prot · FU0965 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag kan kanske ocksånämna , vatten- och luftvårdsforskning, där industrinsatsar och staten ger ett anslag på 1,2 miljoner kronor.Forskningssamarbete har kontrakterats för en period av . Den totala statliga insatsen för miljövårdsforskninguppgår enligt vissa beräkningar tUl . Jag viUockså poängtera i sammanhanget att i den summan ingår inte den forskning sombedrivs vid våra universitet och högskolor. Det kan vara på sin plats att även erinra om att mUjövårdomfattar ett brett verksamhetsfält, varav forskningen enbart utgör en del.Övriga delar är minst lika viktiga faktorer i en allmän strävan att uppnå vadjag skulle vilja kalla en livsvänUg miljö. Möjligheten att dra nytta avforskningsresultaten är t. ex. beroende av att det finns en effektiv ochändamålsenlig administration. På en senare punkt i detta utskottsbetänkandekommer vi att diskutera bidrag till kommunala avloppsreningsverk och tillvatten- och luftvårdande åtgärder. Jag skaU därför inte gå närmare in på dessaområden, men jag viU ändå ta dem som exempel på miljövårdspoUtiska medel somhar givit gott resultat. Den ökning av miljövårdsforskningsanslaget med 1 160 000kronor som föreslås och som utskottsmajoriteten vUl förorda bör emellertidinte ses isolerad utan ses i sitt sammanhang, i vilket den utgör en del av dentotala höjningen av miljövårdsanslagen, som uppgår tUl 14,7 miljoner kronor.Dessutom vill jag erinra om att delar av mUjövården kommer under andrahuvudtitlar. Beräkningar som har gjorts visar att de sammanlagdainsatserna på mUjövårdsområdet för /72 torde uppgå tiU omkring350 . Det förtjänar enligt min uppfattning ocksåpåpekas att den svenska administrationen och lagstiftningen när det gäUermiljövård och forskning har tilldragit sig ett internationeUt intresse.Huvudansvaret för miljövårdspoUtiken har i vårt land detta har också påpekatsav reservanternas talesmän i motsats till vad som förekommer i andra länderlagts på ett departement, nämUgen , och under detta ettcentralt verk, . har haft besök avett sextiotal delegationer som velat skaffa sig informationer och få del av deerfarenheter i fråga om administration. lagstiftningoch teknologi som man gjort i det svenska systemet. Jag tar personUgen dettasom ett uttryck för att man utomlands i varje faU anser att vi kommit ett gottstycke på väg när det gäller detta för oss alla så viktiga intresseområde. PersonUgen är jag övertygad om och den uppfattningendelas av utskottsmajoriteten att departementschefen väl känner sitt ansvaroch att han så snart våra ekonomiska resurser ger utrymme för anslagshöjningkommer att föreslå ökningar i de anslag som vi nu alla är så intresserade avoch diskuterar. I reservationerna föreslås ökade anslag tillmiljövårdsforskningen. Jag skall inte gå in pä de motiv som reservanterna har,ty de har så vältaUgt själva gjort klart för kammarens ledamöter vad de avser.I reservationen 6 a föreslås en ökning med utöver det avdepartementschefen föreslagna beloppet, alltså ett anslag på 13 160 000 kronor.I reservation 6 b, som hade som förespråkare, föreslås bifall tUlhela det av begärda anslaget, vilket skuUe innebära ett anslagpå . TUl utskottsbetänkandet har också fogats två särskildayttranden. För det ena har redogjort. Av båda yttrandena framgår delar utskottsmajoritetens bedömningar i fråga om det samhällsekonomiskaläget och godtar den uppräkning av anslaget somdepartementschefen föreslagit. Jag viU understryka att intresse för dessafrågor och en aUvarUg ambition att kunna räkna upp beloppet tillden anslags-höjd som anser sig behöva finns hos allaledamöter. Men det är som sagt den ekonomiska bedömningen som är olika. Jag viU tUl sist med det anförda yrka bifalltUl utskottets hemställan under punkten 40 i jordbruksutskottets betänkande. den 21 aprU 1971 Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl 1:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 6 a av i Skegrie m. fl. samt 3:o) reservationen nr 6 b av , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren tiU kontraproposition ihuvudvoteringen angående jordbmksutskottets hemstäUan i betänkandet nr 1punkten 40 antar reservationen nr 6 a av i Skegrie m. fl. röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 6 b av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens den 21 aprU 1971 Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 40 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 a av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Bidrag tiU kommunala avloppsreningsverk m. m. i (c): TUlsammans med i Lane-Herrestadhar jag väckt en motion om en samordning av besluten i koncessionsnämnden förmiljöskydd i fråga om att bygga ut kommunala reningsverk och naturvårdsverketsbeslut om statsbidrag till dessa investeringar. Anledningen till att vi har väckt motionen är att vi harkunnat konstatera att det har börjat uppstå en eftersläpning av utbetalningenav statsbidragen. Trots att verksamheten inte har varit i gång mer än /69 är eftersläpningen klart och dentenderar att bU . Den som minns de förhållanden som rådde i slutet avde äldre statsbidragsbestämmelsernas gUtighetstid, då eftersläpningen var fem å»år, viU inte gärna att denna typ av statligt stöd skall utvecklas på sammasätt och att vi aUtså skaU få en aUt större eftersläpning. har i sitt betänkande skrivit:"Enligt vad utskottet erfarit eftersträvas redan nu en samordning meUantillståndsprövningen och handläggning avbidragsfrågorna." Jag tycker nog att utskottet har tagit Utet vällättvindigt på motionens yrkande. Kommuner kan ju söka ett tiUstånd antingen eller, efter dispens, hos naturvårdsverket.Det beslut somnaturvårdsverket eller koncessionsnämnden sedan fattar grundar sig på ettprincipiellt utformat förslag tiU reningsanordningar, varefter kommunerna somregel går in på projekteringsstadiet. Detta innebär att när man granskar enkommuns ansökan finns i och för sig inte någon ansökan om statsbidrag och inteheUer någon skyldighet att besluta om sådan. I det beslut som eUer koncessionsnämndenfattar faststäUs en sista tidpunkt då den anläggning som kommunen får tUlståndatt uppföra - och man skall väl också säga åläggs att uppföra skaU varafärdigställd och tagen i bruk. För att kunna genomföra detta måste kommunen gå in med ansökan om påbörjandetUlstånd, eftersom den skuUe försitta rättentiU statsbidrag genom att utföra arbetet innan frågan om statsbidrag varprövad. och hos fattasalltså beslut om att anläggningar skaU komma till stånd i betydUgt snabbaretakt än besluten om statsbidrag, och konsekvensen har bUvit vad jaginledningsvis påtalade, nämligen att man har fått en eftersläpning. Man vältrarpå det sättet över problemen på kommunerna. Jag skaU inte ta upp någon nydiskussion i detalj om de svårigheter som kommunerna genom kostnadsutveckUngenosv. har fått ; de har ju diskuterats iriksdagen i en interpeUationsdebatt. En utredning som gjortvisar emellertid att man har betydande problem; inte minst har man bekymmermed Ukviditeten. Resultatet blir att de kommuner som bygger reningsverk måstegå ut på lånemarknaden för att söka få fatt på det kapital som de annars hadekunnat räkna med att få i form av statsbidrag. Vi känner också alla till attkapitalmarknaden inte varit så lätt att bearbeta. Utbyggnaden av reningsverk är en angelägen arbetsuppgiftför kommunerna, och eftersläpningen är stor. Därför är det betydelsefullt atthandläggningen kan få en sådan utformning att inte möjligheterna att bygga utförminskas. Genom den bristande samordning som vi har påtalat viker statenundan från det ansvar som den har tagit på sig och försummar den stimulans somden har velat ge tUl de