prot · FU09124 · 1971-12-31 00:00:00 — 1 vår reservatlon där vi föher upp motionen uttrycker viden uppfattningen att en utredning som skulle sikta på en samordning av deövergripande målen Inte är splittrande utan I stället blir samordnande, och detär detta som vi anser att vi saknar, alltså en övergripande mUJöpolitlskmålsättning. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUlden reservatlon som är fogad tUl utskottets betänkande och vari vi anhåller omen utredning av det slag som motionen hemställer om. FruHAMBRAEUS (c): Man får vara bra okänslig om man Inteuppfattar breda strömmar av olust I vårt samhälle . I våra målsättningar ochvärderingar möter vi motsägelser som är svåra att leva lyckligt och harmonisktmed. som vi alla fruktar arbetslöshet och arbetar föratt avskaffa den, upplever allt fler arbetet I sig självt som meningslöst ochen del arbeten som känns meningsfulla är kanske Inte lönsamma utan rationaliserasbort. Stillestånd är tiUbakagång. Företag som vill leva vidarekänner nödvändigheten av "att under krav på lönsamhet uppnå störstamöjliga expansion", för att citera den övergripande målformuleringen hosStatsföretag . Inser allt fler att perioden av snabb ekonomisktillväxt med naturnödvändighet måste vara en kort parentes I mänsklighetenshistoria. om vi inteskaU plundra och förgifta världens begränsade naturtillgångar, främst jord,luft och vatten och därmed äventyra en allt snabbare växande mänsklighetsframtid. "'Pengar eller Uvet, skall vi byta hård standard mot mjuk? Höjd livskvalitet istället för höjd levnadsstandard. Värdet av fungerande mänskliga relationer harunderskattats. "Lokal-samfunnet" förfaller, säger . Mångamänniskor har inte längre stöd i en mänskligt överbhckbar grupp, där honomfattas som hel människa och inte bara I egenskap av den ena eller andrasociala rollen. På den Individualistiska frihetens ochden materiella effektivitetens altare offrar vi samhörighet och trygghet. Istället för alt ta hand om varandra därför att vi vill del, för kärleks ochvänskaps skull, överlåter vi vård, fostran och stöd på samhället. Det minstaman kan säga är atl del blir förfärligt dyrt. I en pilotundersökning 1965-1966, varvid 1000statsanställda I hälsoundersöktes, konstaterar "hälsodeffekter, starka nog för att föranleda medicinsk diagnos,hos av männen och av kvinnorna"'. Bara hälften avmännen och en tredjedel av kvinnorna var fria från psykiatriska ellerpsykosomatiska diagnoser. Om detta resultat är tlllämpbart pä fler än statsanställdai , oeh det finns anledning att unla så, då förstår var ochen vad det skulle betyda för sjukvården om anspråksnivån på att bil hjälpt frånsin ohälsa skulle stiga ytterligare. VI måste bygga ett medmänskllgare samhälle. Ärdet Inte det vi är sysselsatta med allihop? VI lagstiftar oeh förordnar för attgöra det bättre för människorna. Alla partier vill sätta människan i centrum.Åtskilliga utredningar arbetar för all få fram nya reformer. Men det verkar somom de bästa Intentioner kan ha oförutsedda konsekvenser. VI ändrar påsammanhang, vars manlfestu funktioner vi tycker oss kunnu vara utan. men där delatentu funktionerna kanske var levande oeh väsentliga oeh svåra att ersätta. Samhällen i snabb förändring behöver en kritisk instans,som förutsättningslöst granskar och följer upp konsekvenserna av förändringarna. Den utredning som föreslås I motionen 246 skulle kunnautarbeta riktlinjerna för en .sådan kritisk Instans. Beteendevetare medperspektiv på andra kulturers sätt att lösa samhällsfrågorna skulle engageras.Nya former för forskning borde prövas, där människorna engageras i lösningen avsina egna problem oeh utformningen av sill eget livsmönster och inte bara blirobjekt för undersökningar. Exempel på sådan forskning utgör den s. k.handlingsforskningen, ""action researeh". Samhällsarbetare gårin som medlemmar i probleinmiljöer. Tillsuininuns med människorna där, i öppetsamarbete, formuleras problemen oeh