prot · FU09129 · 1971-12-31 00:00:00 — Som jag förut nämnde har också en av professurerna,nämligen den I , en direkt kUnlsk anknytning. Där pågår bl. a.forskning kring diabetes och kontinuerlig uppföhning av effekterna av derekommendationer och behandlingar som patienterna erhåller. I detta sammanhang bör också erinras om den avstatsmakterna beslutade nya vidareutbildningen av läkare. Inom ramenför vidareutbildningen i t. ex. internmedicin kommer möjhgheter att ges Ullspecialiserad kursmässig utbUdning beträffande bl. a. diabetes. Det finnsnämUgen anledning anta att för bUvande speciaUster i Internmedicin en del avden medicinska s. k. systematiska utbildningen om sammanlagt 120 föreläsningarkommer att läggas In på ämnesområdet endokrlnologl, vari bl. Vidareutbildnlngsorganlsationen omfattar dessutom ensärskUd speciaUst för endokrlnologl. Jag har velat peka på detta därför att på en rad områdenhar dessa frågor I hög grad ställts I centrum. Mitt svar, ,präglades enligt mitt sätt att se ingalunda av någon förnöjsamhet. Jag är välmedveten om att på detta område återstår mycket att göra. Det gäller en storfråga, det vill jag understryka, och jag tror att det hgger mycket I vad herrRichardson sade, att kostvanornas utveckhng under de senare decennierna finnsdet anledning att granska. Det är också därför frågan har tagits upp i hela sinvidd. Jag sade Inledningsvis, herr talman, att inte har fångat in hela detta fält. Jag fäste mig vid att hanöver huvud taget Inte nämnde det utomordenthgt betydelsefulla arbete somSvenska diabetesförbundet här lägger ned, Tyvän är ordföranden i det viktigaförbundet, , ledamot av denna riksdag, inte i tillfälle attnärvara här. Annars hade hon säkerligen kunnat belysa de Insatser och denaktivitet som förbundet utvecklar på detta område direkt patienterna, direkttill de människor som här är berörda. Jag kan försäkra att de här frågornakommer vi i hög grad att föha upp i fortsättningen. HenRICHARDSON (fp): Socialministern sade att jag Inte hade fångatIn all den verksamhet som försiggick på detta fält. Det fanns kanske Inteanledning för mig att kommentera allt som nämndes här och harsocialministern även kompletterat Ustan över aktiviteter. Jag vill gärna Ukaväl som Jag sade erkännsamma ord beträffande satsningen på forskningenframhålla att mycket har gjorts och att Jag väl känner den kost- ochmotionskampanj som genomförs Uksom självfaUet också Svenska diabetesförbundetsinsatser. Jag har också samtalat med dessa frågor. Utgångspunkten för mina reflexioner och min fråga var denrapport över en undersökning, som pubUcerats I och som visadeatt det förekommer skrämmande dåhga kunskaper på detta område. Det meddelas däratt av de Insuhnbehandlade patienter som hade fått rådgivningoch av sjuksköterskeeleverna hade vad som kunde anses varagodtagbara kunskaper I näringslära. Mot bakgrunden av den omfattande verksamhet som bedrivs ärdet väl då ganska rimligt att man frågar sig om det är något som inte ärupplagt på rätt sätt när resultatet bhr så magert. Socialministern harförsäkrat att han Inte är nöjd med resultatet och att jag Inte skall utläsaIdel förnöjsamhet ur svaret, och det noterar jag med tacksamhet. Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation Överläggningen var härmed slutad. §30 Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation Hen civilministern erhöU ordet för att fettsammanhang besvara dels () framstäUdaInterpellation, nr 139, dels () framställdaInterpellation, nr 144, UU hen jordbruksministern, och anförde: har frågat mig om den planeradeutbyggnaden av överensstämmer med de värderingar somUgger tiU grund för arbetet med den fysiska rlksplanerlngen. har frågat jordbruksministern om han ärberedd medverka till att en utbyggnad av begränsas till200 MW och att anläggningen I så faU förses med aUa de renlngsmöjllghe-ter ochsäkerhetsåtgärder som är möjliga, även om detta i Initialskedet orsakar störreinvesteringskostnader. Vidare har frågat jordbruksministern vemsom skall svara för de kostnader som eventuellt kan