för utbyggnaden ansvariga genom det utlovadestatsbidraget. Utskottet har enhälligt sagt att det anser att motioneninte skall föranleda något initiativ, och jag har därför ingenanledning att yrka bifall tUl den. Jag har emeUertid genom det här inlägget velatpåpeka att den samordning som vi har önskat i verkligheten inte förekommer pådet sätt som utskottet skriver och att det är angeläget att förhållandenarättas tUl genom ökat anslag eller genom att samordningen kommer tUl stånd. den 21 aprU 1971 Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. den 21 aprU 1971 Bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inomindustrin Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inomindustrin Maj:t hade (punkten I 12, s.134-135) föreslagit att tUl Bidrag tiU vatten- och luftvårdandeåtgärder inom industrin för /72 anvisa ett reservationsanslag av50 . I denna punkt hade behandlats dels motionen 1971:418 av m. fl., varihemställts att beslutade att statsbidrag enligt de grunder som gälldeför vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin jämväl skulle utgå tilljordbruksföretag, dels motionen 1971:983 av i m.fl., vari hemstäUts att beslutade att statsbidrag enligt de grundersom tUlämpades för vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin jämvälskulle kunna utgå tUl jordbruks- och trädgårdsnäringen, dels motionen 1971:1024 av i Harplingem. fl., vari hemstäUts att vid behandlingen avstatsverkspropositionen, huvudtitel, punkten I 12,Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin 1. medgav attstatsbidrag från anslaget fick utgå tiU vatten- och luftvårdande åtgärder inomjordbruket och trädgårdsnäringen enUgt samma grunder som enUgt 1969 årsriksdagsbeslut gällde för industrin, samt 2. beslutade attifrågavarande reservationsanslag, som i statsverkspropositionen upptagits till50 mUjoner kronor, skulle uppföras under anslagsrubriken tUl vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin, jordbruket och trädgårdsnäringen. att 1. lämnade motionerna 1971:418, 1971:983 och1971:1024, sistnämnda motion såvitt nu var fråga, angående utvidgning avområdet för här avsedda stöd tUl att omfatta även jordbruks ochträdgårdsföretag, 2. med bifaU till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag på motionen 1971:1024, såvitt i övrigt var i fråga, tiUBidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin för budgetåret1971/72 anvisade ett reservationsanslag av 7. av herrar i Skegrie (c), (), (), Krönmark (m), i (c) och () samt (), som ansett att utskottet bort hemställa, 1. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ävensom med bifaUtill motionema 1971:418 och 1971:983 samt 1971:1024, sistnämnda motion såvittnu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj :t tUl känna vad reservanternauttalat angående utvidgning av området för nu ifrågavarande StatUga stöd tillatt även omfatta jordbruksföretag m. m.. 2. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag samt med bifaU tiUmotionen 1971:1024, såvitt i övrigt var i fråga, tiU Bidrag tUl vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin, jordbruket och trädgårdsnäringen /72 anvisade ett reservationsanslag av . i (c): De frågor som vi tidigare diskuterat i dagoch där det funnits alternativa yrkanden inom utskottet har i regel haft denkaraktären att man varit oenig om de belopp som skulle anslås. Reservanternahar oftast haft önskemål om högre anslag än som upptagits istatsverkspropositionen. Detta ärende skiljer sig från de tidigare i det avseendetpå ett speciellt sätt så tUl vida att här har motionärer från flera oUkapartier önskat att beträffande det 50-iniljonersanslag som , 1970 och1971 har ställts tUl förfogande för industrin för att användas tillrruljövårdsinveste-ringar skaU området för sådan verksamhet kunna vidgas -utöver industrin också tUl jordbruket