utarbetas lösningarna. Jag ber all få yrka bifall till reservationen av herrGustavsson i m. n. En parlamentarisk utredning angående den inre miljöpoUtiken HerrKARLSSON i (s): Den erfarenhet som väl de flesta av oss harär all de En parlamentarisk utredning angående den inre miljöpolitiken borgerligapartierna har en stark övertro på parlamentarikers möjlighet att komma tUlrätta med de olika problem som föreligger. När Jag lyssnade på ,som höll ett välsvarvat men Inte på nägot sätt konkretiserat tal, ställde jagmig osökt frågan: hur i all världens namn skulle man kunna lösa de problem somfru skisserade med en parlamentarisk utredning? Vad kan enparlamentarisk utredning åstadkomma för att förbättra de tiUstånd som både fruHambraeus och i har talat om? noterar I sitt betänkande att en utredningav det slag som krävs I motionen och därmed också I reservationen skulle spännaöver ett så stort område av samhällslivet att det Inte skulle vara ettrationellt sätt att behandla de frågor som här berörs. Utskottet säger ocksåifrån att de utredningar som pågår Inom de många områden som motionen syftar påbör få fullföha sin uppgift I lugn och ro utan att arbetet splittras av någonövergripande utredning. Av egen erfarenhet vet jag hur svårt det är atl drivaett utredningsarbete när man är beroende av andra utredningar som sysslar medfrågor Inom eller I närheten av samma ämnesområde. De verk som motionen remitterades till har enhälligtavstyrkt kravet på utredning. Låt mig något citera ur yttrandena, eftersom deInnehåller så många fakta. skriver: "Den grundläggandefrågeställningen kan således anses vara uppmärksammad och omsatt I praktiskthandlande. Tillsättande av en parlamentarisk grupp för utredning av I motionenangivna frågor är enligt styrelsens uppfuttning Inte motiverat. I stället börman förstärka de enheter som svarar för den praktiska tillämpningen averhållna rön. I första hand bör tillämpningen ske på det regionala planet meddess omedelbara närhet till problematiken." anför att den med hänvisning tillarbetet I fråga om att förbättra både den yttre och den inre skolmiljön somredovisas i det yttrande som har avgivit Inte finner skälföreligga för att Inom skolans område tillsätta den I motionen föreslagnautredningen. slutligen anför: En allsidig utredning avdet slag som föreslås I motionen torde med hänsyn lill uppgiftens storaspännvidd och svårighetsgrad komma att bil mycket tidskrävande. För att pä deämnesområden, som anknyter till de bostadspolitiska organens verksamhet, näett resultat som kan omsättas i praktiken utan alltför lång tidsutdräktförordar att motionen överlämnas till boendeutredningen. De tre statliga organ som haft motionen på remiss äralltså enhälliga i sina uttalanden om att motionen Inte bör föranledatillsättandet av en parlamentarisk utredning. Låt mig sedan redovisa vad det är för utredningar somarbetar på det här fältet. Det pågår ett utvecklingsarbete I fråga omföretagsdemokrati, det finns en utredning om arbetsmiljöfrågorna och omanställningstryggheten. har boendemlljöfrågorna om hand.Traflkbullerutredningen sysslar oekså med boendefrågor och liknande, boendeutredningenlikaså. har ett annat fält som också rör den miljö sommotionärer och reservanter vill utreda. behandlatsav en utredning som gjordes färdig , och det har lagts fram enproposition för där man tar hänsyn till de resultat den utredningenkom fram till. En utredning sysslar med skolans inre arbete. Socialutrednlngenmed sina vida direktiv berör en mängd av de områden som en parlamentariskutredning skulle arbeta med. sysslar med en utredning om denpsykiska hälsan. Det finns säkerligen fler utredningar som är verksamma just påde arbetsområden där man nu vill ha en parlamentarisk utredning som skulleöverbrygga aUtlhop. Jag ställer frågan: Vad skulle det bli av de härutredningarna, om man finge en pariamentarisk utredning, som iAlvesta har reserverat sig tiU förmån för? Resultatet blir