prot · FU0967 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är ju på det sättet attcentralbyrån här har fungerat som ett slags dataanläggning tagit emotuppgifter och summerat och adderat i och för sig korrekt, men byrån har mtesorterat undan ingångsmaterialet, analyserat eller tittat på det. Där har vi denstora felkäUan. Jag har försökt att på den korta tid som stått tiU buds idetta sammanhang göra vissa små undersökningar, och det är alldeles uppenbartatt det finns felaktigheter som egentligen är rätt besvärande för det samtalsom man borde föra kring detta. Det är på det sättet att tolv län har en ökadbostadsproduktion jämfört med förraåret. Men den uppgiften står inte. Det står en uppgift om att storstädernaminskat, en siffra som är mycket svår att veta något om förrän man får åretsslut bakom sig, så att man kan se den totala produktionen. Man har ju bestämtsig för att ge igångsättningstUlstånd i mindre omfattning i storstäderna föratt kunna öka på andra håll. Hur slutomgången kommer att bli kan ingen svara påännu. a. har eget län fått nästan enfördubblad produktion jämfört med förra året.Det talar inte om, men det var han kanske inte medvetenom. Men det hade han varit om han hade undersökt tidningsuppgiftenssanningshalt. Hela detta material har många brister. a. gjort en omläggning av beräkningsgrunderna för statistiken. räknademan med igångsättning från att man började med markarbetet, men räknar medigångsättning från att man börjar med byggnaden. Det är en väsentlig sak somhar förändrat siffrorna. Det är i princip samma beräkningsgrund och1971, men vi vet att svårigheterna för uppgiftsgivaren att fuUfölja sådanaintentioner är stora. Dessutom råder den komplikationen första kvartalet i åratt vi hade en konflikt som dels sinkade byggnadslångivningen och dels sinkaderapporteringen tUl de centrala myndigheterna om igångsättningen. Det finnsalltså en rad förklaringar tUl den mycket egendomliga slutsumma som basuneradesut i tidningama i går för att centralbyrån fungerat som en dataanläggning utanatt sortera materialet eller kommentera det eUer ge någon förklaring. I varje fall fanns det från tidningarnas sida inte någotintresse att ifrågasätta att dessa uppgifter icke återspeglade verkligheten.Det hade kanske inte blivit så spännande då som det nu blev. Jag tror att detbör sägas i sammanhanget. En annan fråga som har tagits upp i diskussionen av herrAndersson i och och som jag tror att man bör säga någraord om är önskemålet som förts fram om ett friare bostadsbyggande när det gäUersmåhusen. talar om friliggande småhus och om styckebyggdasmåhus. Det rör sig här om mittensamverkan; nyanserna är kanske litetsvårförståeliga men de finns ju faktiskt. skulle väl i varje fallvara något försiktigare med att kräva att småhusen skall få byggas utan någonsom helst rambegränsning. De som vUl bygga ett styckebyggt småhus skaU alltsåfå statliga lån utanför ramen. Det låter bra, men vad kommer att hända? Jo, vi kommer attfå en ytterligare belastning på de tidigare framför aUt av så oftapåtalade överhettade regionerna , och . Detär där som viljan att bygga friliggande eUer styckebyggda småhus är stor. Denfinns dokumenterad i andra sammanhang. Det finns de som begär att få bygga utanatt söka statliga lån, och det gäller såväl flerfamiljshus som småhus.Siffermaterial fanns tUlgängligt vid utskottets behandling av frågan, och jagviU minnas att det rörde sig om tal på för bostadshus överhuvud taget som man är vUlig att bygga utan statliga lån. Av detta var inte mindreän - om jag nu minns rätt, jag skall mte bläddra i min tjocka bok 2,4miljarder avsedda för småhusen. 