prot · FU0947 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag kan nämna för att enUgt min visserligeninte särskUt långa men dock erfarenhei på detta område är del redan nu ettproblem att håUa en någorlunda fortlöpande och god kontakt mellan de bådahögsta cheferna på planeringssidan, landshövdingen och den tUltänkte framtidaplaneringschefen nuvarande landssekreteraren och fackplanerarna.Ansträngningar behöver göras för alt förbättra den kontakten så att den löpermera automatiskt och smidigt och blir mera ofta förekommande än vad den är nu.Skall vi nu på fackplanerarhåll ha besvär med att ha kontakt med ytterUgare entjänsteman, som skjuts in som ett nytt led, som sä att säga stär över fackplanerarnivånoch som är knuten tiU planeringschefen? Vi får då problemet med att hållakontakt med tre av de s. k. högdjuren i stäUel för med två. Jag kan inte inseatt det skuUe vara rationellare. Att i stiillel förstärka fackplanerarnaytterUgare hade varit en kontorsmässigt mora betingad lösning. Det hade i ochför sig varit skäl att gå på den linjen i stället för att skapa ett helt nytttrappsteg i den administrativa hierarkin. Det är, , inte någon perscinlig fobi från minsida när jag argumenterar mot dessa planeringskansUer. Tvärtom argumenterar jagemot mitt eget personUga intresse, eftersom jag är en av dem som kan söka nägonav dessa högavlönade befattningar och följaktligen från rent egoistisk synpunktborde haft aU anledning att tUlstyrka förslaget. Men jag anser att detta såvälorganisatoriskt scm lönepoUtiskt är en stötande och obefogad förändring somleder tiU att man fär en sämre administration och en skärpning av klass- ochlönesdllnaderna inom förvaltningen. Därför argumenterar jag emot förandrin|:en.Om jag skulle ha handlat i mitt eget intresse skulle jag, , halåtit saken passera och inte anmärkt på det hela. Jag har också stött mig Utet på att försökersäga att detta inte är rätta tUlfället att bedriva agitation för delågavlönades intressen. När är det då över huvud taget rätta platsen härför? Vihar här en konkret organisationsfråga med lön(;poUtiska och andra liknandeaspekter och som utgör elt moment i den långa kedja av detaljbeslut som drivsigenom här i . När skall sådana aspekter tas upp om inte jusl när detpraktiska beslutet om genomförandet av dessa detaljer skaU fattas? Är det interiktigt att se varje detalj jusl i elt sådant sammanhang? Riskerar vi inte attherr Grebäcks och andras oförmåga eller ovilja att se ett sådanl sammanhangleder till att man genom beslul efter beslut bygger upp en administrativ ochlönepoUtisk struktur som sedan visar sig vara felaktig ur jämUkhetssynpunkt? Ärdet inte just avsaknaden av denna typ av princip..ella aspekter på sådana härdetaljbeslut som har medfört att administrationen och byråkratin har växt fram,utan att man egentligen har ha Fl någon överbUck över den och utan att man harställt frågan om de olika penningtUldelningarna har varit funktionellt eUer påannat sätt lönepolitiskt motiverade? Enligt min mening är del just inför sädanahär konkreta beslut som dessa frågor skall StäUas och en granskning görashuruvida beslutet i fräga är onödigt, om inrättandet av denna nya befattning äronödigt eUer ej och huruvida beslutet stämmer med de lönepolitiska riktlinjervi vUl se genomförda i Anslag tiU länsstyrelserna, m. m. Anslag tdl länsstyrelserna, m. m. Jag vill med detta yrka bifall liU reservaiionen.Samtidigt vill jag meddela att jag, även om det tar tid för kammaren, intekommer alt neka mig nöjet alt begära volering pä denna punkl. Det kan vararoligt att se inte minsl var socialdemokraterna står i denna fråga med såtydUga jämUkhets- och lönepolitiska aspekter. Med hänsyn tagen tUl del något ensidigabetraktelsesätt som i har lagt på denna fråga ser jag migföranlåten alt ta upp ett par aspekter på den som det förefaller mig som omherr helt har tappat bort. Det är Utet förvånansvärt all sig ät att bara diskutera de erfarenheter han som