prot · FU09142 · 1971-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels motionen nr 1492, såvitt nu var I fråga, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 32 och 33 Kammaren biföU vad utskottet I dessa punkter hemstäUt. (höjda bostadstiUägg för barnfamiher, m. Propositioner framställs först beträffande det underöverläggningen framställda yrkandet om återförvisande av ärendet tiU utskottetför ytterligare utredning. Jagerinrar om att det i § 63 riksdagsordningen stadgas: "Om ledamot av yrkar det och minst entredjedel av de röstande förena sig om yrkandet, skah frågan dock återförvisastill utskottet för ytterligare utredning." Propositioner gavs först på bifalltiU det av under överläggningen framställda yrkandet omåterförvisande av ärendet till utskottet för ytterUgare utredning samt vidarepå avslag på återremissyrkandet, och förklarades minst en tredjedel av deröstande ha besvarat den först framstäUda propositionen med ja. Kammaren hade alltså bifaUit yrkandet om återförvisande avärendet till utskottet för ytterUgare utredning. Herr tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhand-Ungar. § 2 betänkanden: Nr 23 I anledning av motioner angående avräkning avhäktningstid vid ådömande av straff Nr 24 i anledning av motion angående förbättrad ersättningåt oskyldigt häktade Nr 25 i anledning av motion angående ökad möjhghet tlUbiträde av offenthg försvarare åt misstänkt under förundersökning i brottmål Nr 26 I anledning av Kungl. Maj;ts proposition med förslagtill lag om straff för trafikbrott som begåtts utomlands, m. m. Ändring i lagen om utländska skiljeavtal och skiljedomarm. Kammaren blföU vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt, § 3 Ändring i lagen om utländska skiljeavtal ochskiljedomar m.m. Föredrogs justitieutskottets betänkandenr 27 i anledning av Kungl, Majts proposition med förslag tlU lag om ändring ilagen (1929:147) om utländska sklheavtal och skihedomar m, m. jämte motion. Genom en den 1 oktober 1971dagtecknad proposition, 1971:131, hade Kungl, Maj:t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokoUet över.justitieärenden och lagrådets protokoU, föreslagitriksdagen att dels godkänna den i avslutadekonventionen om erkännande och verkställighet av utländska skihedomar, dels antade vid propositionen fogade förslagen till 1) lag om ändringi lagen (1929:147) om utländska skiljeavtal och skihedomar, 2) lag om ändringi lagen (1929:145) om skihemän. I samband med propositionen hade behandlats motionen1971:1518 av herrar () och (), vari hemställts att riksdagenför sin del skulle besluta att i 5 § lagen (1929:147) om utländska sklheavtaloch skihedomar infördes ett nytt andra stycke av föhande lydelse: "Vidtillämpningen av denna lag skall skiUedom anses meddelad I den stat, därskUjeförfarandet ägt rum," A, att godkände den I avslutade konventionen om erkännande och verkstälUghet av utländska skihedomar, B, att - med förklaring att propositionen1971:131 Icke kunnat i oförändrat skick bifaUas - i anledning av motionen 1971:1518 för sin del skulle anta det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring I lagen (1929:147) om utländska sklheavtal och skihedomar med det tUlägg att dels ingressen tlU nämnda lag, dels 5 § i lagen om utländska skiljeavtal och skUjedomar erhöU av utskottet föreslagen lydelse, C, att skulle anta det genom samma propositionframlagda förslaget tlU lag om ändring i lagen (1929:145) om skihemän. Ändring i lagen om utländska skiljeavtal och skiljedomarm. Reservatlon hade avgivits av fröken och frökenMattson, herrar Larfors, och , samt herrAlf i (samtliga s), vilka ansett att utskottet under B borthemstäUa, att med avslag på motionen 1971:1518 skulle antadet genom propositionen 1971:131 framlagda förslaget till lag om ändring Ilagen (1929:147) om utländska sklheavtal och skihedomar. Fröken (): 1 Kungl, Maj:ts proposition nr 131 har föreslagits attriksdagen skall godkänna en konventlon om erkännande