prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandhngar. i (fp); Jag vill tacka statsrådet för svaret. DetinnehåUer speciellt en viktig sak. Jag hade interpellerat om EEC-informationentill den breda allmänheten till skillnad från den till speciaUster ochspeciellt intresserade. Handelsministem nämner att "Gula Boken" från1968 skaU komma ut i aktualiserat skick. Det är i och för sig bra. Men därefterkommer den centrala meningen i svaret, där statsrådet säger: "Jag kanemeUertid nämna att vi överväger att även redovisa detta material i kortare ochmer populär form i en serie småskrifter." TUls vidare bara överväger man alltså, men det är i varjefall en öppning. Vad är det som behövs? Varför är informationens natur såviktig? Jo, därför att det är en serie korta skrifter eller kanske ännubättre små kortfattade faktablad som kan nå fram. Folk i allmänhet orkar inteläsa tjocka saker. Det behövs nu insatser med en upplaga för masspridning medtanke på EEC-frågans stora betydelse för vårt samhäUe, skyldigheten förstatsmaktema att informera i det unika läge för förhandhngarna som vi befinneross i och det uppenbara behovet av information. Jag kan hänvisa tiU SverigesRadios undersökning , där bara av desvarande kunde nämna vad EEC var för någonting enligt de enklaste kriterier somtänkas kan. Det danska greppet är då bra. Tolv informationsskrifter på30 sidor vardera betar där av fältet gradvis, vilket är den centrala punktenför att få spridning av och läsvärde hos sådana här skrifter. 1 små doser skerutportioneringen av fakta. Danskarna utger en skrift om Gemensamma marknadensinstitutioner, en om jordbrukspoUtiken, en om det industripolitiskasamarbetet, en om förhållandet till utomstående länder inklusive ,en om energipolitiken, osv. Jag visar på TV-skärmen en bild av skriften om denGemensamma marknaden. Det är skrift nr 2 i den danska omfattande informationsserien. Detta är något helt annat än "GulaBoken", som aldrig kan bli en ersättning för en sådan här bred informationeffektivt spridd över landet. Jag skulle för resten också vilja fråga när "GulaBoken" kommer ut och hur stor upplagan är. Det är högst troligt attupplagans storlek visar att boken just inte är tänkt att få masspridning. Jagvill också uttrycka en viss förvåning över att boken ännu inte har kommit.Efter vad jag har förstått fanns bakgrundsmaterialet färdigt senast i börian avoktober, och även om viss utrensning av hemliga fakta med tanke på vårförhandlingsposition kan ha behövts, har en mycket lång väntetid uppstått. Jag återkommer till informationens art. I svaret nämns femandra pubUkationer med aktuellt innehåll men också de är ganska tjocka.Detsamma gäller om läsvärdet hos tidskriften , som är ett bra grepp i och för sig, men inte hellerdenna skrift är avpassad för stor spridning. Jag skulle gärna vilja fråga hurstor upplaga denna publikation numera har och vilka den går tiU, För att ta ett andra exempel bland länder som på oUkasätt söker anknytning till EEC vill jag visa även vad den brittiska regeringengör. Den har satt i gång en gigantisk information tiU allmänheten, någontingsom inte aUs har uppmärksammats här i landet. Denna information består avfyrsidiga små vikblad, som gratis delas ut över hela landet på postkontoren.Vikbladen är alla korta och informativa. Minst fyra stycken, som jag har här,har kommit ut och åtminstone tre stycken till kommer det att bli. Låt mig påTV-skärmen nu visa en bild över några av dessa vikblad. "Vad är den Gemensammamarknaden?" heter det ena och "Industri och teknologi i denGemensamma marknaden" heter det andra. Det tredje exempel som jag viU hänvisa tUl för att fåhandelsministern att mycket starkt och positivt överväga en vitt spriddinformation är det norska. , alltså handelsministern i , gjordeett uttalande vid den stora i . Där nämnerhan dem som har vissa negativa inställningar på faktaområdet och t. ex. troratt ett närmare nordiskt samarbete skulle vara ett alternativ tUl EEC för norskdel. "Jag tror det finns en