tjänsteman har av denlänsstyrelse som vi arbetar med utan att la hänsyn liU deförändringar som skall ske genom den nya . Låt oss konima ihåg att vad vi nu stär inför är att fattaett viktigt beslut som har att göra med våra möjUgheter att föra den aktivaregionalpoUtik som vi aUa har varit överens om. Den nya länsstyrelse som vikommer att få skall vara ett effektivare instrument för en aktivregionalpolitik än vad den gamla länsorganisationen kunde vara, med sinlänsstyrelse och med spUttringen på de många olika länsverksamheterna. Härsamlar vi nu i den nya möjUgheter all fatta mera samordnadebeslut i anslutning tiU den regionalpoUtik vi viU föra, och samordningen skaUske under den nya ledning. Och hur ser den nya ut? Ja, det har ju herrSvensson helt tappat bort. Det är en lekmannaslyrelse med tio lekmannavaldaledamöter plus landshövdingen. Om den här nya skall kunna svaraför samordningen behöver den vissa personella resurser tiU sitt förfogande. Detplaneringskansli som talar om är de tvä tjänstemän som skallbiträda den nya för att den på rätt sätt skall kunna fullgörasina uppgifter. Om vi vill fästa vikt vid att lekmannainflytandet skall kommaatt spela den roU vi vill att det skall spela får vi ocksä förse lekmännen medde personella resurser de behöver i sitt arbeie. Det här belyder ä andra sidan inte och det vet herrSvensson väl att inle de oUka enheterna kommer att fä tillfäUe att göra sinröst hörd inför beslutsfattarna, organisationsmässigt ochinstmklionsmässigl förutsätts det att enheterna skall kunna fä full möjUghetall föra fram sin mening till . När det sedan gäller kontorsorganisalionen i anslutningtill den nya länsstyrelseorganisationen, sä är det självfallet alt vi inteheller på del här området har kunnai få gehör för aUa de önskemål som man fränlänsslyrelsesidan kan ha i fräga om behovet av alt fylla ut kontorsorganisationen.Vi vet ju att när vi prövar de olika huvudtitlarna fär vi gå fram med blåpennandärför att resurserna inte räcker till. Men vi är också klart medvetna om attdet finns möjligheler lill omprioriteringar inom den nya organisalion som nuhåller på att ta form och att man med anslagsmedel kan tiUgodose de primärabehoven för alt senare, när organisationen har vunnit stadga, mera bestämtkunna ge den Ijänster, Vad vi däremot inle har velat skjuta ]5å framtiden ärmöjligheten att Nr 47 verkligen med kraft kunna börja föra den aktiva regionalpoUtiken, och den det är därför vi har byggl upp länsslyrelsen så som den nu är föreslagen ig ,qj, ochförsett lekmannaslyrelsen med de här resurserna. (): styrelserna, m. m. i Malmösäger att jag och då väl också utskottet - saknar tillräcklig kännedom omförhållandena inom länsstyrelserna och deras sätt all arbeia. Är det så, delarvi väl den okunnigheten med mänga remissinstanser och även mec' den utredningsom har hafl alt behandla den här frägan. framhåller att det inte är av egoistiskaskäl som han talar emot delta förslag; han skulle själv ha möjlighet all sökaen högre tjänst. Ja, det kan ju finnas mänga motiv för att argumentera sä somherr gör. Del behöver inle vara uleslulande månhelen om delågavlönade, I poUtiska sammanhang kan del ocksä finnas andra skäl för att göradet. Men jag reagerar dä säger: När skall mandiskulera frågor som rör de lågavlönades slällning, om inte vid ett sådant härtUlfälle? När skall man dä ta upp dem? spelar här ut den kvaUficeradearbelskraflen pä akademisk nivå mol låglönegruppen, precis som om det gäUde allbyta Ijänsler hur som helsl. Jag känner inle närmare lill kralifikalioner, men jag kan inle tänka mig att menaratt hans egen riänsl ulan vidare kan bytas ut mot en kontorislljänsl e. d. Manmåsle väl häUa isär dessa båda frågor. Lönefrågorna får upp i vanUgordning. Jag understryker än en gäng att civUutskottet inle harhafl anledning att ta upp den problematiken i sitt betänkande. Hen i (vpk): Bara ell korl genmäle lUi civilminislern. Statsrådet åberopade behovel av en