1 den gmppering som finns i statistiken påstorstadsregionerna i relation tUl andra regioner i landet ärstorstadsregionerna helt dominerande. Nästan allt ligger i storstadsområdena.Där kan det vara lukrativt att bygga med hänsyn tUl de regler som gäUer försådan här bebyggelse, skatteavdrag och vad det kan vara. Hur kan , som ju pläderar för att man skallförsöka få en annan fördelning på byggandet, vara intresserat av att släppaloss byggeriet av småhus i dessa regioner, vilket blir följden, eftersom detinte finns några som helst restriktioner i yrkandet, även om det finns ennyansskUlnad i reservationen gentemot motionen? Nyansskillnaden ger en antydanom vad vi kanske kan vänta oss vid nästa års riksdag, nämligen ett klarareyrkande i motionerna där man begränsar frisläppandet tiU områden utanförstorstadsregionerna. uttalar man bara en önskan utan att följa upp den medett formellt yrkande. Det är en sådan där liten sak som bör noteras. Man fårsöka rätt på de små kryddor som kan finnas i den här anrättningen, som vi ärvana vid att konsumera. Det har påpekats i diskussionen av fröken att viskUjer oss åt i de grundläggande värderingarna. Det är väl aUdeles klart attmoderata samlingspartiet i det här avseendet är det parti som klart deklareraren mot socialdemokratin avvikande mening i sin syn på bostadsfrågan. Det har iolika sammanhang formulerats olika, ibland råare, ibland mUdare, ibland litetmera parfymerat, men i botten har funnits en klar bestämd mening att samhälletbör ta bort sin hand från bostadsbyggeriet när det gäller produktion ochförvaltning av bostadshus. Anslag till bostadsbyggande, m m Anslag tiU bostadsbyggande, m m. sig tUlatt stödja konsumentens konsumtionskraft, men från produktion och förvaltning skalldet ta bort sin hand. Då får vi, säger man, en produktion som svarar motkonsumenternas mtressen, då får vi de lägenheter som konsumenterna vill ha. Jag tror inte att moderata samlingspartiet är vUligt attså förstärka betalningsförmågan att alla får samma efterfrågekraft påbostadsmarknaden. Den totala jämlikheten i fråga om konsumtionskraft är maninte beredd att skapa. Vi kommer alltså att få en produktion styrd av de andravärderingarna, de rent kommersieUa, och inte av de sociala värderingarna, om visläpper loss och samhällets hand tas bort. Vi har historiska jämförelser att göra. Det kan sägas attdet gäUer så gamla saker att ingen nu kan rätt beskriva dem, men vi vet att vihade en övergångstid, då det fanns både en spekulationsmässig och en ickespekulationsmässig byggnadsverksamhet . När den kooperativa rörelsengrydde här i landet och även kommuner började bygga fick vi ju en produktionsom klart utskiljde vUka värderingar som styrde framställningen avlägenheterna det gällde såväl planlösning och utrustning som mUjö ochprissättning. Där har vi alltså en jämförelse meUan en kommersiell värderingoch en social värdering av bostadsproduktionen. Och jämför vi med andra länder,där samhället har tagit bort sin hand från bostadsproduktionen, kan vi finnaatt där blir en produktion som inte heller moderata samlingspartiet säger sigvUja ha. De moderata hävdar att de vill ha någonting annat, men jag är inteövertygad om att de själva tror på att vad de säger kan bli verklighet. Även omde är helt övertygade om att de har rätt i princip, har kanske deras fantasiinte satt sig i rörelse för att omvandla teorin tUl praktik. gav en beskrivning av konventioneUt snittav det elände som råder på bostadsmarknaden, och man fick en förestäUning omatt vi har fått det sämre och sämre i fråga om boendet här i landet. Alla vetatt det är precis tvärtom. Det finns mängder av statistik som redovisar det,det finns mängder av iakttagelser att göra i våra samhällen. Bilden är alltsåklar: samhällets ingripande på bostadsförsörjningens område har inneburU social revolution. Samhällets ingripande i många led -produktion,förvaltning, planering, finansiering och subventionering direkt tUl konsumenten har betytt kolossalt mycket för att förändra bostadssituationen för detsvenska folket. Detta innebär inte att vi är nöjda och tycker att aUt ärbra. Tvärtom, med de ökade boendevärdena, som allt fler har fått del av, harkravet stärkts ännu mer och spritts tUl fler grupper i samhället. Man anser attsamhället bör vidta kraftiga åtgärder för att ytterligare vidga den gruppmänniskor som kan komma i åtnjutande av en