeringsbeloppets storlek i , vilketkan innebära en spekulation i en förhoppning om en kommande expansion. Dettakan binda kapital och arbetskraft, vilket i första hand skulle bU tUl förfångför oss i Norrlandslänen. Jag har här ett papper från . Jag skallinte citera så mycket från det, men det kunde möjhgen vara intressant förfinansministern att känna tUl det, och jag kanske får en närmare kommentar tUldessa siffror. Det står bl a. att man inom ramplanerar en administrationsbyggnad i kvarteret här i somkostar 184 mihoner. Den skall påbörjas och vara slutbyggd /76. Det harsagts att det gäher ett nytt poUshus på , och det skaU bU 900 nyaparkeringsplatser kring det här nya stora polishuset. En annan intressant siffra gäller postghot, och frågan höraUtså under . Man planerar att /71 t.o. 1973/74 bygga ut för i rant tal , och man avser att påsamma område göra en etapptUlbyggnad som kostar och skahpåbörjas /75. Jag tycker att de här siffroma i viss mån bör kommenterasav finansministern, särskUt som man inte - jag har i alla fall inte kunnat göradet i interpellationssvaret kan hitta täckning för dessa 350 mihoner i de 1,4mUjarder som redovisas I svaret. I detta sammanhang får man Inte heUer glömma bortpersonalfrågorna. Finansministern har ju speciellt varit inne på dem i etträtt långt anförande, men jag tror det är mycket viktigt att man har en klaröverblick över var i landet den stathga verksamheten skall bedrivas ur bl. Vi får inte hamna i samma situation som , dådet byggdes lokaler för olika förvaltningar I som dettakanske betydde att personalen invaggades i tron att det aldrig skuUe bh aktuelltmed någon utflyttning. Jag skuUe viha göra en kort kommentar med anledning av attfinansministern sade att skuUe kunna påverka utflyttningen närdet gäller de kooperativa företag som finns här i , Personhgen kan jaginte påverka dem, men jag tyckte det var htet förvånande att finansministerntog upp det här. Finansministern har ju en bakgrund bl. a. somjordbruksrrUnister som gör att han borde känna tUl att det faktiskt inte finnsnågon verksamhetsgren här i landet som har decentraliserats så mycket som justjordbrukets producentkooperativa föreningsrörelse. Finansministern brukar integripa efter halmstrån, men här gjorde han det verkhgen för att på något sättklämma åt i decentraliseringsfrågan-utflyttningsfrågan. Medan jag är i talarstolen vUl jag säga några ord ommotionen 1305 som undertecknats av representanter för , ochmoderaterna i . Det gäUer utlokaUseringen av SGU, geologiskaundersökning. Den reservation som avgivits i anslutning till motionen nr 6 har samlat sju av utskottets femton ledamöter. Vi begär i reservationen enfömyad utredning. Inriktad på att SGU om möjUgt i sin helhet omlokahseras tUlLuleå, Utredningen skaU givetvis ske inom den beräknade tidsram för utlokaUseringensom angivits i propositionen. Som framgår av propositionen föreslog den SjönanderskalokaUserlngs-delegatlonen att SGU i sin helhet skuUe flyttas tUl . Somskäl för utflyttningen angav delegationen att SGU bedriver en omfattandeverksamhet i övre . Lokahseringsdelegatlonen fann dessutom attNorrbottens län utgör det kanske mest arbetsintensiva området för detfältarbete som berör kartläggning av fyndigheter. Men det viktigaste är givetvis huvudmotivet förlokahseringsdelega-tlonens förslag som också proposition nr 29 bygger på. Detär just behovet av regionalpohtiska Insatser som bör hgga till grund - och somUgger tUl grund för den proposition vi nu behandlar. Jag vill därför InstämmaI vad departementschefen säger i inledningen tUl propositionen: "En bättrebalanserad regional utveckhng utgör ett av de centrala målen för den ekonomiskapoUtiken, Syftet är att nå både ett effektivare utnyttjande av tiUgängUgaresurser och ökad jämstäUdhet meUan människor i oUka delar av landet,"Det är just detta som vi reservanter framhåUer i reservationen 6, där vi sägeratt de aUmänna regionalpoUtiska motiven framträder med särskUd styrka när detgäller , I detta sammanhang viU jag erinra om den målsättning somlänsstyrelsen och planeringsrådet faststäUde 1968 och som innebar att folkmängdeninte kunde tUlåtas sjunka under 258 500 personer totalt för länet fram tiU 1980. och planeringsrådet anser det vara det OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i 3* protokoU 1971. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i mmimitalsom måste uppnås, och det innebär att man för del fram tUl 1980behöver 17 000 nya arbetstUlfäUen. De nya sysselsättningstUlfällena måste troUgen tiU storadelar tUlskapas inom industrisektorn. TUlväxt av befintlig industri ochinflyttning av mellan- och sydsvenska företag är det alternativ som finns. Ommålsättningen skall kunna reaUseras, måste tyngdpunkten läggas på den senareetableringstypen. Det skaU vi givetvis då i tacka och ta emot. Mensamtidigt måste man vara införstådd med att en region som baserar en stor delav sm tUlväxt på denna företagstyp löper risk att bU aUtför utpräglat enbartproducerande. En utflyttning av statUg verksamhet, i detta faU SGU, skuUeskapa ökad yrkesmässig differentiering inom mitt hemlän, Nonbotten. DettatiUsammans med att vi får en utbyggnad av den högre utbUdningen och forskningenskuUe också minska det regionala beroendeförhåUandet. Tyvän har finansministern försämrat Luleås möjligheter.Enhgt propositionen skaU nämUgen få endast en mindre del av SGU, medanUppsala erhåller huvudparten. Jag kan inte finna någon lokahse-rlngspoUtiskomtanke bakom motivet för denna omfördelning. Därför viU jag ansluta mig tillden skrivning som finns i motionen 1292, som har väckts här i kammaren ianledning av propositionen. Efter vad jag förstår är den motionen undertecknadav samtUga socialdemokratiska ledamöter I de fyra nordUgaste länen, och därisägs att de områden i landet som har det största behovet av kraftfuUa Insatsermom regionalpoUtiken utan jämförelse är de fyra nordligaste länen. Jag viUunderstryka riktigheten i konstaterandet i motionen att finansministern vidutarbetandet av förslaget tUl utflyttning av stathga verk Inte tUlräckUgt harbeaktat det förhåUandet att de största behoven finns i övre delen av landet. Det utmärkande för propositionen är att Nonland har bhvitmissgynnat i förhållande tiU utredningens förslag. För de fyra nordligastelänen föreslog nämUgen utredrungen en utlokaUsering av 2 215 anstäUda, men Ipropositionen har antalet minskats tiU 1 320. Detta har också helt riktigtpåpekats i den socialdemokratiska motionen. Klyftan har ökat kraftigt. Jaghoppas nu att de socialdemokratiska ledamöter som skrivit under motionen 1292står fast vid synpunkterna i sin motion och därför också stöder reservationen6, vUket Innebär ett utredningskrav Inriktat på att geologiskaundersökning om möjligt lokahseras tUl och stödområdet. Det är därförockså min förhoppning att i , som skrivit under motionenmen inte biträtt utrednhigskravet i utskottet, är ett undantag i förhåUande tUlde övriga socialdemokratiska motionärerna. Jag vUl bara erinra kammarens ledamöter om att ärett realistiskt alternativ beträffande SGU. Skolväsendet i är väldifferentierat och står på en hög nivå, servicen är väl utbyggd ochflygförbindelserna med huvudstaden är goda. Det är bara ett fel med flyget, ochdet är bUjettprlserna: de är aUdeles för höga. Men som vi påpekat i motionen1305 hoppas vi att det skaU snart rättas tUl, så att vi får inte barakonsumentvänhgare flygpriser utan också lägre biljettpriser på tåg. Jag viU understryka att det är mycket betydelsefuUt att vi i Norrbottenslän får ett mångsidigt näringsUv som kan möta oUka påfrestningar. Jag skuUe också viha göra några kommentarer tUl vissainlägg som har gjorts här. i sade bl a. att det talas omdecentralisering men när det kommer tiU kritan för men ett språk i ochkanske ett annat språk I . Låt mig bara tlU sägaatt jag inte alls kände mig träffad av det; det gjorde inte övrigacenterpartister heUer. Jag lyssnade med stort intresse för att få höra vad herrSvensson i skulle säga om SGU. Jag hörde Ingenting om det. Jag tycker detfinns tlUfäUe för honom att här i kammaren lämna en deklaration om hur han ochhans parti ser just på lokahseringen av SGU tUl . Utskottets vice ordförande försökte försvarautskottsmajoritetens ståndpunkt beträffande SGU. Han sade att man kommit tlUslutsatsen att en del skall tUl och en del tlU . Jag tycker dethade varit rättvisare om utskottets vice ordförande hade sagt att huvudpartenskaU tUl och en mindre del tiU . VI har i reservationen 6 sagt:Låt oss utreda om det är möjhgt att få aUt tiO ; visar det sig att det äromöjUgt, kanske vi i aUa faU kan få huvudparten tUl . Men utskottets viceordförande vUl inte vara med om den utredningen. Jag viU i det här sammanhangetockså säga att representanter från kommer att stödjareservationen 6 angående utredningskravet. är inte inne, och jag skaU inte ägna hennelång tid. Hon pratade om ortskriterier och gav det erkännandet åt attdet var det enda parti som tagit klar stäUning i den här frågan, och det äraUdeles riktigt. VI har i reservationen 1 slagit fast att det inte är enbartstorstadsalternativen som bör komma i fråga vid utlokahsering; även orter avtypen måste komma i fråga. Jag tycker att hon har jufri tågbUjett - skuUe kunna åka tUl och prata med sina partivännerdär. Det tror jag skuUe lösa gåtan om Unje för åt henne. Jag skaU avslutningsvis be att få yrka bifalltill de reservationer som undertecknats av centerledamöter och i övrigt tillutskottets förslag. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i Interpellanten visar sig vara Utet mer vetgirigän vad jag trodde, och jag skaU försöka tUlfredsställa honom på den punkten. Han säger att det står kvar 350 miljoner som han inte fåttnågon förklaring på. går det tlU på det sättet att de olika ämbetsverken görupp sina planer på byggnationer, och sedan har attsammanfatta detta i en mer total lokalplanering. Huruvida denna kommer attreahseras eUer inte är beroende av beslut av regering och riksdag. Men i dessa 350 mUjoner, som InterpeUanten inte tyckte sigha fått någon förklaring på, Ugger bl a. 185 mihoner för utbyggnad av Karohnskasjukhuset och 100 miljoner för ytterhgare anläggningar för försvarets räkning.Det är de 300 mihonema för lokalbehov som kan vara intressanta i den härfrågan. Då kanske det bör uppmärksammas OmlokaUsering av viss statlig verksamhet Ang. planerade statliga investeringar i att förnärvarande har vi på hyresbas ungefär 7 000 kontorsrum. Hen STRIDSMAN (c) kort genmäle: Det här gav kanske en klarare bild, eftersomjag fick reda på hur man skuUe täcka även de 350 mihonema. Men vad jag kanske närmast väntat mig var något slagskommentar från finansministerns sida när det gäller igångsättningen av denstora administrationsbyggnaden i kvarteret på i Stockholmoch de rätt stora investeringarna för postgirot i . Det rör sig omInvesteringar på ungefär 100 mUjoner kronor, och jag tycker att det mte är alldelessjälvklart att postgirot bör bygga sig fast i . Det hade varittacknämhgt med en Uten kommentar tiU detta. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Finansministern håUer tydUgen strängt fast vidatt myntverket skaU förläggas tUl EskUstuna trots att två gångeransett att frågan åtminstone borde omprövas. Jag är litet förvånad över det.Visst skaU man vara envis - det är vi hälsingar också men man skaU väl Intevara så envis att man går emot gång efter annan. Faktum är ju att skaU man uppfyUa de löften, som givits iåtskilUga statsrådstal och även i propositionen, om att hänsyn skaU tas tUlregionalpohtiska synpunkter, så ligger utan tvivel fördelaktigare tiU.Det har även bekräftats av ledande kommunalmän I EskUstuna. För EskUstuna hardetta inte så stor betydelse. Men för en mindre ort, som dock är etttUlväxtcentrum något som vi hoppas att är - och icke någonglesbygd, har det avsevärt mycket stöne betydelse. Det är inte tu tal om det. Sedan har det sagts att vi skaU ta stöne hänsyn tiU deföretagsekonomiska aspekterna. Finansministern viUe göra gäUande att det ärekonomiskt fördelaktigare att lägga myntverket i . Jag viU, fru talman,i det sammanhanget hänvisa tiU mitt tidigare anförande, där jag redovisade endel transportsiffror dessa återfinns i den undersökning som myntverket gjortoch som överlämnats tUl finansministern. Skillnaden i de totalafraktkostnaderna för mynt- och metaUtillverkningen i de undersökta orternaunderstiger under alla förhållanden av produktionskostnaderna. En sårelativt Uten kostnadsandel Ugger väl troligen inom felräkningsmarginalen. Detbästa beviset för att det kan vara företagsekonomiskt fördelaktigt att förläggamyntverket tlU är väl att det bolag som finansministern självpåminde om att vi har i -LM - faktiskt tar sin råvara frånFinspång men ändå funnit det ekonomiskt fördelaktigt att bygga ut sin verksamheti . Slutligenbara ett par ord om personalen. Finansministern var htet tveksam om hur det var. Efter vadjag har fått kännedom om här var det Inte många som deltog i enkäten blandpersonalen hos myntverket. Det är aUdeles riktigt. Men av dem som deltog hartre rekommenderat Nonköping och två . Ingen har rekommenderatEskUstuna. Det stora flertalet I samma utredning vUle dock Inteprioritera någon av dessa platser. Mot den bakgrunden tUlät jag mig säga att deinte har tagit ställning. i (fp) kort genmäle: Jag begärde ordet för kort genmäle närfinansministern ställde en fråga tUl mig. På vUket sätt skaU den kommandeutlokaUse-ruigen ske, frågade finansministern och fortsatte: Det återstår baraett besked från utskottets ordförande om vad han menar när han är kritisk motatt det har brustit i kontakterna med personalen. Jag viU först slå fast att jag helt står bakom detutskottsbetänkande som jag har varit med om att utforma, nämhgen att regeringoch riksdag skah fatta besluten. Vad skaU man göra, undrade finansministern.