aUmän känsla av att denoffentUga debatten om dessa problem har avslöjat en brist på information om defaktiska förhållandena. Min regering har därför startat en plan för vitt spriddinformation om Gemenskapema och om de europeiska problemen i aUmänhet, Dennainformation kommer att bh helt faktamässig och skall söka visa både fördelarnaoch nackdelarna för som medlem av en utvidgad Gemenskap. Vi hoppas attdenna information skaU bidra till en mindre känslomässig och bättre informeradoffentlig diskussion om dessa problem i vårt land." Här har jag med det danska, det brittiska och det bhvandenorska exemplet visat på någonting som ännu inte har skett här i . Hososs har viljan tUl information varit god, men informationenhar inte varit avpassad för den stora aUmänheten. Det är därför som jag vlU tafasta på det besked som skymtar i handelsministerns svar . Överväg gäma,men besluta åt rätt håll! Vi löper nu in i då besked tiUSverige och svarsbesked torde komma att ges. Jag vill säga: Ös på baramed information, ös på herr handelsminister! Om information tiU allmänheten angående EEC-altemativen försvensk del Om information tiU allmänheten angående EEC-alternativenför svensk del Det är bråttom med detta. Det ärbråttom dels därför att vi ser vad övriga länder redan har gjort, dels därföratt okunnighetens slagord om EEC fått göra sig så breda här i landet, iblandganska ensamma, alltifrån de kortaste uttryckssätten till en sådan bok som dennya av Myrdal-Ekström-Pålsson. Dessa författare tror t, ex, att etthandelsavtal med ömsesidiga tullättnader är ett alternativ tiU EEC, vilket detju inte är med hänsyn tiU . Det sprids alltså i oUkasammanhang egendomhga förestäUningar om faktiska förhåUanden, Det är enbart demsom jag nu talat om, inte om de värderingsmässiga givetvis. En informationskuUe alltså rensa upp betydhgt. pubUcerades ett upprop från ett drygt40-tal forskare, kulturpersonligheter m. fl, här i landet. Jag viU Inte ta uppdetta i sak nu under vårriksdagens elfte timme, men jag tror att uppropet visarefr. förhållande; känslan av brist på information ut över landet. Man kännersig nämligen förvinad, anser att vi går i riktning mot en allmän intemationeUsamhörighet men möter en negativism på många håll här i landet och står oroadoch undrande. På så sätt visar uppropet också en brist på information, enupplevd brist på motinformation med fakta, där även enkla och korta sakbeskedskuUe betyda oerhört mycket. Jag skall nöja mig med att bara från bötian av dettaupprop läsa In några meningar till protokollet: "står inför en av de viktigaste frågorvårt foUc haft att ta ställrung tiU under detta århundrade," Och sedan, istycket därpå, heter det: "Utveckhngen har visat nationalstatensotillräcklighet och den allt större betydelsen av internationellt samarbete.Stömingar i det ekonomiska hvet respekterar inga gränser. Ett litet land somSverige, vars välstånd i väsentlig grad är byggt på en stor utrikeshandel, äralldeles särskilt beroende av att i samarbete med de stora industrinationema iEuropa finna gemensamma lösningar på gemensamma problem. Ett sådant samarbetebåde kan och skaU ses i ett ännu vidare intemationellt perspektiv, bl, a, somen nödvändig grundval för ett effektivare stöd åt u-ländema," Jag tror att enbart ett besked, spritt mycket effektivt,om att av vår export går tiU länderna i det utvidgade EEC skulle fåmånga att stanna upp och ge dem en viss faktagmnd som tillsammans med mycketannat kan få konturema i problematiken att klarna bättre. Det var ett bra slutstycke i svaret. Det innebar praktiskttaget en uppmaning tiU bl, a, radio och TV, därför att de tydligen kommer attfå all slags hjälp från departementet med fakta och bakgrandsmaterial tillinformation via de kanalerna. Däremot är jag Inte nöjd med svaret i näst sista stycket,och jag skall sluta med det. Jag vill i detta anförande bara ta upp en sak därioch den gäUer Informationen utåt till EEC-länderna. För att få länderna ute iEuropa att verkhgen förstå och även ganska