modern, välplanerad bostad. När agerar i de här frågorna sker det på detvanliga sättet. Man kommer med en massa drömmar och önskningar, men konkretaförslag tUl praktiska arrangemang som skulle förändra situationen, det har maninte. Att säga att man vUl bygga mer, att man vUl sänka kostnaderna, att manviU göra det och det, är enkelt, men hur skall det göras? Det enda folkpartiethar att föreslå är en förbättring av finansieringsvUlkoren för de privatabyggmästarna. Man påpekade i förra åretsdebatt att man vUle höja lånegränsen från 90 tUl . Det är det endasom bjuder tiU att ge. Men det var inte byggmästarna det var syndom, utan det var ju de bostadssökande. Hur man skall kunna förändrabostadssituationen genom att höja lånegränsen för de privata byggmästarna från90 tUl är för mig helt oförklarligt. i tog upp en rad frågor, bl. a.markfrågorna, och kritiserade att vi inte hade biträtt ökningar av anslagentill marklånefonden. Han kritiserade rent generellt sättet att behandlamarkpolitiken. Jag sade fömt att det inte fanns såvitt jag kan upptäcka ivarje fall någon skUlnad i värderingen av de mål som vi vill uppnå medsamhällets markpolitik meUan den som pläderar för och den som jagpläderar för. Det är bara det att hittar andra vägar att söka sigfram på, vägar som jag inte tror är så resultatrika. Vi skaU inte blunda föratt vi har fått en rätt kraftigt förändrad markpolitik medmarklånefonden, med förköpslagen, med förändringar i expropriationslagen, medmöjligheter att återbelåna tomträtt. Vid årets riksdag väntar vi ytterligareförbättringar i expropriationslagen som kommer att betyda rätt mycket för attförändra samhällets möjligheter att styra markens användning och dess pris. Attdå hänga upp sig på formaliteter tycker jag inte är praktisk politik. valde exemplet att det finns enskUdabyggmästare som kan bygga därför att de har mark och därför att de kan lånapengar hos staten men som avstår från detta och finansierar sina hus medprivata medel - och så tar de ut oskäliga hyror. Det är en teckning avverkligheten som måste vara felaktig. Jag tror nog att ärunderkunnig om de lagar som gäUer beträffande hyrors fastställande här ilandet. Vi har ju nu en hyreslag som gör det möjligt att pröva hyran inyproduktionen. Den hyressättningen är, som vi vet, fri för aUa kategorier. Mankan sätta vUken hyra man vUl, om man kan få någon hyresgäst tUl lägenheten. ViUinte hyresgästen betala hyran, äger han att få hyrans skälighet prövad. Dåsätts hyran efter bruksvärdet, byggt på jämförelser med andra bostäder ilägenhetens närhet. Det har sagts ifrån att de spekulationsfria lägenheterna,som finns i de allmännyttiga bostadsföretagen, skall vara ettjämförelsematerial. Vi har ju inte minst i exempel på tvistigheter,och vi har kunnat läsa i fackpressen hur upprörd man är inomentreprenörbranschen över den här lagens ingrepp i hyressättningen inyproduktionen. Det är ur samhällets synpunkt helt ointressant vad vederbörandebetalar för marken och tar ut av sina byggnadskostnader, när vi den vägen kanfå ett grepp om hyresnivån i det enskilda huset, bedömd efter lägenhetensbruksvärde. Det är ju det som är det intressanta för hyresgästen, och då är denbUd som tecknade kanske inte den aUdeles riktiga. Jag är klar över att mycket skulle kunna tas upp. Fråganom totalfinansiering har berörts därför att den tekniska situationen därvidlaghar blivit den att de borgerliga har kommit i majoritet och socialdemokraternahar en reservation, nr 9 a, tUl betänkandet nr 12, som gäUer motiveringen underpunkten I 5. Detta har föranlett en extra krumelur i den här frågan, som ju ären gammal fråga. Vi har tyckt oss ha anledning att inte ändra vår värdering i fråga om den ur bostadsbyggandets Anslag till bostadsbyggande, in. Anslag till bostadsbyggande, rn. synpunktfördelaktigaste formen för finansiering. Men vi har inte ansett oss nu böradriva frågan så långt med hänsyn tUl att det har fungerat under den nu löpandeperioden. På den punkten har vi i förhåUande tUl såväl de borgerliga somkommunisterna