kraftfullareregionalpolitik för inrättande av dessa nya högavlönade ijänsler. Men delsättet alt resonera är i viss mån en bekräftelse pä del resonemang som jagtidigare fört, nämligen all de som garanterar regionalpolitikens effektivautförande ju ingalunda ålminslone inle enbarl är de högre cheferna, somliUbringar sina dagar pä sammanträden, vilka i och för sig kan vara nog såviktiga. De gör inte del prakliska jobbet. De ser inte lill all saker och lingbUr stencilerade, expedierade och arkiverade osv. Hur skall man t. ex, kunnaförbättra byggnadsplaneringen, om man inle ser till alt expeditionstiderna förbyggnadsplaneärenden skärs ned? AUa sådana här försök att liksom före ul en statligregionalpolitik pä ett effektivare sätt sammanhänger i eminent grad med all konlorssidan fungerar effektivt och att man inte har en sä att säga övertung förvaltning men en stor mängd högavlönade chefer, ! :om sitter på sammanträden och väntar sig att konlorssidan skall sköta allt övrigl arbete och fungera automatiskt. Tyvärr är del sä all många högt uppsatta förvaltningsriänste- män resonerar pä del sättet. De ser ofla inte följderna på konlorssidan av de administrativa skrivbordsreformer son de frän stockholmsk horisont 65 3 protokoU 1971. Anslag till länsstyrelserna, m. m. Från rent praktisk synpunkt tvivlar jag också på att delkommer alt bU ett så radikalt broll mellan gammal och ny förvaltning i dettafaU, Det kommer säkerUgen att löpa ungefärligen på det gamla sättet. Sedan sade statsrådet också i sin argumentation för dessakanslichefer att de behövs för sekretarialsuppgifter åt den nya verksstyrelsen.Men verksslyrelsen är ju inte ny. Den har lidigare fungerat, om också irådgivande och mera anspråkslös form, rent juridiskt sett. Praktiskt har denändå fungerat och kommer inle alt arbeia sä förfärligt myckel annorlunda eftergenomförandet av den nu föreslagna reformen. Styrelsen får större formellabefogenheler, men sammanträdenas organisation, utsändandet av handlingar ochinformaiionen till planeringsräd respektive verksstyrelsen kommer i praktikenatt förlöpa på i stort sett samma sätt som lidigare. Vad handlar för övrigt dessa sekretariatsuppgifter åtverksstyrelsen om? Jo, framför aUt gäller det att se till att ledamöterna iverksslyrelsen blir ordentUgt informerade, all de fär handlingar sig tillsända,att det stencUeras tiUräckUgt med informationsmaterial tiU dem osv,, dvs, enmängd typiska kontorsuppgifter. Dessa måste skötas för att informationen ochden nya verksstyrelsen skall kunna fungera på ett effektivt sätt. Och menar dåstatsrådet att dessa synnerUgen jordnära sekretarialsuppgifter skulle skötasav högavlönade akademiker? Jag kan inte tänka mig att de springer och kUstrarfrimärken och lämnar kuvert på posten själva, utan det kommer nalurliglviskontorspersonalen att få göra. Men då är del ju desto egendomligare att maninte får en förstärkning på kontorssidan utan skär ned just pä kontorssidansamiidigi som man inrättar dessa höglönebefattningar som såvitt jag förstårbåde administrativt och funktionellt svävar i luften. Jag vUl barakonstatera all det är nödvändigi alt i läser pålänsslyrelsereformen bättre. Han sade nu alt den förändring som inträffaregenlligen bara är av formell karaktär; de lidigare planeringsråden färmöjUghet all vara med och fatta beslul. Vi fär en länsstyrelse med helt andrabeslutsfunktioner, och del är det som är avsikten med och moiiveringen tilldenna reform, som syflar till all vi skall kunna föra en aktivareregionalpolitik. underskattar lydligen hell den roll som den nyalekmannaslyrelsen skall spela i detta sammanhang och vill dessutom inte gestyrelsen möjlighet alt arbeia på det säll i förhållande till tjänstemännen somden bör fä. HenHENRIKSON (s): När man lyssnar på i färman det bestämda intrycket att i varje fall han själv betraktar sig som denende som begriper de här frågorna. Varken utredningen, statsrådet ellerutskottet tillskriver han någon som helsl kännedom