uppkomma genom framtidamihöförstöring. har överlämnats UU mig förbesvarande. Eftersom interpellationema har ett nära inbördes samband besvararjag dem I ett sammanhang. För utbyggnad av från 200 MW till840 MW har vattenfallsverket ansökt om tillstånd hos koncessionsnämnden förnuhöskydd. EnUgt vad jag har Inhämtat från nämnden kommer denna utbyggnadstlllåtUghet enhgt mUjöskyddslagen Inte att prövas förrän . Som jagtidigare har sagt I kommer resultaten av Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation förberedelsernaför en fysisk rlksplanerlng att redovisas I en departementspromemoria I år.Detta Innebär att den planerade utbyggnaden av kommeratt kunna bedömas mot bakgrund av det omfattande inventerlngsmaterlal samt deöverväganden och synpunkter som departementspromemorian kommer att Innehålla. Departementspromemorian skall remissbehandlas, ochregeringen vill få tlU stånd en bred debatt kring materialet. Regeringen har Inte för avsikt att ta ställning tillfrågan om den eventuella utbyggnaden utöver 200 MW fönän resultatet av pågåendeförarbeten för fysisk rlksplanerlng redovisats och remissbehandlats. 1 vad gäller hen fråga om kostnaderna föranläggningens reningsutrustning och för eventuell miljöförstöring som kanorsakas av anläggningen vlU Jag erinra om miljöskyddslagens bestämmelser.Enligt dessa ankommer det på att föreskrivaom erforderliga reningsåtgärder, för vilkas kostnader anläggningens ägare skallsvara. Vidare gäller att den som orsakar olägenhet genom miljöfarlig verksamhetskall utge ersättning härför. Frågan om ersättning prövas av fastighetsdomstol. HerrEKINGE (fp): Jag ber att få tacka civilministern försvaret på min Interpellation. På en punkt är svaret tUlfredsstäUande, och detär att den stora utbyggnaden av , dvs. från planerade ca 200 MW till ca900 MW, kommer att prövas Inom ramen för en fysisk riksplan. Det någotslumpmässiga att göra om ett påbörjat kärnkraftverk till en konventionelloheeldad kondenskraftstation, för att över huvud taget få någon nytta avnedlagt kapital - något som givit sitt medgivande till - kommeralltså inte att utvecklas till ett stort ohekraftverk, fyra fem gånger stöne ändet I första omgången beslutade, om det inte på ett riktigt sätt kan placerasIn i en fysisk riksplan. Om civilministern och Jag är överens om denna tolkning avsvaret, så skuUe egentligen allt vara väl och vi skulle kunna sluta debattenoch avvakta departementspromemorian beträffande den fysiska riksplanen. Dettaär så mycket mer angeläget att kunna konstatera som Intentionerna för denfysiska rlksplanerlngen tycks vara relativt högt ställda. Jag tittade Igenomhäromkvällen och ber att få citera ur stencil K1969:13 angående fysisk rlksplanerlng, materlalredovls-nlngen , därdet sägs: "Den förbättrade planeringen skall emellertid ge ett underlagför en mera saklig debatt och för bättre underbyggda beslut. Med studier avkonsekvenserna av alternativa utveckhngsföriopp som bakgrund bör den fysiskariksplaneringen kunna klarlägga och mformera om de fördelar och nackdelarbeträffande markanvändningen som är förknippade med ett vissthandlande. Det måste sedan ankomma på stundens beslutsfattare på skilda håll Isamhället att i varje särskilt fall väga framtida fördelar mot uppoffringen inuet - och vice versa." Låt mig, herr talman, citera ett htet stycke tlU, som börkomma fram I debatten. På s. 11 sägs att den framtida fysiska rlksplanerlngen"skall ge underlag för en breddad diskussion om hur landets fysiskaresurser bör användasoch om hur den framtida mUJön bör utformas". I långa stycken är vi alltsåöverens, om de här Intentionerna som Jag tycker är högt och bra ställda kommeratt följas I det fortsatta arbetet med den fysiska rlksplanerlngen. Men, herr civilminister, mot det här står ju ändå detfaktum att anläggning finns där. Var och en vet Ju att planförfattareInte kan undgå att ta I varje fall viss hänsyn till befintliga anläggningar.Vid den aktuella kuststräckan finns en räcka anläggningar aUtlfrån Stockholmoch till Studsvlk, och In I Bråvlkens