en avvikande mening, och det har alltså resulterat i dennareservation. Även om frestelsen är stor, när man står inför dettamassmöte, att utlägga texten i den här frågan, herr talman, skall jag avståfrån det och bara be att få yrka bifall tiU utskottets hemställan ibetänkandena nr 11, 12 och 13 samt, som sagt, tUl reservationen 9 a beträffande motiveringen under punkten 15 i betänkandet nr 12. Fröken () kort genmäle: klagade över att bostadsdebattenär den gamla vanliga, och det är den ju faktiskt det håUer jag med honom om.Men har inte haft anledning att då fråga sig, varförman från oppositionens sida funnit arUedning att upprepa detta mångfaldigareservationsskrivande? Det är väl så, som i var inne på, attdet här handlar om en biandekonomi, och därför att det ännu är ett system isocialistisk riktning men med bibehåUen karaktär av biandekonomi, så finner ivarje fall jag att det finns anledning att fortfarande peka på en delorimligheter, en del olyckliga konsekvenser, som man i biandekonominssammanhang skulle kunna råda bot på. Det är fel, hert , att jagpå något sätt påstått att vi anser att samhäUet helt skaU ta sin hand frånbostadspolitiken. Det har vi nog aldrig sagt. Vi anser att både de kommunalaoch de kooperativa bostadsföretagen har sin mycket stora betydelse, därför attde tUlsammans med de enskilda företagen ändå får fram just den nyttigakonkurrens som vi tror på i det här sammanhanget. Och vi menar att om detenskUda byggandet helt skuUe tvingas bort vUket man litet grand är på väg mot vore det fara å farde, för att inte tala om att man skulle göra sig urarvaallt det kapital, den kunnighet osv. som också finns där. Jag är alldelesövertygad om att inte skulle finna det riktigt, inte skulle anseatt det vore nyttigt för vår bostadspolitik, om en enda organisation - låt osssäga blev ensamt dominerande på hela bostadsmarknaden. HerrANDERSSON i (c) kort genmäle: Det är givet att det kan vara svårt attvariera ett tema som i stort sett är detsamma. Förslagen i bostadspropositionenskUjer sig ju inte särskUt mycket tUl år. Om vi har haft anmärkningaroch inte fått yrkandena tUlgodosedda är det rätt naturligt att vi återkommer. Därför tycker jag kanske att klagomål ärnågot obefogade. Jag skuUe ju då med minst lika stor rätt kunna konstatera attåtminstone så långt tiUbaka jag kan minnas när det gäUer bostadsdebatterna iriksdagen och det är rätt har för det mesta deltagiti dessa debatter och varje gång inlett sina anföranden på precis samma sätt.Det kanske skulle vara trevligt med litet variation där också. sade, med anknytning tUl i yttrande,att jag skulle ha sagt att skillnaderna var mycket små mellan regeringspartietsuppfattning och de borgerliga partiernas uppfattning. Det var i själva verketbeträffande ett enda avsnitt som jag påpekade det, och det var just det avsnitt totalfinansieringen där socialdemokraterna framträder som reservanter ochgår emot en kommunistisk motion som vi också i vår skrivning yrkat avslag på.Vi har emellertid där bUdat utskottsmajoritet. Den socialdemokratiskaskrivningen har väl tUlkommit för att man skall ha något litet att peka på,medan man egentligen inte vUl ha någon ändring i ett system som den mesta tidenhar fungerat ganska bra. Klart torde vara att man inte får fram mera pengargenom en statlig totalfinansiermg. Vad igångsättningen angår kanske man skall tro mera påherr än på . Jag är fuUt medveten om att manskaU ta igångsättningsstatistiken med en nypa salt. Vi har tidigare haftperioder med mycket hög igångsättning, statistiskt bevisad sista kvartalet,därför att man meUan jul och nyår satte upp bodar på några stora arbetsplatser.Men tendensen är i alla fall mycket påtaglig, och det var den vi närmast vUlepeka på. Anslag till bostadsbyggande, n m i (vpk) kort genmäle: Det var ju glädjande att på en punkt kunde ge ett konkret besked, nämligen om målsättningen.Där sade att de båda partier han och jag representerar är överensnär det gäller synen på totalfinansieringen. Men är det då för