brett få pohtikerna att intensivtuppleva, att det är nära, omfattande och varaktiga förbindelser vi önskar, ärdet nog bra att man åberopar § 238 om associering. Det finns ju en skillnad mellan associationsavtal och handelsavtal,och skiUnaden är att handelsavtal gäUer handeln , medan associationsavtal gerassociationsråd, kommittéer och mycket annat på det rent institutio- nella området, och det ärdetta som är så viktigt. Handelsavtaletär fixerat tiU ett visst samarbete på det handelspohtiska området och sålundastatiskt till sin natur. Genom det fortlöpande samrådet i gemensammainstitutioner kan associationen på ett helt annat sätt bh öppen ochanpassas tiU växlande behov. Även om aUtså associering är enbart en form förett avtal, som kan fyUas med mer eller mindre av innehåU, är det fråga om enmycket viktig form. Ordetassociering rymmer också en distinktion för informationen i om vår viljatiU nära samarbete, som är väsentlig. Det har en annan klang, som ute i EuropaInte bara gäller formen för vår anknytning utan som också tas som tecken påviljan till sakligt innehåU. Det vore tacknämhgt om vi tar fasta på det ifortsättningen. Ominformation tiU allmänheten angående EEC-alternativen för svensk del Hen WIRMARK (fp): Jag skall bara taupp en enda punkt i interpellationssvaret. Den gäller frågan om information omoUka altemativ. Handelsministern säger att analyser av oUka alternativknappast är möjUga i dagens läge. Ävenom jag förstår svårighetema att före en förhandhng I detah klargöra de ohkaaltemativ som står tiU buds, tycker jag att det är märkligt att man helt avstårfrån att i breda hnjer söka beskriva vad olika altemativ innebär och vad derasföljder bhr. Av vad hen MöUer sade ifemgår att man i också kommeratt informera om fördelar och nackdelar, dvs, ohka alternativs konsekvenser.Det aktueUa läget talar också enligt min uppfattning för en sådan uppläggningför del. Myckettyder på att den rapport, som kommissionen snart kommer att avge, kanske intekommer att bh särskilt positiv för del. Vi har ju begärt en tullunionoch avser då naturligtvis att få ett visst inflytande över de beslut som skullegäUa även oss. Men kommissionen lär anse att för inflytande i beslutsprocessenfordras medlemskap. Kommissionen kan därför antas vilja trappa nedförbindelserna med för att minska eller begränsa problemen påinflytandesidan. Det är därför inte lätt att även för dem som följer frågan seklart vilka alternativ som tiU slut kommer att stå öppna för del ochvilka konsekvenser de får. Hurmycket svårare är det då inte för allmänheten att följa med i EEC-debatten förnärvarande. Det är först nu efter informationen om att en franskbrittisksamsyn har nåtts I väsenthga spörsmål som vi vet att det med största sannohkhetbhr allvar med en utvidgning av EEC. vet vi också att vi står införreahtetsförhandUngar för vår del, på vilka vi måste finna en lösning. I ettläge, där det är ytteist oklart beträffande vilka alternativ som tiU slutkommer att stå öppna för vår del, måste det väl ändå vara viktigt att man i denobjektiva och sakliga informationen från sida inteenbart, som framgår av svaret, avser att belysa konsekvensema av att vi fårvåra maximiönskemål tUlgodosedda utan även om vad följdema skulle bli, om våranslutning tiU slut kommer att ske på någon annan och lägre nivå. Det är intebara nödvändigt att beslutsfattarna och regeringen har klart för sig vUka dessaföljder skuUe bh, utan detta gäller medborgama i allmänhet. 