prot · FU0932 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. § 2 Upplästes följandetiU kammaren inkomna ansökan: HärmedanhåUes om ledighet från riksdagsarbetet I fördeltagande i sammanträde med svenska nediustningsdele-gationen i . Kammaren biföll dennaansökan. § 3 Interpellation nr 62ang. möjUgheten till civilprocess mot kronan i vissa fall, m. m. Ordetlämnades på begäran tUl (), somyttrade: När det i olika sammanhang talats om lag och rätt i vårt land harframhålUts att på civilrättens område förbUvit ett u-land. , 1971,kan man läsa i ett TT-referat, som återgivits i tidningarna, att en ombudsmanpå samernas vägnar skaU öppna en civUprocess mot kronan. Därvid krävs i förstahand äganderätt tiU fjäUområdet kring och Kaitum, i andra hand åborättoch i tredje hand rätt tiU vissa specificerade befogenheter inom området rätttiU fiske, jakt, vägar, grastäkter, vattenkraft m. m. Det talas även om att "densamiska nationen" (?) står för rättsanspråket. Dåen ombudsman, tydligen i avsaknad av elementär juridisk kunskap, framställeranspråk på "den samiska nationens" vägnar, torde väl ingen kimnaförvägra honom detta. Men när det sägs att stämningen skaU lämnas införGälUvare tingsrätt, och en vattenrättsdomare, enUgt referatet, förklarat atten vattendomstol endast kan ge VattenfaU vUlkorUgt tiUstånd att fidlfölja vissaprojekt i fråga om fallhöjd m. m. och att målet skulle bli vUande, måste manfråga om lag och rätt skaU gäUa eUer om gmndlagen och riksdag ärnuIUteter eller någonting som hör hemma på museum. Ävenom det kan vara obekant för ämbetsverk och institutioner att har engrundlag som skall följas borde ändock enheter med juridiskt utbUdad personalkänna tUl att grundlag skaU följas och inte 32 görastUl föremål för lagförklaring och lagtolkning. En ändring av grundlagen tiUkommer , som inte står under förmynderskap av m f u -o nägon civUrättslig instans. I grundlagen finnsregler som skall tUlämpas när anser att grundlag skall ändras. Redanpä underströks att härads- och hovrätter icke skuUe fä syssla medfrågor som rörde grundlag. Frän 1909 har väl ansetts att det tUlkommer de tvåhögsta domstolarna i vårt land att utöva kontroU över andra rättstUlämpandemyndigheter med avseende på att författningar är beslutade och utfärdade avbehörig instans. PrincipieUt torde gäUa att dessa domstolar har behörighet ochskyldighet att kontrollera att författningar och förfaranden tUl sitt innehållstämmer överens med grundlag. De två högsta domstolarna har även behörighet attpröva ansökningar om resning och kan undanröja domar och beslut, som enligtvanliga regler har vunnit laga kraft, om rättstUlämpningen uppenbart stridermot lag. Men det tiUkommer endast att, om så finnes erforderUgt, igrundlagsenlig ordning ändra grundlagen, eftersom grundlag skall efterordalydelsen följas. Det tUlkommer icke de två högsta domstolarna att tolkaeller förklara grundlag. ÄganderättentUl mark, vatten med flera nyttigheter i , även de s. k.renbetesområdena, tUlhör grundlags- och landslagsenUgt kronan, så längenuvarande grundlag gäUer. Det tUlkommer varken domstol eller myndighet attförsälja eller avhända kronan dess nyttigheter. Bygdebefolkningen,finnbefolkning, nybyggare, samer m. fl. inom boende eller inflyttade,har av ålder haft en gemensam, av kronan upplåten nyttjanderätt tUl vissa avkronans nyttigheter, beroende på geografiska läge och landsdelensbetingelser i övrigt. Attbygdebefolkningen i eller på andra platser, samer och andra invånare iNorrland skulle kunna exempelvis utestängas av domänverket från att fiska, jagaeUer i övrigt nyttja befintliga tiUgångar som av kronan upplåtits tiU gemensamtbruk torde vara uteslutet. Begrepp som "lappvatten" etc. är rättsUgafiktioner, som medfört att många fiskevatten blivit spolierade på grund av attde icke nyttjats. Atten ombudsman eller invånarna i en lappby kan nära "okniga" krafterstro i rätts- och ägandefrägor kan vara förståeUgt eller förklarUgt. Däremotmåste man bestämt ifrågasätta att en häradsrätt skuUe kunna vara behörig attgöra en tolkning eller förklaring av grandlag, eventuellt avhända kronanäganderätt eller företaga en köpslagan om olika värden. TUl saken hör att detsynes vara förutsatt att ombudsmannen och "den samiska nationen"skulle få fri rättegång. Detär självfallet att medborgarna i "den samiska nationen" inom sittområde är suveräna att göra som de viU. Det har emellertid sitt intresse attveta var detta åtminstone för mig okända land Ugger. I enlighet med grandlagenär vi svenskar förhindrade att med äganderätt överlåta någon del av vårt land. I ett betänkande, avgivetden , beträffande vissa "staten tillhörigavattenfall" konstateras t. ex. på sid. 76: "Sålunda har staten vid åtskilUga tUlfäUen antingen med nyttjanderätt eller äganderätt tiU enskUda upplåtit sådanvattenkraft, som icke varit för statens egna behof Hvad upplåtelse med äganderätt angår, var denna Ukväl förbjudenenligt den föreskrift i II