om vad vi just nu häUer påoch diskuterar. Jag har för egen del ingen anledning alt ta till orda isakfrågan, Ulskollels ordförande och statsrådet har ju belyst vad fräganegentUgen gäller. Men jag mäste till säga all jag lycker atthan far litet vårdslöst fram med sin argumentation. Han lalar om allkontorspersonalen i den situation, som den nu befinner sig i, i betydande gradskulle sakna inlresse för le arbetsuppgifter den har sig ålagda, .i;. ;; kaniiUc dra någon annan slutsats, när haii säger alt en väsenllii-' föibättring faden kategorin skulle göra all man finge detta intresse som r.uir. tydligenenligt för dagen inte har. talade om byråkratisk utväxt. Jag vel inleom själv är etl uitryck för just dennu byråkratiska utväxt -jaghar inte framfört beskyllningen om den; det är han som har gjort det. ansäg ocksä att man kan riskera godtycke vidhandläggningen av frågorna. Den beskyllningen återfaller ju på de människor sompå de olika länsstyrelserna har all sköta de angelägna uppgifler somlänsstyrelsen har sig ålagd. Utan all ge någol exempel kastar ulden beskyllningen. Sisl och slutligen: kunde inle neka signöjet att begära volering och rösträkning i delta ärende lör att skapa sigklarhet i var socialdemokralerna slår när det gäller de lönepoUtiska frågorna,som - del vUl jag inom parentes och i likhet med framhålla - intehör till dagens debatt. Civilulskottet har inle all handlägga de frågorna. Omherr hade varit här - jag vel inte bestämt om han var deteller inte - hade han kunnat konstatera det; då diskuterades just var vi slårnär del gäller lönepolilike:.i. Jag skall nu inte beröra det närmare. Jag vUlbara uppmana alt gå tillbaka lill protokollet från den debali somfördes har i anslulning lill anlagandet av den fullmaktslag somregerngen begärde. Del är fullständigt klart var .socialdemokraterna stär närdet gäller lönepoUtiken. Det har ju riktats kritik från närståendekretsar mot avlalsverkets och regeringens sätt att driva dessa frågor jusl nu.Jag har full försläelse för att och hans parli har elt visstbehov av all markera en annan hållning än den man inledningsvis inlog i denfrägan, som alltså inle hör lill dagens debattämne. Men jag uppmanar som sagtherr att gå till historien, som nägon tidigare sade, och historien äri della fall inte sä gammal; vi har den i färskt minne. När jag nu ändå har ordel ber jag all få yrka bifall tillutskottets hemställan. Anslag till länsstyrelserna, in. HenSVENSSON i (vpk): Till detla vill jag bara siiga, all även om civilutskottetinte har att beakta de långsiktiga lönepolitiska riktUnjerna, sä mäsle i allrimlighets namn ha ell visst inlresse för sådant. Att fränhändariksdagen den möjUgheten kan väl inle vara mening. Man behöverväl inte avsiktligt liksom sätta skygglappar pä sig för varje ärende; då färman en process med en hel kedja av ärenden, där man faitar en massa beslul somman inte kan ö\erbUcka konsekvenserna av. Vad beträffar intresset hos de lägst a\lönadekontorsanstäUda inom förvaltningen är det väl ganska uppenbarl att de som färul netto inle går till sitt arbete med någon särskiltstor entusiasm när de finner att arbelel är så dåligl uppskattat. Alt vi därskulle kunna vinna åtskilligt genom en förbättring i effektivilelshänse- Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. ende framstår väl ända som uppenbarl för en någorlunda prakliskl länkandemänniska. Sedan ville jag inte i nägon förnedrande bemärkelsebeskylla utskottet för okunnighet; del har inle varil min mening. Del ärorimligi alt länka sig all utskottsledamöter skall vara insalta iadministrativa detaljfrågor och i sådana småsaker som del här yllersl rör sigom. Men en sak är all inle hinna eller kunna sälla sig in i sädana här frågor.En annan sak är all framhärda i sin okunnighet, som och andra nugör, och inte ta upp dessa frågor lill behandling och beakta dem närmare. Desom svarar för den reformering av den administrativa strukturen, som är pågång här i