naturligtvis att detblir varken hackat eller målet. Man når Inga resultat med de utredningarna. Deskulle läggas åt sidan och inte kunna fullfölja sitt arbete. Det sämsta man kangöra om man vlU åstadkomma något resultat på det här fältet -som är viktigt,det viU jag understryka - är att bifalla den reservation som är byggd påcenterpartiets motion I frågan. Låt mig också ta upp vad reservanterna anför. De säger attutredningsarbetet är splittrat och saknar övergripande mUjöpohtlsk målsättning en målsättning som jag nu har visat skulle ge negativa resultat. Vidare sägsdet att den Inre miljön rör människan och att man måste ha en "mihöpolitiksom utformas som en helhet". Allt det där är vackert sagt, men det är fraser ochIngenting annat, och fraser skall man väl behandla så som det anstår dem. Manlöser Inte människornas problem genom att skriva direktiv tlU en utredning somskall se på helhetsfrågan. VI kommer I alla fall aldrig Ifrån att det ärdetaherna, de som utvecklas I det särskilda utredningsarbete som pågår, som äravgörande för resultatet också av det utredningsarbete reservanterna vill ha. Det heter vidare I reservationen: "Olikaåtgärdsområden - planering av fysiska miljöer, åtgärder I fräga om det socialavärdemönstret, vägledning för individen som skapar möjUghet till val av denlämpligaste miljön, psykoterapi och annan rådgivning till ökad motståndskraftmot mlljösvårlgheter - måste tillsammans utgöra ett sammanhängande ochsamordnat åtgärdssystem." Det är fortfarande vackra ord men också därfraser. Vilka utredningar som än kommer till stånd kan man Inte lösa de enskUdamänniskornas Inre mUjöproblem - kanske I en del fall, men Inte som allmänregel. Människorna tvingas exempelvis att bo där de har ett arbete. Det är merasällsynt att de Individuellt kan väha den miljö som skulle passa dem bäst. Den sociala värderingen kan Inte heller ändras genom enparlamentarisk utredning. Den värderingen måste ändras på andra grunder.Industriarbetet, exempelvis, måste värderas högre än nu - genom bättrearbetsmUjö, bättre löner och tryggare anställningsförhållanden. Är det kanskerent av så, att genom en parlamentarisk utredning vill söka kommaundan denna värderingsfråga, som kommer att bil kontroversiell? Med tanke påden högerglldnlng som nu genomgår håller jag Inte alls förotroligt att kravet på utredning kring den Inre miljön närmast är enkamouflerande handling för att avleda Intresset En parlamentarisk utredning angående den inre miljöpolitiken 5* protokoU 1971. En parlamentarisk utredning angående den inre miljöpolitiken från dereella motsättningar som finns emellan olika grupper I samhället. Det finnsenligt min och utskottsmajoritetens mening, herr talman. Ingen anledning altbifalla motionen och därmed reservationen. Jag yrkar från den utgångspunktenbifall till utskottets förslag. Hen (c): När Jag lyssnat på utskottets ordförande herrGöran , måste Jag säga att det han för fram som motiv för avslag pådenna motion stämmer mycket väl överens med det som hävdades frånsocialdemokraternas sida 1962, när väckte sin stora mlljömotion. Detankar och de förslag som där fördes fram är de stora diskussionsfrågorna . Jag är övertygad om att den här frågan är Uka aktuell som 1962års motion är . Uttrycken högerglldnlng och konservatism tror jag passarbäst beträffande själv, eftersom det är så svårt attövertyga honom om vad som är riktigt. säger att man Inte skall ha någonövertro på utredningar; de kan Inte lösa problemen. Jag vet att har varit med I många utredningar, men jag tror inte att han så heltvill underkänna utredningarnas arbete, som han själv varit med om, och deförslag han har lagt fram. Jag är väl medveten om att en utredning inte kanlösa människornas problem. Men vad vi strävar efter är Ju att komma medförslag, att skapa förutsättningar och försöka undanröja orsakerna tUl många avde problem som människorna har. Detta skulle splittra och det skulle vara fullständigtomöjligt