kapitlet konungabalken af Konung 32Kristoffers landslag, att Konungen icke hade rätt förminska kronans gods p j a eller intäkterannan konung tUl förfång, vid äfventyr att efterföljande 9/: r u 1071 konungägde återtaga hvad olagligen blifvit kronan afhänt. de gälleri detta afseende bestämmelsen i § 77 regeringsformen, att kronans fasta egendomäfvensom 'laxfisken och andra kronans fisken samt kronans öfriga lägenheter'icke mä af Konungen utan samtycke genom försäljning, förpantningeUer gåfva eUer på något annat sätt kronan afhändas." I ett kungl. brev tiU samtUga hovrätter den 5 januari 1685fastslås att "en och annan understätt sig att begynna rättegångsprocesserom någon rätt, rågång och skogsskUlnader inom och på kronans allmänningar ochödemarker, samt att söka och practisera sig domar och fasta på uppröjda ägor,verk och torp inom samma aUmänningar". TUl förekommande av detta missbrukförklarade . Maj;t "dess allvarliga vUja och befallning vara, atthovrätterna icke allenast sjelva skulle afhålla sig ifrån sUka uppå och inomkronans aUmänningar och ödemarker uppkommande tvister om rågångar,skogsdelningar och nägra andra pretenderade rättigheter, utan ock förbjudalagmännen och häradshövdingarna, att derefter med sådana tvister sigbefatta". Dessa uttalanden är samstämmiga och Uktydiga medgrundlagen i dess lydelse den och regeringsformens §§ 77 och 78. Att samerna under skilda tidsskeden på olika och iblandganska bryska sätt gjort omfattande intrång i finnbefolkningens, nybyggamas,rättigheter och genom avstängning av fiske och jakt för andra inom områdenabosatta är kända förhållanden. Vad som grundlagsenligt borde rättas tUl snarastmöjligt är att befolkningen inom malmkommuner och industriorter eller de avtvång utflyttade, dvs. aUmogen i dess helhet, återfår det fiske och den jakt m.m. som av kronan med nyttjanderätt upplåtits tUl innebyggare. Behovetav rekreation och avkoppling för dem som är sysselsatta med gruvarbete eUer iandra krävande yrken eUer som av brist på arbete tvingats att flytta ut torde vara mer aktueUt än förat. Det är självklart att samerna pä samma sätt somandra skall ha sådan nyttjanderätt. Det lär anses att den renägande befolkningen nu uppgår tUlca 3 000 personer men kommer att minska tUl omkring 700. Samebefolkningenkommer aUtså att på ett med andra medborgare sätt inlemmas isamhällslivet. Däremot har ett växande antal människor knutits tUl verksamhetsom påverkas av malmfyndigheterna, och behovet att nyttja kronans egendom tUlrekreation och avkoppling har kraftigt stegrats och måste beaktas. Med hänvisning tUl vad jag anfört hemstäUes om riksdagenstiUstånd att tUl herr justitieministern få framställa följande frågor: Kommer herr justitieministern att vidtaga åtgärder för attobehörig instans icke skall behandla, pröva och eventueUt döma i frågor som ärinskrivna i grundlag och där är högsta myndighet? Anser herr justitieministern att en civUprocess gentemotkronan är möjlig i sådana fall och, om så skulle vara förhållandet, skulle s. k. fri rättegång kunna bevUjas? Denna anhåUan bordlades. Nr 32 § 4 Anmäldes och bordlades Nr 14i anledning av motion om regler för rökning i -------------- Nr 15 i anledning av motioner angående det framtida statsskicket Nr16 i anledning av motion om ersättare för riksdagsledamot i vissa faU Nr1 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen framlagda finansplanför /72 jämte motioner NrI i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjorda framstäUning omdet promiUetal, varmed skogsvårdsavgiften skall utgå förär 1971 Nr7 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag tUl förordning omsärskilt investeringsavdrag vid taxering tiU statUg inkomstskatt jämtemotioner Nr12 i anledning av motion om översyn av tullbestämmelsema för aUmänflyget Nr 2 i anledning avmotioner angående samhäUets rättshjälp Nr1 i anledning av motion angående avgiften tUl tUläggspensioneringen för äldrearbetskraft Nr2 i anledning av motioner om höjt sjukpenningtUlägg inom den friviUigasjukpenningförsäkringen Nr3 i anledning av motion angående sjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående Nr4 i anledning av motion om anslag ur jaktvårdsfonden tUl Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare Nr 5 i anledning av motionangående ersättningen för älgskada Nr 6 i anledning av motioner om ettavlösningssystem för jordbmkare vid sjukdom och semester §5 Meddelande ang. enkel fråga Meddeladesatt följande enkla fråga denna dag framstäUts, nämligen av Nr93 () tiU herr industriministern angående samråd före beslut omförflyttning av vissa företag: 140 I vUken utsträckning äger samråd ram mellan å ena sidan Nr 32 industridepartementet ochå andra sidan berörda kommunala myndig- pedaBen den heter och lokala ochregionala arbetsmarknadsmyndigheter innan beslut fattas om attförflytta företag i vUka staten har delägarintresse---- --- från en ort inom riket tUlen annan? §30 Kammaren åtskUdes .