inre.Skärgården kring yttre utmed och Östergötlands kusterhar varit ett relativt stort och bra skyddat natur-och friluftsområde.Detta visar också Länsprogram 70 för , och Jag tror att det ärUkadant för . Men vad bUr det kvar om byggs ut enanläggning för ca 900 MW elkraft? säger civilministern att vi Inte skall diskutera det,utan vi skall vänta och se om det bUr något av det. Av svaret fick JagIntrycket att civilministern anser att det inte är någon fara trots allt. Jagär inte hka övertygad. Enhgt uppgift jag fått har VattenfaU långt framskridnaplaner beträffande . Projekteringen för utbyggnad av aggregaten 2 och 3är hälften färdig. I varje fall har till lagt ner hälftenav de beräknade projekteringskostnaderna för del 2 och del 3 I utbyggnaden. Detrör sig alltså om ett par mUjoner som lagts ner ytterligare Iprojekteringskostnader utöver vad som skedde i den första omgången. Jag skullevilja fråga: Är detta Inte ganska oroande? Jag tycker att det är oroande ur tvåganska skilda synpunkter. Om man lägger ner 2 mUjoner kronor Iprojekteringskostnader, kan man Inte bara avfärda planerna utan vidare. Man harju ansvar för nedlagt kapital. Och om den fysiska riksplanen ger vid handen attMarviken Inte bör byggas ut mer än 200 MW som man hlttlUs är relativt enseom, då borde man väl bU betänksam beträffande kostnaderna. EgentUgen frestasman att fråga: Hur mycket får misslyckandet egentligen kosta? Ellerför att vända på frågan: Kommer vi även att stå Inför ett fuUbordat faktum,nämligen att man säger, att vi har ändå lagt ner så mycket pengar ytterligareatt nu kan vi Inte backa ur I fråga om att bygga ut också aggregaten 2 och 3?Jag är mycket Intresserad av att höra hur civilministern ser på dessa frågor. Det är alls Inte tillfredsställande om det är så att detbara är departementet och som stillatigande väntar på den fysiskariksplanen, medan andra, t, o, m, statliga verk, går vidare utan att synesbeakta vad den kommande riksplanen kan få för konsekvenser. Tyvärr måste jagkonstatera, herr talman, att de farhågor Jag nämnde I min Interpellation,nämligen att planeringen beträffande tycks ske utan hänsynstagande tihde faktorer som borde vara vägledande vid upprättandet av en fysisk riksplan,står kvar. Den oron, som Jag delar med de många, skulle det vara önskvärt om vikunde få bort genom denna debatt. Industriministern har Ju fått 4 000 namnunderskrifter frånoroliga Invånare , och 700 personer från Tunaberg har anslutit sigoch uttalat sin oro. Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation Detta är ett angeläget ärende, ett bland de många.Samtidigt som Jag än en gång tackar för svaret vore jag tacksam om vi ocksåkunde fortsätta debatten för att om möjhgt skingra de återstående farhågorna. Hen (): Jag ber att få tacka civilministern för svaretpå min Interpellation. PersonUgen hade Jag dock hoppats att svaret skulle varanågot mera upplysande än vad det är, och jag hade också hoppats att det skulleInnebära ett klart och otvetydigt nej till en ytterligare utbyggnad avMarviken. När det gäller den första etappen av utbyggnadUll 200 MW så har det ju trots viss tveksamhet ändå Inte varit någon striddärom. Vad det nu I första hand gäller är att begränsa de miljöskador, som denredan beslutade utbyggnaden kan Innebära. Det är fördenskuU Jag tagit uppfrågan om reningsåtgärder och säkerhetsanordningar. Även om det som skall föreskriva de erforderligaåtgärderna, vill jag här ändå uttrycka förhoppningen att man då Inte I förstahand ser till kortsiktiga kostnadsaspekter. Om Jag tar utsläppet av svaveldioxid och sot som exempel,så måste det vara ett absolut krav att detta begränsas så långt det är möjligtmed de tekniska resurser som står oss till buds. Även med en skorsten - således över det normala - måste man räkna med negativa effekter. Mekanisk reningställer sig billigare än rening med elektrofllter, och experterna anser att denmekaniska reningen är mera driftsäker, varför det är lämpligt att välja denformen vid . Om experterna har rätt, och jag har Ingen anledning att Idet här