och trädgårdsnäringen. Det visar sig ävenatt hela anslaget om 50 miljoner inte kunnat användas under det senastebudgetåret av industrin utan endast tUl en nUndre del, omkring 10 miljoner, hartagits i anspråk. När det gäller miljövårdsinvesteringar, speciellt förvattenvård, måste man med rätt kunna hävda att jordbruket och trädgårdsnäringenhar minst samma anledning att vara med i verksamheten som industrin. Redan 1969och 1970 har motioner väckts om att man skuUe ge samma chans för jordbruket ochträdgårdsnäringen som man ger för industrin. Detta önskemål har inte kimnattillgodoses. När det nu visar sig att det är pengar över på det anslag som ärbeviljat, har det här återigen gjorts ett försök att få tUl stånd en sådanrättvis anordning. Jag tror inte att det går i längden att låta jordbruket ochträdgårdsnäringen stå i strykklass härvidlag. De miljövårdsinvesteringar som viur andra synpunkter har rätt att kräva av dessa näringar är minst likaväsentUga som industrins miljövårdsinvesteringar. Vad gäller specieUtvattenvården och utsläppen från jordbruket måste det ske så betydandenyinvesteringar att man också med full rätt kan kräva att dessa stimuleras medstatUga pengar. Utskottsmajoriteten invänder att det finns möjUghet förjordbruket att få statUg kreditgaranti for sådana investeringar. För att sparatid vill jag redan nu bemöta detta argument med att säga att det är enförfärlig skUlnad mellan statlig kreditgaranti och möjUghet till bidrag. Jagbehöver inte uppta tiden här med att redovisa de ekonomiska svårigheter somjordbruket har att få plats i sin egen budget med sådana investeringar för attkunna göra påståendet att denna miljövårdsinvestering sker i alltför Uten grad.Det är mycket kostnadskrävande anordningar som behöver anskaffas. I reservationen 7 framhåUer vi reservanter att här finnsen chans för att ge jordbruket denna möjUghet. Det finns dess bättreockså medel tiUgängUga för sådan verksamhet. Med anledning därav ber jag att fåyrka bifall tUl reservationen 7. den 21 aprU 1971 Bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inomindustrin Bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inomindustrin Det är nu tredje året som denna fråga tas uppi , och den är Uka angelägen nu som tidigare för jordbruket och ävenför trädgårdsnäringen. Framför aUt är det, tycker jag, två punkter som hartUlkommit och som gör att frågan är mera aktuell . För det första gäller det mjölkproduktionen, som ju harminskat nära nog katastrofalt tUl följd av den dåliga lönsamheten. Det är klartatt innan man lägger ned mjölkproduktionen på en gård, så har man en kalkyl,och i den kalkylen ingår i första hand de byggnadskostnader som behövs om manskall fortsätta, och de är väldigt dryga. Inte minst är kostnaderna förmiljövårdsanläggningar mycket höga. Jag tror aUtså att om man kunde få det stimulansbidrag somhär förutsätts, så skulle det påverka dem som av oUka skäl viU lägga nedmjölkproduktionen att ändå fortsätta med den. kommer vi av allt att döma attfå ett tillskott tiU mjölkproduktionen efter avtalsuppgörelsen, men jag trorändå att det är nödvändigt att man underlättar vidtagandet av mUjövårdandeåtgärder. Det gäller t. ex. brunnar för att ta rätt på pressaften och för attta rätt på gödseln i form av slamgödsel där krävs efter hand bättreanordningar än . Det är ofta så att hälsovårdsnämnderna ingriperoch säger att ni får inte ha det på det här sättet. En investering som man dåmåste vidta medför mycket kostsamma åtgärder för att klara de regler som gällerför närvarande. För det andra gäUer det den omständigheten det nämndeherr i att anslaget /70 inte har utnyttjats till merän . Det är alltså bara en Uten del av anslaget som har gåttåt. säger man att det sannoUkt kommer att bli en större belastning ifortsättningen. Men aUt talar för att man under innevarande budgetår