och verkstäUighet avutländska skiljedomar, den s, k, New , Denna konvention skallersätta tidigare överenskommelse som har gällt, och den innebär att man gerstörre möjUgheter för verkstälUghet . underställs ocksåförslag till förändringar I lagen om utländska sklheavtal och skiljedomar samtI lagen om skihemän. Dessa lagändringar anges på s. 2-4 I betänkandet. Deföreslagna ändringarna är förutsättning för att vi skall kunna erkännakonventionen. Jag viU understryka att I aUt väsentUgt har utskottetssamtUga ledamöter anslutit sig till propositionens förslag. Det är bara på en Ioch för sig ganska betydelselös punkt som det uppstått en skiljaktighet.Utskottsmajoriteten har I anledning av en motion av herrar och att ett tiUägg skaU göras till 5 § lagen om utländska skiljeavtal ochskiljedomar. Denna paragraf lyder; "Skihedom skaU anses som utländsk närden är meddelad å utländsk ort." Motionärerna har anfört att i lagrådsremissen har tvåledamöter ansett att ett förtydligande skuUe vara önskvärt - att vidtiUämpningen av lagen skall skiljedom anses meddelad I den stat därskiljeförfarandet har ägt rum. Orsaken till yrkandet är att i förarbetena till dennaparagraf har man med ordet "meddelad" tydUgen avsett det land därskiljedomen skulle vara underskriven. Men i praktiken har bestämmelsen kommitatt tolkas så att skihedomen skall anses meddelad I det land därskihedomsförfa-randet har ägt rum. menar motionärerna att man i klarhetensnamn borde ange det I lagtexten. Departementschefen har behandlat denna fråga I sinproposition och uttalat att han för sin del anser det helt naturligt att manskaU betrakta en utländsk skihedom som meddelad där förfarandet har ägt rum ochatt detta också torde vara allmänt vedertaget betraktelsesätt. Därför ansåg departementschefenInte att någon ytterligare lagändring behövdes. Det hade nämUgen föreslagits avde sakkunniga som hade att överse vår lagstiftning I förhållande till den härkonventionen att man skulle göra ett sådant här tiUägg. Remissinstanserna var emeUertiddelade i sina uppfattningar, och departementschefen hade stannat för att Inteföreslå något tillägg. Han blev heUer Inte övertygad av de sklhaktlga meningarsom kom till synes i lagrådet, där man var två mot två. menar motionärerna som sagt att man I klarhetens namnändå borde ha det här tiUägget. VI har bland reservanterna ansett att medhänsyn till att den här frågan aldrig tycks ha varit föremål för slutUg prövning Irättspraxis, då man tydUgen vid tiUämpningen oreserverat har föht debestämmelser för praxis som har utarbetats av Internationella handelskammarenoch de s. k. Neuchätel Rules beträffande skiljedom och var den skall ansesmeddelad, så finns det ingen praktisk anledning att göra det här förtydhgandet,utan vi ansluter oss tlU den mening som departementschefen har uttalat. Jag vill understryka att i praktiken har det här väldigthten betydelse, och man har nog en känsla av att här har motionärerna meramotionerat av en viss sorts perfektionism; någon praktisk betydelse harändringen Inte, Jag ber således, herr talman, att få yrka bifall tiU denreservation som är fogad vid justitieutskottets betänkande nr 27, Ändring i lagen om utländska skiljeavtal och skiljedomarm. vice ordförande har införkammaren redogjort för betänkandets innehåll och bakgrunden tlU denlagstiftning som vi här har att behandla, och jag behöver aUtså inte gå in pådet. Jag tänker bara uppehålla mig vid det problem som har gjort att vi stannati skilda meningar. Jag vill gärna först, herr talman, säga att jag tänkerinte dramatisera den skihaktighet som förekommit I utskottet. Det är Ingen frågasom har någon större praktisk betydelse, utan gäller egenthgen om det ärriktigt att försöka få en lagtext som är så tydUg som möjUgt, så att den Inteskall vålla några missförstånd. Problemet är aUtså I själva verket vad somskall menas med utländsk skiljedom, och det tycks som fröken sade vara allmänt vedertaget att en skiljedom anses utländsk