mycket att tUlherr eUer tUl Inrikesministern ställa frågan: När blir det någrakonkreta resultat? Det är ju vi började tala omtotalfinansiering. Det är en fråga som dyker upp med jämna meUanrum, men dålugnas vi ner med tal om att nu är frågan löst med de privata bankerna - och såuppstår det problem med ryckigheter i kreditförsörjningen igen. Jag stäUde enkonkret fråga tUl inrikesministern också, nämligen om han delar sinföreträdares syn på totalfinansieringens positiva sidor. Sedan sade att jag hänger upp mig på enskUdafaU. Nej, , det gör jag inte. Vad jag talade om var ett konkret faUsom har redovisats i hyresgästernas tidning sedan.Efter denna debatt står jag gäma tUl tjänst med uppgifter om det, om herrBergman är intresserad. Vidare sade att vi harfått olika instrument. Ja, det sade jag också. Vi har fått olika tekniskainstrument när det gäller markpolitiken. Men kommunerna har ingalunda fått deekonomiska resurserna att på ett riktigt och verksamt sätt använda deinstrumenten. Det är möjligt att är nöjd; jag är däremot intenöjd. Och det är en oförnöjsamhet som jag delar med ganska mångasocialdemokrater, vilka i olika sammanhang har fört fram samma frågor som jaghar gjort här . HerrSTRÖMBERG (fp) kort genmäle: De ytterst allvarliga siffror överigångsättningen av bostadsbyggandet som visades på försökerherr nu gå förbi genom att tala om att harmissat Anslag till bostadsbyggande, m. m. en del.All right, siffrorna kan vara svårtolkade. Men när minskningen är iStorstockholm, i storstäderna och i hela riket, så fmnsdet marginaler för vissa fel, och siffrorna är ändå ytterst allvarliga, vadherr än säger. De är mycket allvarliga för dem som drabbas avbyggarbetslöshet, för dem som får dyrare hyror och för de kommuner vUkasplanering blir rubbad. har vi här i landet påbörjat caen femtedel av det totala antalet lägenheter . Siffrornaåterfinns i propositionen. Om den trenden står sig , hamnar vi ungefär pånivån 60 000. Så allvarligt är det, ! Sedan sade också att de förbättradefinansieringsvillkoren gynnar byggmästarna. Jag bemötte den saken i mitt förraanförande, men sade som han gjorde ändå, och han hade precis sammareplik . De förbättrade lånemöjligheterna för det privata byggandetger först och främst förbättringar för de konsumenter som skall bo i deuppförda husen. har presenterat en lång rad förslag ombostadskostnadsnämnd, förbättrade finanseringsvillkor m. m. alltså justsådana konkreta förslag som efterlyste och de frågorna konimerherr i ett senare inlägg att återkomma till och redogöra för. HerrBERGMAN (s) kort genmäle: Fröken frågade om jag inte hadehaft några funderingar kring de mänga reservationer som återkommer varje år.Jo, det är ju det man har. Man funderar mycket över dem varje gång, och manupptäcker att de är likadana varje gång. Ståndpunkterna är alltså låsta, bådeoppositionens och våra; vi har inte ändrat åsikter. Det är alltså detfundermgarna leder fram till men fröken vUl att vi skaU fundera såatt vi kommer tUl fröken uppfattning, men det vägrar jag att göra.Det är kanske det som är besvärande. När jag sade att de moderata vUl att samhället skaU ta sinhand från bostadsförsörjningen så använde jag ett symbolspråk. Jag är på detklara med att ni inte viU att man skall ta bort t. ex. byggnadslagstiftningen.Naturligtvis inte. Men det väsentliga är ju kapitalförsörjningen. Vid tidigareriksdagar har ni framstäUt klara yrkanden som syftat till att bostadsbyggandetskapitalförsörjning skall ske på den öppna marknaden i konkurrens med andraändamål. Det är att ta bort sin hand från det som är mest väsentligt. Jagskulle kunna ta fler exempel på det, men jag tycker att det här räcker. Jagtrodde inte att det var generande för en moderat att höra att man tolkar partietspolitiska ideologi på det enkla sättet, som i varje fall för dem som läst litetgrand poUtisk historia måste framstå som en formulering som var vanligtidigare. Om i har känt sig stött av minformulering när jag sade att vi håller på och upprepar oss, så vUl jag