att komma någonstans, om man skulle tro , VI har Juhär sagt att det utredningsarbete som pågår är splittrat och utt man intefår den övergripande miljöpolitiska målsättning som vi är I behov av. Sedan refererade yttranden av treremissorgan, och det var väl riktigt refererat. Men dessa remissorgan har settfrån slnu begränsade områden. De har yttrat sig endast om den verksamhet som dearbetar med, och de har Inte tagit ställning till samordningen och denövergripande målsättning som vi anser vara så väsentlig. Nej, , här är det Inte fråga om fraser,utan härar det fråga om att få fram förslag och riktlinjer som undanröjer deproblem som verkligen finns. Skulle man la på orden, så harvi strängt taget Inga problem I samhället . FruHAMBRAEUS (c): sade attmänniskorna tvingas att bo där de kan få arbete. Är inte bara det skäl nog fören övergripande utredning i dessa frågor? menade att vad Jag sade Inte hade någonkonkret anknytning alls. Jag vill bara upprepa en sak, nämligen atl Jag anseratt när vårt samhälle förändras så snabbi som sker, vore det mycket väsentligtom det fanns några som hade som arbetsuppgift att följa upp de oförutseddakonsekvenserna uv förändringarna. Vi utreder och lagstiftar om en mängdreformer, men det finns ingen som direkt har som urbetsuppgift att följa upp deoförutsedda konsekvenserna. Jag troratt en sådan utredning som motionärerna har föreslagit skulle kunna arbeta med detta som en av tänkbara konkretaåtgärder för att '* komma tUl ratta med dessa problem - och föreslå riktlinjer för en sådan den kritisk Instans I samhället. i (s): När i tar framcenterpartiets motion och säger att den skuUe hgga till grund för miljödebatt vi har , så vågar jag säga att det är en övertro både påcenterpartiets Insats när det gäller miljön och på den motionens verkningar. Isjälva verket är det Ju andra som varit drivande när det gälltmlljöutveckllngen och försök att åstadkomma förbättringar därvidlag.Centerpartiet har haft en viss förmåga att göra PR kring sina förslag, menpartiets praktiska Insatser har sannerligen inte varit så stora. Skall man tadessa Insatser som utgångspunkt för att man nu skulle ha en parlamentariskutredning om den Inre miljön, så tror jag Inte det blir så stora resultat. säger att jag Inte har någon tropå de parlamentariska utredningarnas resultat. Jo, , det harjag, och jag har ju skildrat att boendeutredningen, barnstugeutredningen,servicekommittén och många flera är parlamentariskt tillsatta utredningar sombehandlar just vår Inre miljö. Det är på den vägen man skall åstadkommaresultat. Däremot tror Jag Inte - det vill Jag mycket klart säga Ifrån - med ytterligare en utredning, som skulle lägga sin "döda hand"över de andra, skulle nå några resultat. Det är därför Jag har motsatt mig dethär förslaget. Sedan bara ett par ord till som säger attdet vore riktigt att man fick en utredning som skulle följa upp vad som hänt.Men de utredningarna, , pågår ju. Det är de expertutredningar somarbetar på en mängd olika områden I samhället. Där följer man upp det. Men fruHambraeus kan väl Inte tänka sig att om man tillsätter några parlamentariker,så skulle de kunna följa det här problemet bättre och lösa det, så att detskulle kunna ge resultat. Beträffande bostäderna och det jag sade om att människornaändå måste bo I närheten av de platser där de arbetar, så tillkommer det deorgan som vi har att försöka skapa förutsättningar härför. Och det finns redanförutsättningar, , om man anlitar de organ som vi har på detkommunala fältet och på andra områden, för att åstadkomma bättre miljöer där.Det är inte fråga om att utreda - det är bara fråga om atl omsätta det hela Ikonkret handling. Enparlamentarisk utredning angående den inre miljöpoUtiken HerrGUSTAVSSON I (c) kort genmäle: Jag vill bara än en gång erinra om motion . De frågeställningar som togs upp Imotionen 1962 är de frågeställningar som är högaktuella när det gällermiljödebatten. Men den