landet, lycker jag har syndal genom alt alldeles för Ulel ha lalalmed praklikerna ute på fältet. Gä ut och tala med dem och fä aspekler pä denfunktionella sidan av de adminislraliva reformerna! Det är dä inle säkerl allskrivbordskonstruklionerna kommer all se Ukadana ul. Tala inle minsl medkonlorsfolkel som man ofla glömmer! Man resonerar med cheferna över huvudel pådem som gör det egentliga jobbet i förvallningen. Överläggningen var härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall till dels utskotlelshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärl volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller civilutskottelshemstäUan i betänkan-del nr 8 punkten 1 rösiar ja, den del ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallil reservationen av . Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Däherr i begärde rösiräkning verkställdes volering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6 Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. Föredrogs civlluiskolleis belänkandenr 9 i anledning av Kungl. Maj:ls proposition (1971:14) med förslag lill lag omskatleräll och länsrält, m. m., jämte motioner. Maj:t hade under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet övercivUärenden för och samt av lagrådetsprolokoll den 13 janunri 1971 föreslagii all antaga vid propositionennr 14 fogade förslag lill 1. lag omskatterätt och länsrätt, 2. lag om ändringi lagen (1955:261) cm avstängning av domare. Belräffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Beteckningen skatleräll används i lagen som en gemensam beteckningpä dels länsskatlerätterna vilka avses ersätta prövningsnämnderna, dels denmellankommunala skatterätten /ilken avses ersätta den mellan-kommunalaprövningsnämnden. Länsskatterätt och länsrätt knyts organisatoriskt lilllänsstyrelsen medan den mellankommunala skatterätten knyts liUriksskatteverkel. Den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om skatlerällsoch länsrätts kompetensområden, om domförhel, om omröslning saml om ledamöter iskatterätt och länsrätt. Vid skatleräll skall enligl förslaget handläggas ihuvudsak de mål som f. n. handläggs vid prövningsnämnd. Länsrätts kompetensområdeföresläs omfalla vissa av de målgrupper som f. n. handläggs pä landskansliet, ihuvudsak mäl enligt barnavärdslagen och nykterhelsvärdslagen saml körkorlsmål.Skatterätt och länsrätt skall enligt vad som föresläs i proposiiionen bestå avlagfaren ordförande och nämndemän. Den förvallningsprocesslag som harförordat:; i remiss till lagrådet avses bli tillämplig päbl. a. skatterätt och länsrätt. Förslaget lill lag om skallerält och länsrättinnehåller därför inle nägra bestämmelser om förfarandet." Lag om skatterätt och länsrätt, rn. I dettabetänkande behandlades molionerna nr 1216 av i , nr 1217 av m.fl. vari hemställts att riksdagenskulle besluta 1. all avsläKungl. Maj:ts proposilion nr 14 saml 2. alt i skrivelsetUl Kungl. Maj:l anhålla all förslag angående helt fristående regionalaförvaltningsdomstolar utarbetades och förelades , nr 1218 av herrar och vari hemslällls allriksdagen vid behandlingen av propositionen nr 14 - under uttalande av alt den i propositionenföreslagna organisa tionen av förvaltningsrällskipningen i försia instans kunde godlagas endasl som elt provisorium - hos Kungl. Maj;t skulle hemställa om förslag möjligl till en organisation med förvaltningsdomstolar som var helt fristående från förvaltningsmyndigheterna, B. för sin del beslulade om i molionen angivna ändringari förslaget till lag om skatterätt och länsrätt, C. i skrivelse till Kungl. Maj:t framhöll angelägenhetenav att kom mande förslag reglering av förfarandet inför skatterätt och länsrätt gav part ullrycklig räll all anlita biträde vid utförande av sin talan inför dessa rätter, nr 1219av i Arrie och , nr 1220av m, fl, vari hemställts all riksdugen skulle Lag om skatterätt och länsrätt, rn. beslutaatt 9 § andra stycket lagen om skatterätt och länsrätt skulle ha avmolionärerna angiven lydelse. 