baraförsäkra att - och det hade han hört om han hade lyssnat noga - den värderingengällde mig själv också. Jag sade att jag skulle önska att jag kunde vara likaärlig som och säga att jag läste innantUl och jag sade att såvälmotioner som reservationer och utskottets avslagsyrkande på motionerna är desamma nu som . Det var en allmän karakteristikav vårt dUemma, när vi år måste uttala oss som vi gör. Vi kunde jufinna någon annan form för det, men det orkar vi tydligen inte göra. Det varbara det dilemmat jag beskrev, inte . Han är i detavseendet likadan som vi andra. Jag har inte sagt att man skall tro på mig och inte påcentralbyrån. Jag tror definitivt att man skall tro på centralbyrån. Den haradderat rätt. Men centralbyrån har inte i och för sig haft anledning attundersöka grundmaterialets innehåU; man har skickat ut frågeformulär, fått dem tUlbakaoch adderat resultaten. Men där ligger alltså felet. vartydligen inte medveten om att hans eget län fått en nästan fördubbladbostadsproduktion; det kunde ju ha varit en upplysning. Tolv andra län harockså fått en ökad bostadsproduktion. ifrågasatte riktigheten av de upplysningarsom jag har försökt få m från olika instanser. egen stad, ,igångsattes man är litet olaglig där nere,eftersom det är så långt ifrån Kanslihuset 1 000 lägenheter mer än man skullefå. Utgångspunkten var alltså I 000 lägenheter för mycket. Det var ytteriigare två talare jag skulle ha bemött, mentiden räcker inte tUl det. Anslag till bostadsbyggande, m m i (c) kort genmäle: Jag har litet svårt att förstå att herrBergman tvunget skall dra fram enskilda län ur statistiken för igångsättningenunder för att bevisa att igångsättningen är större. Detintressanta är ju hur stor den är för hela landet; man får vara fullt på detklara med att det statistiskt naturligtvis kan vara mycket varierande för olikalän när det gäller en så kort tidrymd som ett kvartal. Men när statistiken förhela landet sammanlagt tyder på en så avsevärd nedgång trots de gynnsammanaturliga byggfömtsättningarna innevarande år, är det väl rätt naturligt känner oro. Att det var en betydande igångsättning i mitt eget län på grundav den mycket stora industriuppbyggnaden i vissa områden av länet var jag fulltpå det klara med. Det var en sak jag inte hann med imitt förra inlägg. tålde om våra förslag tUl frisläppande avsmåhusen. Det har varit mycket markant att det privatfinansierade byggandet,som i mycket stor utsträckning utgörs av småhusbyggande och som sköts avlänsarbetsnämnderna, alltså arbetsmarknadsorganen, i huvudsak dirigeras tUlstorstadsområdena. Vi har för vår del betonat såväl i motionen som ireservationen att vi närmast syftar på landsbygdens och de mindre tätorternasbehov. Om man skulle vara allvarligt bekymrad över att ett generelltfrisläppande av småhusen skulle leda tUl att de tre storstadsregionernahuvudsakUgen skuUe göra anspråk på småhusbyggandet, finns ju alla möjligheterför de handläggande myndigheterna att avgränsa dessa områden. Regeringen haronekligen betydande fullmakter att vidta åtgärder på bostadsbyggandets områdeoch skulle kunna handha den uppgiften. HerrBERGMAN (s) kort genmäle: i och jag skaUnu utreda 3 protokoll 1971. Anslag till bostadsbyggande, rn m a. möjligheternaatt förändra kvotreglerna. Det är skönt att han nu har upptäckt att motionenvar slarvigt skriven på så sätt, att man kunde öppna slussarna för en kolossalproduktion av småhus i storstadsområdena. Det var det som jag påpekade. TUl vUl jag säga att jag med förtjusningskaU läsa protokollet för att se om han har anfört några synpunkter som ger enförklaring till att produktionen ökas och vUlkoren för de boende förbättras omman ökar lånegränsen tUl för de privata byggmästarna. Jag hörde inteatt sade det, men gjorde han det skaU jag ta upp en allvarligdiskussion med honom. Jag är bara nyfiken, om det kan ha den betydelse som hangjorde gäUande. TUl vUl jag säga att detta medtotalfinansiering är en värdering ur bostadsbyggandets egen synpunkt. Den sakenär alldeles klar.