om sklheförfarandet ägtrum I ett annat land. Man tiUämpar inte lagtexten efter ordalydelsen, vilket juegentUgen skulle Innebära att skUjedom skulle anses meddelad i det land där denvar underskriven. Vi har som sagt Inom utskottsmajoriteten Insett att fråganInte reser några större praktiska problem, VI har egentligen haft ett skäl föratt vUja ha en komplettering av lagtexten, och det skälet är att I enUghet medden vokabulär som använts i betyder "meddelad"egenthgen det som har varit avsikten vid den här lagens tillkomst, nämligenmeddelad hktydigt med underskriven. Därför har vi tyckt att det var riktigt attfå en komplettering av lagtexten så att man inte skuUe känna någon tveksamhetrörande innebörden i gäUande rätt. Vi har faktiskt heller Inte, herr talman, I utskottetkunnat få några skäl från minoriteten för att en komplettering I klarhetensnamn Inte skulle vara möjUg att göra. Eftersom vi bör vårda oss om en riktiglagtext, som kan förstås av alla, bör man enhgt utskottsmajoritetens meninggöra den föreslagna kompletteringen, som också de båda justitieråden i lagrådethar ansett vara lämplig. Jag ber därför, herr talman, att få yrka blfaU tiUutskottets hemställan. FrökenBERGEGREN (s): Jag tycker att vi reservanter har angivit ett ganska gottskäl för att Inte vidta denna ändring, nämhgen det att det i praktiken inte harvarit några olägenheter med formuleringen. Den oklarhet som fru Ändring i lagen om utländska skiljeavtal och skiljedomarm. KristenssonvlU undanröja tycks aldrig ha existerat vid tillämpningen av lagen. Det gör attJag tycker man skall ha starkare skäl än hade, innan man gåremot propositionen i detta faU, där de sakkunniga och de som behandlat dessafrågor Inte har varit eniga utan stannat imgefär vid en fifty-flfty-oplnlon.Departementschefen har sedan valt en av tolkningarna, och då tycker Jag att detär ganska rimligt att vi följer honom. Fröken säger återigen att dennuvarande lagtexten I praktiken Inte har vållat några problem, och detInstämmer Jag 1. Men efter vad jag förstår kan det rimligen inte vålla någonolägenhet att vi kompletterar lagtexten så att den bhr tydhg. Det är Inte någotutslag av perfektionism, som fröken tidigare sade, utan det är ett utslagav en önskan som många faktiskt kan ha att få en lagtext som är klar ochotvetydig. Det enda skäl som då tycks kvarstå är att vi tvingas ha enannan mening än vad departementschefen haft, och det anser jag I och för siginte är särskilt tungt vägande, då utskottsmajoriteten här har funnit enlösning som är tiUfredsstäUande ur lagteknisk synpunkt. Hen (); Som motionär reagerar Jag htet när fröken kallardet för perfektionism att viha ha en klar lagtext. Alla borde väl kunna varaöverens om att vi skall skriva lagar som är så klara som möjUgt, så att Intebara jurister utan helst också förståndiga lekmän kan begripa dem. Principfrågan är I detta fall att man använder samma ordmed oUka betydelser I oUka lagar. Om man I en speclaUag vill ge ett ord ellerett uttryck en annan betydelse än den I Juridiskt språkbruk vanUga, sä är redandet htet olämpligt, och under alla förhåUanden tycker jag det är ett minimikravatt man då I speciallagen talar om att här har uttrycket en speciell betydelse.Gör man det, så är saken klar och tydhg. Det är bara detta ganska anspråkslösaönskemål som motionärerna framstäUt och utskottsmajoriteten godtagit. I detta anförande Instämde (). Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av fröken m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren blfaUer justitieutskottets hemställan I betänkandetnr 27 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av fröken m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bIföUs. § 4 Lag om försvarsuppfinningar Föredrogs lagutskottets betänkande nr 23 1 anledning avKungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om försvarsuppfinningar jämtemotion. HenLÖFGREN (fp): Genom min motion, nr 1526, har jag påtalat en brist I dennu föreslagna lagen om försvarsuppfinningar. Jag är medveten om att det ärförklarhgt om en propositionsförfattare råkar förbise någon detah i en såsvårbedömbar materia som det här gäller. Med tiUfredsställelse konstaterar jag att utskottet mycketIngående behandlat min motion och utan förbehåll erkänner att jag har rätt dåjag påvisar att det kan uppstå fall då en skyddssökande förvägras rätt att fåett mönsterskydd på grund av ett hemhghållande än vadmönsterskyddslagen nu medger. Jag har I motionen anvisat en möjhghet att genomen relativt enkel ändring i mönsterskyddslagen komma tlU rätta med de av migpåtalade bristerna. Av respekt för denna materias svårbedömbarhet har Jag dockföreslagit att Kungl. Maj:t skaU låta utreda sambandet mellan patenträtten ochmönsterrätten I fråga om försvarsuppfinningar och att förslag till lämpligåtgärd därefter skaU framläggas för . Det framgår också att civilförvaltningen vidremissbehandhngen av mönsterskyddsutrednlngens betänkande SOU 1965:61 - påsin tid observerade just det av mig I min motion påtalade förhållandet ochbegärde en utredning av samma innebörd som den jag föreslagit.Civilförvaltningen framförde sitt förslag om utredning närmast för atttillgodose försvarets behov. Utskottet har helt riktigt uppfattat att minmotion däremot syftar tiU att I uppfinnarens Intresse möjUggöra ett skydd förhär Ifrågavarande slag av mönster. Det hedrar utskottet att det fastslår:"Detta intresse finner utskottet i och för sig vara beaktansvärt." Därefter kan jag Inte längre förstå utskottet. Man viUinte tillmötesgå kravet på utredning förrän tilhäckUga erfarenheter vunnits avden nya mönsterskyddslagens tillämpning. Jag måste fråga: Vad är det för erfarenheterman skah skaffa sig när det redan nu konstateras att lagarna I det av migpåtalade faUet gör det omöjUgt att tiUgodose ett Intresse för mönsterskaparensom utskottet erkänner vara beaktansvärt? Utskottet gör slut ett kategoriskt uttalande avinnebörd att den som finner sig böra skydda en uppfinning enhgtmönsterskyddslagen men hindras från att göra detta genomsekretessbestämmelserna I den föreslagna lagen Inte är rättslös om han hderskada till följd av att mönstret Inte kunnat skyddas, eftersom skäligersättning av allmänna medel I så fall skall utgå. Jag har med anledning av vad utskottet i detta avseendeanför genom hän-visnlng till 14 § första stycket och till vad som sägs på s. 44i propositionen Ifrågasatt om detta verkUgen är riktigt I det faU som av miganförts. Jag har i detta avseende under hand tagit kontakt med utskottetsordförande och sekreterare och därvid fått den försäkran, att mina farhågor ärogrundade. Jag har velat göra detta påpekande för att det härigenom skall varapå ett prejudicerande sätt fastslaget att ersättning skaU utgå enhgt denåberopade paragrafen om skada uppkommer I sådant fall som jag i min motionanfört. Det kan röra sig om mycket avsevärda belopp, och man hade kunnat ordnaden här saken genom att göra den av mig föreslagna ändringen imönsterskyddslagen. Jag har inte anledning att ställa någotyrkande. Jag har bara velat framföra de synpunkter som jag tycker är riktiga.Jag har anledning att tro att det Inte skall dröja aUtför länge Innan mankommer tiU Insikt om att lagen bör ändras I detta avseende. Hen (fp); Jag anser mig inte ha anledning att närmarekommentera vad anfört; han uttryckte I det stora hela uppskattningöver lagutskottets handläggning av ärendet. Utskottet har konstaterat att det som tagitupp i sin motion är beaktansvärt. Även regeringen stär honom nära I detavseendet; I propositionen om mönsterskyddslagen heter det att det Inte äruteslutet att behov kan uppkomma av sekretessregler I fråga om mönster förkrigsmateriel. Men departementschefen anförde att det knappast fannsanledning att tillmötesgå ett av civilförvaltningen I dess remissyttrande restutredningskrav innan man samlat erfarenheter av mönsterskyddslagen. Denna laghar varit I tiUämpning , och erfarenheterna av lagen är därförtämligen begränsade. 