1. att riksdagenskulle avslä molionen nr 1217 i vad den avsäg ell principiellt stäUningstagandemot bifaU till propositionen, 2. alt riksdagenskulle avslå molionerna nr 1217 och 1218 1 vad de avsäg begäran om förslagangående helt fristående regionala förvaltningsdomstolar, 3. all riksdagenmed avslag å molionerna nr 1218 och 1219, den förslnämnda sävitl nu var ifräga, anlog 5 § försia stycket i det vid propositionen nr 14 fogade förslagettiU lagom skatterätt och länsräll, 4. all riksdagenmed avslag ä molionen nr 1218 såviii nu var i fräga antog 6 § Iredje styckei iförslaget till lag om skatterätt och länsrätt, 5. att riksdagenmed avslag ä motionen nr 1218 sävitt nu var i fråga antog 7 § i förslaget tiUlag om skatterätt och länsrätt, 6. alt riksdagenmed avslag ä motionen nr 1220 anlog 9 § andra styckei i förslaget till lag omskatterätt och länsrält, 7. all riksdagenmed avslag å molionen nr 1216 anlog 10 § första siycket i förslaget till lag omskatterätt och länsrätt, 8. alt riksdagenanlog förslagen lill lag om skatleräll och länsrält samt lUl lag om ändring ilagen (1955:261) om avstängning av domare i vad det förslnämnda förslaget ejbehandlats under 3-7 och i vad förslagen ej heller avsägikrafllrädandebestämmelserna, 9. alt riksdagenmed förklaring att ikrafllrädandebestämmelserna lill lagförslagen inle kunnai ioförändrat skick godlagas för sin del anlog sädana beslämmelser med avutskottet föreslagen lydelse, 10. all molionen nr 1218 i vad den avsäg rätt alt anlitabiträde inte föranledde nägon åtgärd. 1. beträffande helt fristående regionalaförvaltningsdomstolar av herrar Tobé (fp) och Ångslröm (fp), som anseit alt utskottet under 2 borl hemslälla, att med bifall till motionerna nr 1217 och 1218sävitl nu var i fråga som sin mening gav Kungl. Maj;t lill känna vadreservanterna anfört om helt fristående regionala förvaltningsdomstolar, 2. beträffande antalet nämndemän i rätten av herrarGrebäck (c) och Tobé (fp), fröken () samt herrar i (c), Wennerfors (m), i (c) och Ångslröm (fp), som att utskottet under 3 bort hemslälla, all , med förklaring all det vid proposiiionen nr14 fogade förslaget lill lag om skatleräll och länsrält icke kunnai oförändralgodlagas, i anledning av molionen nr 1218 såvitt nu vari fråga samt med avslagä molionen nr 1219 för sin del beslulade att 5 § försia styckei i lagen skulleerhålla av reservanlerna angiven lydelse, 3. belräffandedomförhel utan nämndemän av herrar Tobé (fp) och Ångslröm(fp), som anseit att utskottet under 4 bort hemsläUa, attriksdagen, med förklaring att förslaget till lag om skatterätt och länsrätticke kunnat oförändrat godtagas, i anledning av motionen nr 12181moisvarande del för sin del beslutade att 6 § tredje styckei i lagen skuUeerhålla av reservanterna angiven lydelse, 4.belräffande valbarhet som nämndeman av (), fröken () samt herrar (fpj och (), som ansett allutskottet under 6 borl hemställa, attriksdagen, med förklaring att fönlagel till lag om skatterätt och länsrätticke kunnai oförändrat godtagc;s, med bifall till motionen nr 1220 försin del beslutade alt 9 § andra stycket i lagen skulle erhåUa av Lag om skatterätt och länsrätt, m. m. HerrGREBÄCK (c): TUl civilutskoltets betänkande nr 9 ianledning av proposition med förslag tUl lag om skatl(rätt och länsrätt finnsfogad en reservation av mig jämte några andra ledamöier. Den är betecknad mednr 2 i betänkandet. Yrkandet i denna reservation ansluter sig tUl ett yttrandefrån lagrådet att fullsutlen rätt skaU bestå av ordförande och fyra nämndemän,såvida inte förfall föreligger för någon. Reservanterna har vid sin bedömning fäst särskild vikt vidatt det gäller att skapa ett verkligt reellt lekmannainflytande. Detta harockså varit själva utgångspunkten för den godtagna organisationsreformen. Dennafår med andra ord inte uppfattas såsom en försämring inom skatterättenskompetensområde jämfört med prövningsnämndernas handläggning.