gången ville Inte vara med. Då talade manom atl det var en Julgransprydnad, om att man Inte kunde lagstifta om lyckan osv.Men efter olika framställningar här har det blivit en debatt, och det har häntmyeket. VI kanInte lägga fram en proposition - det är regeringen som skall göra det,. Sedan är det bara att konstatera att här finnsutredningar, men de omfattar Inte på långt när alla de frågeställningar som vitar upp I motionen. Och framför allt: Man får Inte den samordning som viefterlyser. värderade ordförande herrKarlsson I såg och reservatlon i det härärendet som ett exempel på påstådda högerglldnlng på senare tid.Jag vill då I klarhetens Intresse påpeka att utskottsmajoriteten denna gångutgörs av utskottets moderata och socialdemokratiska ledamöter. Jag överlåteråt kammarens ledamöter att bedöma vem som har glidit och huruvida glidningenhar skett åt vänster eller åt höger. Att står påutskottsmajoritetens hnje behöver ju inte innebära att det här inte skullekunna vara en glidning av . Lägg märke till, , att Jagsade att gjort på detta sätt för att kamouflera sitt verkligahögerghdande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den sorn vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan I betänkandetnr 36 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposltionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §22 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden Kammarens bordläggnlngsplenum tisdagen den 16 novemberbörjar kl. 15.00, dvs. tidigare än vad som angivits i denpreliminära planen, för att bereda tid för besvarande av Interpellationer ochenkla frågor. Såvitt kan bedömas av föreliggande uppgifter ombordläggning av utskottsbetänkanden bhr det sannolikt nödvändigt att anordnakvällsplenum . Arbetsplenum kommer att anordnas även torsdagen den 18november. Sammanträdet nämnda dag Inledes med en frågestund. anordnas I enlighet med denpreliminära planen ett bordläggnlngsplenum . Biologisk kontroU, m. m. Nr 22 i anledning av motion om anläggande av en rikssport-och frUuftsanläggning Nr 23 i anledning av motion om ett rekreationsinstitut Nr 24 Ianledning av motion om kyrkomusikorganisationen m, m. Nr 25 i anledning av motion om anställningsvillkoren förkyrkomusiker i frikyrkorna Nr 22 I anledning av motion om orientering inomtandläkarutbildningen angående de handikappades problem Nr 23 Ianledning av motion angående sexualundervisning för vuxna Nr 23 I anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeutbyggnad av TroUhätte kanal, m. m. Nr 52 i anledning av motioner angående mätningen avluftföroreningar KammarenbiföU vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 24Biologisk kontroll, m, m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 54 I anledning av motioner angående biologisk kontroU, m. m. 1 jordbruksutskottets betänkande nr 54 med anledning avvår motion, nr 23, om åtgärder för biologisk kontroll genom bl, a, förstärktInsektspatologlsk forskning understryker utskottet hur angeläget det är atterforderliga medel ställs tlU förfogande för den fortsatta forskningen på dettaområde. Utskottet går visserligen inte så långt att Biologisk kontroU, m. m. det understöder vår begäran om ett förslag tillorganisation av denna forskning, men det är en sak som det kan finnas anledningatt återkomma tUl. VI noterar med tUlfredsställelse att utskottet denna gångoch I detta sammanhang yttrat sig nästan ordagrant på samma sätt som vi I vårasgjorde I vår reservatlon när det gällde en punkt I motion 989 angåendeforskning om giftfri odling. Biologiska bekämpningsmedel finns det av en väldig massaolika slag från rovinsekter till frisläppande av sterUlserade hanar ochgenetisk kontroU. Satsningen i på den här sortens forskning är enligtsamstämmiga remissutlåtanden mycket blygsam och bör förstärkas.Förutsättningarna för biologisk bekämpning är ännu Inte ens till närmelsevisnöjaktigt utredda, skriver t. ex. statens växtskyddsanstalt