1 fråga om ny lagstiftning är det ju ganska vanhgt att mannär det gäller speciella punkter, beträffande vilka man I förväg Inte säkertkan bedöma behovet av lagbestämmelser och hur dessa I så fall bör utformas,låter erfarenheten av lagtUlämpningen ge den behövhga vägledningen. Ungefär såhar utskottet resonerat även I det här faUet. Jag ber att få yrka bifall tlU utskottets hemstäUan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 5 Föredrogs lagutskottets betänkanden: Nr 24 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslagtill lag om ändring I lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser Nr 25 I anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslagtill lag om ändring I , m. m. Kammaren blföU vad utskottet I dessa betänkandenhemställt. Svenska bidrag tiU Intemationella u tveckUngsfonden () § 6 Svenska bidrag till Internationella utvecklingsfonden() Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 15 I anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående svenska bidragtill Internationella utveckhngsfonden () Jämte motion. MaJ:t hade I propositionen1971:128, dagtecknad 1 97 I, under åberopande avstatsrådsprotokoll över utrikesdepartementsärenden föreslagit attbemyndiga Kungl. MaJ:t att till Internationella utveckhngsfonden Inbetala ettbelopp motsvarande under vart och ett av budgetåren1971/72-1973/74 utan hinder av att den överenskommelse. Inom vars ramInbetalningen skuUe ske, ännu ej trätt I kraft. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1971:1519 av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt skulle avslå förslaget i propositionen 1971:128 om att Kungl.MaJ:t skuUe bemyndigas inbetala bidrag tlU samt att av regeringenbegärde utredning och granskning av den verksamhet som bedrevs av Väridsbanken,och , 1, att riksdagenmed bifall till propositionen 1971:128 och med avslag på motionen 1971:1519bemyndigade Kungl, Maj:t att Inbetala ettbelopp motsvarande under vart och ett av budgetåren1971/72-1973/74 utan hinder av att den överenskommelse Inom vars ramInbetalningen skulle ske ännu ej trätt I kraft, 2, att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1519, I vad avsåg utredning och granskning av denverksamhet som bedrevs av , och , HenSVENSSON I (vpk): - där kommunisterna I enUghetmed här I landet gängse praxis Inte är representerade - har tillstyrktregeringens förslag att årUgen betala ett belopp motsvarande 34mUjoner dollar av svenska statsmedel till , ett av organen IVärldsbanksgruppen, Vad är då detta , och vad är och dessfiUalorgan? Vems ärenden går de? Vem drar nytta av pengarna? Det är frågor somär S* protokoU 1971. Svenska bidrag till Internationella u tveckUngsfonden() i högstagrad angelägna och berättigade. Man spiller Inte ett par hundra mUjoner kronorårligen av svenska lönarbetares pengar utan att man också är skyldig att sägafolk sanningen om vart pengarna går. Världsbanksgruppens verksamhet har sedan början av1950-talet väsentUgen varit inriktad på kreditgivnlng åt fattiga och lågtIndustrialiserade länder. är ett av bankgruppens sidoorgan, specieUtupprättat för att kanaUsera medel för vissa investeringar, som går viaregeringarna I berörda länder och som Inte utgör renodlade och direktaaffärsinvesteringar. Detta betyder givetvis inte att är mer"social" som institution än banken är. Det betyder endast att IDAsvarar för sådana s. k. Infrastrukturinvesteringar I utbUdning,transportväsen, kraftutbyggnad - som utgör basförutsättningar för att de rikaindustriländerna sedan affärsmässigt skall kunna öka sin utplundring av defattiga och lågt Industriahserade länder som fortfarande Ugger i de rikaländernas Intressesfär och som Icke befriat sig från det imperiahstlskaInflytandet. Utskottet ger sig inte In I någon vettig sakdiskussion omlDA:s och bankgruppens natur och ändamål. Utskottet konstaterar helt övermagaatt påståendena I kommunisternas motion om organens Imperiahstlska