2*protokoU 1971. Om information till allmänheten angående EEC-alternativenför svensk del det,enligt min mening, helt oundgängligt att man belyser konsekvenserna i deras helhetoch inte bara det altemativ som Innebär att vårt land jämställs medmedlemsländerna. Det här innebär inte att jag inte önskarregeringen framgång i dess strävanden att uppnå en tullunion. Vi bör göra aUtvad vi kan för att vi verkligen i praktiken skaU uppnå de "nära,omfattande och varaktiga ekonomiska förbindelser" som vi har begärt. Ochdet är möjhgt att tongångama i ministerrådet blir mer positiva än ikommissionen, men I det här läget bör så långt det är möjligt den information,som här hemma skall förbereda debatten och besluten, täcka hela bilden och deohka altemativ som vi tror kan bh aktuella. Handelsministems svar ger en vissöppning för en sådan information , och jag hoppas bara att han skaUkomma fram till slutsatsen att det är möjligt att ge sådan information ganskasnart. HenBURENSTAM (): Den fråga som debatteras ärmycket betydelsefuU för landets framtid dvs. att det sprids en korrektinformation, så att de beslut som skall fattas verkligen sker pågrandval av en allmänt övertänkt Unje. Den fråga som vi diskuterar har också enannan dimension, hen talman, nämUgen de problem som uppstår om man begär att enregering partipolitiskt färgad givetvis skaU svara för en mycket omfattandedel av den information som skall ges. Härvidlag fordras en balansgång, som jagföreställer mig att upplever som svår och som han väl också kommeratt beröra i den replik han ger. Men även om att den typen av svårigheter föreligger och att vi inte skall hanågon sorts propagandaministerium, tror jag att vi ändå kan kritiseraregeringen för att icke ha gjort tillräckligt mycket i två avseenden. Till att böria med har regeringen misslyckats med, såsombåde i och hen Wirmark framhållit, att på ettlättillgängligt sätt få ut upplysningar som odiskutabelt är att betrakta somfakta om . Det finns mycket underliga föreställningar ivårt land om vad de enskilda ländema i egentUgen är och om vad derassamarbete innebär. Men det är också något annat som försvåraropinionsbUdningen här i landet och som jag tror att representanter föropposltionspartiema starkt har upplevt, nämligen att regeringen inte tycks hainformerat sig själv om vad den egentligen viU eller informerat EEC-ländema omvad som egentUgen är strävan. Vi talar mycket om vår öppna ansökan,hen talman, men om man har en ansökan öppen för länge tror jag att man kommeratt, tidigare än annars, finna en dörr stängd. Jag tycker att regeringen iSverige, så här i avslutningsskedet I förhandUngarna meUan de europeiskaländema, måste bestämma sig för vad som tiU slut skaU bU en svensk Unje. Dåförst kommer det att finnas verkliga möjUgheter tlU en fruktbar brytning av deolika meningsriktningar som finns. Då kommer inte de svårigheter att föreliggasom finns och som talade om i sitt interpellationssvar,nämhgen att det finns sådana mängder av alternativ som snurrar om varandra attdet är nästan omöjhgt att ge ut en begripliginformation. Men om regeringen bestämde sig för vad vi egentligen vill skulledetta nödvändiga informationsproblem bli mycket lättare att lösa. Jag tyckerfaktiskt att regeringen skulle vara i stånd diskussion och ettårs avslutande, intensiv debatt i dessa frågor att ge ett någorlunda klartbesked om vad regeringen egenthgen vill, någonting utöver de fraser somregeringen använder om nära, långtgående och varaktiga förbindelser. Det ärfraser bakom vilka man tar skydd men fraser som icke är tillräckliga för att nui , då Europafrågoma kommer att avgöras, utgöra grund för enmeningsfyUd svensk Unje, en meningsfylld svensk debatt, en information om vaddet är för avgörande som vi egentUgen står inför. Jagtycker det är djupt oroande, herr talman, at kommeratt åtskiljas utan att ha fått denna typ av klargörande från sida,utan att vi har fått möjlighet att i denna kammare debattera om vad det är försorts slutliga ställningstaganden som regeringen kommer att behöva ta, kanskeinnan på nytt samlas. Oitiinformation till allmänheten angående EEC-alternativen för svensk del hade ett par frågor som jag kan svara på först.Den ena gällde när den reviderade upplagan av GiUa boken som vi nu arbetar påkommer. Min förhoppning är att den under loppet av denna sommar eller i vatiefall skall vara ute och tillgängUg för aUmänheten, Upplagansstorlek som var andra fråga har vi ännu inte bestämt. Sedanuttrycker hen sin förvåning över att den inte kommit . Här fanns jugrundmaterialet , säger han. Nåväl, hen hade kanske underandra omständigheter varit välkommen att begrunda de problem som uppstår närman skaU försöka fånga den levande organism i flykten som är EEC och beskrivaden korrekt och tiUräckligt inträngande. Under denna vår har det hänt en heldel inom Den gemensamma marknaden och det har lett till att väsentUga för attInte säga centrala avsnitt i höstens material har fått skrivas om. Detta som enav förklaringarna till att det tagit Utet tid. Mendet som ett par av inläggen, hen och hen Wirmarks, egenthgen handladeom var jämförelser mellan den informationsarbete och detsom sker i , och . Det är framför allt två önskemål somkommit fram. Det ena är att vi skall satsa på lättUlgängUghet, massupplaga ochbegränsat format. Det andra är att vi skaU gå längre in i problemet, beskrivaaltemativ, fördelar och nackdelar. Jagskall inte tala illa om mina kolleger i , och det harjag ingen anledning att göra men jag tycker att deras informationsskrifterhar beskrivits på ett sådant sätt att jag inte är säker på att de själva kännerigen dem. Jag tror inte de upplever den Informationsverksamhet som bedrivits idessa tre länder som så förfärligt framgångsrik. Det är alldeles riktigt att deskrifter som kommer ut i ligger i formatet 3040 sidor. Men det är tolvskrifter, , Multiphcera, och man kommer tiU att det är 400 sidor somden intresserade lekmannen skall sätta i sig för att bli informeradlättillgäng- Om information tiU allmänheten angående EEC-alternativenför svensk del Ugtpopulärt och kortfattat om EEC. Den nya volym som vi arbetar med hgger ungefärpå formatet 400 sidor. Jag förstår danskama. Det krävs en sådan omfattning påmaterialet för att beskriva hela denna problemmassa. Beträffande och är det väl snarare så attdet är något yrvaket från båda håUen när man nu upptäcker att här måste man gåut och informera allmänheten, för gör vi en jämförelse mellan antaletpublikationer som kommit ut från regeringarnas sida om EEC-frågan, så leder vimed åtskilliga hyllmeter. Det gör naturligtvis att de Insatser som kommerfrån dessa regeringars sida antagligen är ytterhgt välkomna, men de representerarinte slutstenen i någon lång och framgångsrik informationsverksamhet iEEC-frågan. Det är snarare det första stapplande steget som tas. Men det skallju ändå inte påverka vad vi själva bestämmer oss för att göra. Vad vi haft attta ställning tiU är, vilket berördes av hert , hur man skaUawäga denna information, så att den inte går över gränsen för vad som ärförenUgt med statens ansvar för objektivitet och opartiskhet. Detta är ändå enpolitisk fråga, där det långt ifrån råder en så bedövande enighet meUan depoUtiska partierna och ute i landet som de gjorda tre inläggen kunde tyda på.Vi skulle mycket snart kunna råka in i elakartade diskussioner om vad som ärfakta i målet. Vår ambition tiU saklighet och objektivitet har haft denofrånkomliga konsekvensen att materialet bhvit ganska omfattande och har fåtten viss tyngd. Förkortningarna och de drastiska nedskämingama av materialetleder naturhgtvis till lättillgänglighet, men kommer heladiskussionen om vad som utelämnats och om vilka problem som man inte berörtrespektive vilka man i en drastiskt förkortad form återgav. Det är väl det somgör att vi kommer att tvingas att under aUa förhåUanden arbeta vidare med dennågot tyngre Informationen, som är ett bakgrands-material och ett underlag förvidare debatt. Vi har vidare under vintem gjort ett par försök attbearbeta materialet just i denna riktning för att få fram kortare och låt osskalla det populärare versioner. har försöken inte varit särskiltlyckade. gör vi ett nytt försök. I och med att materialet nu är färdigthoppas vi att det skall vara lättare för de människor vi sätter på dennauppgift att komma tiU ett rimUgt resultat. Men jag vet ännu Inte om det blir enprodukt som det är värt att lägga skattebetalamas pengar på att trycka ochdistribuera tiU svenska folket, och därför håller jag frågan öppen tUl dess jagvet om kvaUteten är sådan