och ävenunder nästa kommer att få medel över här tUl följd av att anslaget är på 50miljoner och att man också nu har reserverade medel att Uta tUl. Om detta med kreditgarantier vill jag säga, att visst ärdet bra att man kan få hjälp att låna pengar på det sättet, men det är en klenhjälp för lantbrukama som i motsats tiU industrin inte kan få göra någotskattemässigt avdrag för de kostnader det här är fråga om. Detta innebär att defår kosta på dessa åtgärder med beskattade medel och det är verkUgen få somhar möjUghet att göra det eller om de lånar pengarna under fleraår. Det är med den dåliga lönsamhet vi har nära nog uteslutetatt satsa på det viset. Jag tycker att detta är ett område där man verkligen, omman vill vidta åtgärder för en förbättrad miljövård, kan satsa på ett klokt ochriktigt sätt i enUghet med förslaget, och jag ber att få yrka bifaU tUlreservationen 7. HerrBERNDTSSON i (fp): Uksom under tidigare riksdagar vill vipåtala det otUlfredsställande i att den stödform som tillkom 1969 för attstimulera industrin tUl ökad aktivitet för vatten- och luftvårdande åtgärderinte kom jordbruket och trädgårdsnäringen till del. Även inom dessa näringarkan ju mUjöförbättrande åtgärder bU kostsamma och svåra för den Efter miljöskyddslagens tillkomst har landetshälsovårdsnämnder inventerat och kartlagt hur det förhåller sig med bl. a.vattenvården vid alla jordbruk och konstaterat att det finns påtagliga brister.Helt säkert finns en vilja hos jordbruksföretagen att vidtagaförbättringsåtgärder, men dels på grund av den svaga lönsamheten, dels på grundav att mUjöförbättrande åtgärder kan vara förhållandevis dyrbara blir åtgärdernauppskjutna. Det är därför mycket angeläget att även jordbruket ochträdgårdsnäringen beredes möjligheter att erhålla bidrag till miljöförbättrandeåtgärder. Jag vill med dessa få ord yrka bifall till reservationen 7. Bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inomindustrin FruTHEORIN (s): Reservanterna föreslår att statsbidrag förvatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin även bör kunna utgå tilljordbruket och trädgårdsnäringen och menar att med hänsyn tUl föreliggandereservation på anslaget någon uppräkning av detsamma inte torde vara behövlig. Utskottsmajoriteten anför för sin del att det redan nulämnas stöd tiU reningsanordningar inom jordbruket i form av kreditgaranti det har flera av reservanterna också påpekat såväl för anläggningskostnad somför utrustning. Det bör också sägas att kreditgarantierna gäller både förombyggnation och för nybyggnader inom jordbruket. Utskottet menar vidare attskälen för bidragsgivningen tiU industrin har sådan tyngd att den bordegenomföras utan inskränkningar. Det anslag som utgår under denna punkt är, som kammarensledamöter väl vet, ett direkt stimulansbidrag tiU den äldre industrin föråtgärder i syfte att minska vatten- och luftföroreningarna. Beträffandenyetablering inom industrin utgår inte detta bidrag. Där regleras de vatten-och luftvårdande åtgärderna via bestämmelser och anvisningar. För att stimulera industrin till att snabbt vidtareningsåtgärder beslöt riksdag om ett bidrag under en femårsperiod.TiU grund för reservationsanslaget om lågnaturvårdsverkets beräkningar om ett totalt investeringsbehov hos den äldreindustrin på drygt 1 miljard för detta ändamål . Enligtbidragsberäkningarna utgår av investeringsbehovet i direkta bidrag. Departementschefen säger i inledningen till bilaga 11 attansökningarna om statligt bidrag tiU sådana åtgärder inom den äldre industrinhittills uppgår tUl ca . Det är främst skogsindustrin ochmetallindustrin som ansökt om bidrag. Det är aUdeles riktigt som reservanterna påpekar att ansökningarnasstorlek hittiUs inte har motsvarat anslaget, men detta kan tUl en del förklarasmed att bidrag i regel förutsätter koncession eller dispens