ochreaktionära karaktär Inte är sanna. Men utskottet avstår vlshgen från att sökabevisa detta sitt summariska påstående. Jag skaU därför tiUåta mig en Utengranskning av bankgruppens och IDA:s verksamhet. VI skall se hur det verkhgenförhåUer sig. VI skaU använda ett för ändamålet säkert och oantasthgt material.Jag har här med mig avdrag ur och lDA;s egna rapporter. Där finnsnoggranna uppgifter om mottagarland, om Investeringarnas typ och om belopp ochtidpunkter. VIU utskottet efter att ha tagit del av redovisningen fortfarandepåstå att uppgifterna är felaktiga, så må utskottet framhärda I dennatjurskalhga och narraktiga attityd. Jag viU dock påstå att Världsbanksgruppensegen redovisning är användbar för att rätt belysa problemet. Världsbanksgruppens Ideologiska bakgrand är i och för sighelt klar. uttalade en ledande person I banken, amerikanen , att verksamheten Inte syftade att bygga upp konkurrerande Industrier ide fattiga länderna. Ändamålet skulle enligt stäUet vara att underlättautnyttjandet av sådana råvaror och halvfabrikat som behövde. Iöverensstämmelse med denna grundsats förde en pohtik, som gick utpå att av låntagarna kräva att de skulle ha en positiv Inställning tillprlvatkapltaUsmen, att de skulle föra en konservativ finanspohtik och ha enbalanserad budget m. m. Sedermera har man I viss mån mUdrat dessa krav. Men manhar fasthålht vid kravet på välvilja mot en privatkapltahstlsk struktur. Ochdetta är f. ö. det mest klara och uppenbara I både bankens och IDA:s pohtik.Den berör över huvud bara den kapitalistiska delen av världen eller rättaresagt de regioner i världen som utgör de kapitaUstiska stormakternas viktigasteexploaterlngsobjekt och Intressesfärer. Praktiskt taget utan undantag utgörlåntagarna sådana länder som handelspolitiskt varit knutna till ,, och , eller till imperiahstlskaandrahandsnatloner som eller . Ett land som har lämnatvärldsbanksgruppen. Relativt progressiva länder som eller FörenadearabrepubUken Intar en ytterst blygsam plats. helaInställningen är att när man I IDA:s redovisning talar om , då menar manFormosa, och när man talar om , menar man givetvis . Från socialdemokratiskt håll är man ganska pinsamtmedveten om att kritiken mot och besvärandesanningar. Man försöker därför rädda sig med att säga, att dessa institutionersträvar efter stöne bredd I sin långivning och att en förbättring inträffateller är på väg. Hur förhåller det sig med dessa påståenden? kontroUerar en fjärdedel av rösterna i . Löftetom att bankens och IDA:s pohtik skall bU bredare och mer tolerant härrör frånden amerikanske chefen, som är Identisk med den man som trappade upp ochinförde den systematiska massförstörelsens taktik I krig mot detvietnamesiska folket. Hen är med andra ord en man som bhvit grundhgtskolad I ohka sidor av den imperiahstlska taktiken. Det är tydligen på dengrunden som man från regeringshåU anser sig kunna Uta på hans löften. Vad kan vi då utläsa om IDA:s pohtik? Och i vilken mån harpå sistone en förändring skett? Låt oss se på IDA:s och bankens redovisning! Den pakistanska mlhtärdlktaturen, en socialt reaktionärregim, är lDA:s näst största kund, med 500 mUjoner dollar sammanlagt. Dentredje låntagaren i storleksordning är med 227 mihoner dollar,där en exempellös terror och massmord på progressiva oppositioneUavarit den amerlkanskstödda marionettregimens kännetecken. En reaktionärdiktatur, som med miUtärt våld mött bönders och arbetares försök att organiserasig, behärskar - som med 112 mUjoner dollar är den femte kundeni storleksordning. Det UUa , diktatur under den barbariskemördargeneralen , har njutit stöd med 21 miljoner. Till denkorrumperade kejsarreglmen I , där man ännu inte upphävt slaveriet,har slussats 40 mUjoner doUar. Medan länder som eller inteåterfinns i projektredovisningen har den reaktionäraste av Mellersta Östernsstater. Jordanlen, fått 17 miljoner. MiUtärdiktaturen ståtar med totalt 25 miljoner,medan inte har fått något lån .