I sitt utlåtande.Det är bra att nu tagit detta ad notam åtminstone så tillvida att man markerat bristen och sagt att den måste avhjälpas. Jag vill ytterligare kommenteraen detalj i utskottets behandling I samma betänkande av en annan motion,nämligen nr 1037 .iv m. fl. Där begärs en samordning avforskningsinsatser för att åstadkomma giftfri odling. Vissa remissinstanser harställt sig välvilliga tiU detta, bl. a. I . DennaInstitution nämner särskilt i sitt utiåtande att även biodynamikerna bör fåvara representerade i ett sådant samrådsorgan för att ge kännedom om insatsernaäven från detta håll, möjhghet att bedöma dem och möjlighet att på ett tidigtstadium överbrygga eventuella motsättningar mellan olika intressen inomarbetsområdet. Jag vUl gärna understryka denna InstäUning,som visserligen är unik bland remissinstanserna men som har sitt särskildavärde genom att faktiskt har en del experiment med detbiodynamiska odllngssättet bland sina arbetsuppgifter, och dess företrädarebör aUtså veta vad de talar om. Utskottet nämner Inte dessa synpunkter I sitt betänkandeoch anser Inte att något särskilt samarbetsorgan är behövligt men uttalar sig Istörsta allmänhet för att möjligheterna till en alternativ användning avbiologiska hjälpmedel blir närmare klarlagda. För min personliga del tror jagatt man därmed bör öppna dörren även för de biodynamiska experiment som visarsig bärkraftiga och inte avvisa dem på dogmatiska grunder. Med dessa motiveringar, herr talman, ber jag att få yrkabifall tlU utskottets hemstäUan I jordbruksutskottets betänkande nr 54. I detta anförande, under vUket herr förste vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandhngar. Instämde 1Falköping (c). HerrHANSSON i Skegrie (c): Jag behöver kanske Inte yrka bifall tillutskottets hemställan nu när har gjort det. Men jag vUl liksom honunderstryka att utskottet har varit synneriigen positivt. Utskottet harsärskilt understrukit behovet av ökad forskning. komma fram till andra odlingsmetoder är det bara etttacknämligt resultat. Jag hoppas därför att vad utskottet skrivit så småningomskall leda fram tUl ökad och Intensifierad forskning. Den här frågan har berörts av underett par år ~ Inte hka allsidigt som , men vi har behandlat yrkandenom anslag till forskningen på det biologiska området. Vatie gång har riksdagenvarit mer eller mindre välvillig och sagt: Ja, vi tycker att det skall ges merpengar till denna forskningsgren, eftersom så mycket händer ute I världen ochhos oss själva på detta område. Men trots detta händer för Ute påforskningssidan. Forskarna säger själva att de har alldeles för få penningmedelför att kunna ge sig In allvarligare på detta område och att de behöver användade pengar de får enbart på biocidforskning; det ges Inget utrymme för att Itillräcklig grad angripa det biologiska och ekologiska forskningsområdet. Detkommer så mycket nya preparat och det händer så mycket nytt I fråga omgödselmedel osv. att man måste koncentrera sig på detta. har utskottet och utskottets värderade ordförande sagt,att man varit mycket positiv och att man hoppas att statsmakterna verkligenuppmärksammar detta område mer. Jag har Inte samma förtroende för statsmakternaI det sammanhanget sedan jag följt dessa frågor . Jag tror att det är nödvändigt att , för att viskall få ordning, ett kommande år anslår särskilda medel för dennaforskningsgren så att vi kan tränga ned på den biologiska sidan. Det gäUer Inteenbart biocidfrågan, utan det gäller över huvud taget den biologiska odlingsformensmöjligheter att frambringa hvsmedel som är av hög kvalitet och som passar in ivår miljö på ett annat sätt än . Jag skulle alltså gärna ha sett att det samråd sommotionärerna föreslår hade kommit till stånd. Det förhåller sig nämligen Intepå det viset som och en del andra Institutioner säger, har ett grepp om detta. Man forskar I parceller men bedriver ganska litepraktisk forskning på den biologiska sidan.