att den fyUer syftet. Vi måste slutUgen göra en awägning mellan kostnaderna föroch innehållet i informationstekniken och den effekt som det kan väntas få. Detkan sägas att det allra enklaste och bUhgaste är att göra små faktablad ochdela ut dem tiU hushållen, men jag stäUer mig ytterligt tvivlande tiU utsiktemaatt de för det första kommer att läsas, för det andra kommer att leda tillnågra sådana insikter som underlättar för någon att ta ställning den dag vikommer fram med ett färdigt förhandhngsresultat och skall föra debatten frånden utgångspunkten och det grundlaget. I vaqefall tycker jag med hänvisning tiU mitt första argument att den kortfattadeinformationen är något som bör ankomma på poUtiska partier, organisationer ochandra intressenter. Jag tycker inte att vi med statens auktorisation skallförfatta och sprida sådana kortfattade och därmed med nödvändighet I vissaavseenden också bristfälUga informationer. Men under förutsättning att vi lyckas med en förkortningoch en popularisering av detta material, skall det bU mig en glädje att försökafå så många människor som möjhgt i detta land att läsa det och att ställa dettill förfogande i sådan omfattning att det blir läst och diskuterat. Både hert Wirmark och hert talade omaltemativen och menade, att det är väldigt viktigt att vi nu talar om för folkatt det finns altemativa lösningar. åberopade , där man avnågon anledning skulle försöka informera allmänheten om de ohka altemativen.Såvitt jag förstår kan det ändå bara bh fråga om två; antingen medlemskap ellerockså ingenting alls. Det är den norska situationen. Vad vi gör i det material som kommer ut är också attbeskriva situationen med två olika altemativ. Det ena är att vi får i stortsett den lösning vi har sagt oss eftersträva, det andra är att denna lösninginte uppnås, dvs. att vi inte får någon form av samarbete med EEC. Det är detvå altemativ som framstår klara och som kan ges ett innehåll. Jag trorockså att det för den som viU ta ställning till vår förhandUngslinje ändå ärden enda rimUga presentationen av antalet altemativ. Att sedan gå vidare och spekulera om hur vi på ohka nivåerskulle kunna komma in i samarbetet vore en ganska besvärlig historia. Det finnsen vetenskap inom matematiken som heter kombinatorik. Här skuUe man snart finnaatt inom varje sakområde har man fem ä sex ohka altemativ. Sedan kan dekombineras på ett nästan oändligt antal sätt, beroende på hur man på detkonkreta området når fram tiU resultat vid förhandlingarna. Det gör att vi hargivit upp inför tanken att på det sättet, med krav på objektivitet ochnågorlunda noggrannhet, redovisa aUa de tänkbara altemativ som finns. De kommeratt finnas beskrivna i ohka sammanhang, där det pekas på att det finns ohkamöjhga lösningar, men vi kan inte kombinera allt detta i ett antal renodladealtemativ, utan det bhr de två som jag nämnde. klev upp i en annan debatt. Hanville böria debattera förhandlingshnje i EEC-frågan, Han avkrävderegeringen besked. Vi befinner oss i slutskedet av förhandhngarna, sade han.Det gör vi inte alls. Vi har inte böqat förhandhngarna . Men däremot ärvåra förhandlingsönskemål klart angivna. Dem har hen haftframför ögonen i nu över . De återfinns i regeringsdeklarationenfrån . Vi har i ohka sammanhang och även här i riksdagenupprepat dem, och det är det sakliga innehåUet som går från handels- ochtullsamarbete över jordbrak, samarbete på det teknologiska och industriellaområdet, de tekniska handelshindren och vidare tiU ekonomisk-politisktsamarbete som har att göra med kapitahörelser, arbetsmarknad, etablering osv.Det är vad vi strävar efter. Vi har bestämt oss för vad vi försöker uppnå. Någontingannat finns inte att säga på den punkten, och att . Om information till allmänheten angående EEC-altemativenför svensk del Om information till allmänheten angående EEC-alternativenför svensk del om hade den tanken, få till stånd enny debatt i formfrågan medlemskap eUer icke, association eller icke trorjag är rätt meningslöst. i (fp):