enUgtmiljöskyddslagen. Även industrins egna planläggningar kan förmodas ha inneburiten viss eftersläpning i början av femårsperioden. Men eftersom antaletdispenser och koncessioner ökar, kommer också bidragsansökningarna att öka.Jag kan för reservanterna och kammarens ledamöter omtala att naturvårdsverketunder fick in ansök- den 21 aprU 1971 Bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inomindustrin ningarmotsvarande ett sammanlagt bidragsbelopp på . Detta börjämföras med att det kom in ansökningar motsvarande ettbidragsbelopp på i genomsnitt cirka 8 mUjoner kronor per kvartal. Om ökningenfortsätter, vUket är att förmoda, kommer hela det anslagna beloppet att behövasför bidrag till industrins investeringar. Det är självfaUet också realistisktatt räkna med att industrin i hög grad kommer att utnyttjabidragsmöjligheterna. Utskottet instämmer för sin del i de synpunkter somnaturvårdsverket har anfört, att man torde få räkna med betydligt ökade kravfrån industrins sida på bidrag från förevarande anslag, Bidragsgivningen till industrin får dessutom, som jagtidigare sagt, anses ha en sådan tyngd att den bör genomföras utaninskränkningar och aUtså koncentreras tiU industrisektorn, vilket också varitavsikten med detta speciella bidrag. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottetshemställan i denna punkt. i (c): Jag hade motsett enargumentering från utskottsmajoritetens sida som innebar att man bevisade ivilket avseende-kravet från industrin i detta fall är så mycket mer berättigatän kravet från jordbruket. Det argumentet skulle i så fall ha använts här, närdet antyds att ansökningarna kommer att öka och behoven kommer att växa och attde 250 miljonema därför kommer att behövas. Den argumenteringen skuUe jag haförstått. Men det har inte sagts ett ord som bevisar att jordbrukets krav skuUevara mindre berättigade. Därför vill jag ställa frågan: Hur känns det attförfäkta, att visserligen ligger det mycket pengar på hyUan, som inte kommertill användning, men det kan tänkas att industrins krav och antalet ansökningardärifrån kommer att öka mycket kraftigt, och därför måste vi ha de pengarna iberedskap när man vet att det finns en Uka berättigad sektor sominte får ett öre? FruTHEORIN (s): Det är inte riktigt som i Borrbysäger, att jordbrukssektorn inte får bidrag. Som jag sade och som ocksåreservantema har påpekat ges det kreditgarantier till jordbruket. Menavsikten i detta fall har varit att man skulleha ett specieUt riktat bidrag för att stimulera fram luft- ochvattenvårdsåtgärder inom industrin. Och när nu planeringen har kommit i gångoch ansökningarna strömmar in är det därför angeläget att det anslag somavsatts för detta ändamål kan tas i anspråk av industrin, som avsikten helatiden har varit. Detta är också yrkat under denna punkt. Bidrag tUl vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin. Reservanternas motivermg att här finnspengar kvar tycker jag har motsagts av bl. a. det faktum att ansökningarnasantal ökar så betydligt. har också funnit att vi kommer att fåen sådan ökning av antalet ansökningar att anslaget kommer att tas i anspråk.Avsikten med bidraget har som jag sagt varit att stimulera framåtgärder inom industrin, och det bör också användas tUl det. HerrLARSSON i (c): Det finns alltså inte något bidrag tUlmotsvarande sektor; det finns kreditgaranti, som själv sade, ochkreditgaranti betyder lån med fuU återbetalningsskyldighet och hög ränta, ochdet är en helt annan sak än bidrag. Det är aUdeles riktigt att kreditgaranti inteär detsamma som bidrag. Det skall ändå sägas att man med den statliga garantinerhåUer en lägre ränta, och det i sin tur betyder en viss vinst för dem somkommer i åtnjutande av den statliga garantin. den 21 aprU 1971 Åtgärder för främjande av den inhemska livsmedelsproduktionen Överläggningen var härmed slutad.