fallet Ifrågasätta detta, skulle man väl ändå - och det vill jag gärnafråga civilministern dels kunna ha ett elektrofllter och därigenom I viss månminska utsläppet av stoftpartlklar, dels ha ett mekaniskt filter? Om man hardet senare redan frän början inbyggt i reningssystemet, kan man ta till det omelektroflltret tillfälligtvis skulle krångla. Uppgifterna om hur mycket olja som skallfraktas går starkt Isär. Oavsett kvantiteten oha får Ingen mödahär sparas när det gäller att skydda de mycket känsUga skärgårdsområden somberörs. ligger I ett av vårt lands vackraste och mest omtyckta kustområdenmed ett naturreservat I direkt anslutning. Oron för mUjöskador är därför stor,och riskerna skuUe givetvis öka vid en utbyggnad till Inemot 1 000 MW ochdärmed kraftigt ökade oljetransporter. Vid en begränsning till 200 MW skullekanske Inte mer än en 5 000-tonnare behöva gå till med olja- vid fullt utnyttjande av utbyggnaden med etapperna 2 och 3 skulle antaletuppgå tlU kanske fyra äfem oljebåtar . Det finns de som hävdar att detskulle behövas I stort sett en 5 000-tonnare per dag. Jag nöjer mig med enförsiktigare beräkning och finner att det är aUvarligt nog. Det är med stort beklagande som jag av svaret kankonstatera, att det inte går att nu få ett klart och entydigt besked om attregeringen är Inställd på att säga nej till ytterligare utbyggnad av Marviken.Den första etappen är accepterad bl. a. därför att det går att rimligakostnader delvis utnyttia de felinvesteringar som tidigare gjorts. Innebärdäremot nyinvesteringar på enhgt uppgift ytterligare 540 mUjoner. Nog borde mandärför ta hänsyn till ortsbefolkningen, yrkesfiskare och alla andra, som Idetta område trots det monument i betong som reser sig därute över tidigaremisslyckanden - ser omistliga värden. När det gäller ersättningen för framtida mUjöförstöringhänvisar civilministern till fastighetsdomstol. Ja, detta är Ju gott och väl,men hur skall förlusterna kunna uppskattas? Det gäller här förluster somuppstår successivt och som Inte är mätbara . Ett räkneexempel teoretiskt, det medges. Vissa experter påstår att genom utsläpp av svaveldioxidminskas skogens årliga tiUväxt . På en gör detta , vilket då motsvarar en total förlust på skogen på 1 75 ä 200miljoner kronor. Är 2020 skulle således - även med en borgerlig regering ochdärmed stabilare penningvärde under meUantiden förlusten uppgå mycketstora belopp. Hur skall en fastighetsdomstol kunna döma ut ersättning för dettaoch vem skall betala? Hur mäter man skadorna på grödan och på fisket? Ja, herrcivilminister, frågetecknen är många, och därför finns en stor oro blandmänniskorna. PoUtikerna måste ta hänsyn till den oron. De beslut som fattasberör människor. De må ha överskattat skälen till sin oro men vem kan bevisadet ? Men oron finns där, och Jag hoppas att statsrådet och övriga som harinflytande när det gäller detta ärende skall visa förståelse för detta vidframtida ställningstaganden beträffande . Det är att beklaga att vi inte haft enfysisk rlksplanerlng. har vi tvingats att punktvis ta stäUning tiU oUkaförslag, och detta har sannerligen inte underlättat ställningstagandena. Mycket skulle, hen talman, kunna tilläggas om de faror förmiljön som kommer In I bilden när det gäUer olje kraftverk. Låt mig bara pekapå exempelvis svaveldioxidens konsekvenser för sjöar etc. Försurningen harredan nu på sina håU gått mycket långt, och det gäller att hejda denUtveckUngen. Miljövårdsdebatter har en viss benägenhet att bUlångdragna. Jag skall därför sluta med att hänvisa att en lång radorganisationer och institutioner vänt sig mot en ytterligare utbyggnad avMarviken. Dit hör I , hälsovårdsnämnden på ,såsom nämnde ett stort antal människor I och ,moderata samUngspartiet I , eleverna vid osv.Jag hoppas att de ansvariga skall ta hänsyn tUl denna överväldigande opinionnär de en gång skall ta ställning till . Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation HenHEDIN (m): är en väldigt stor miljöfråga för den bygd somjag representerar, och därför vill också jag anlägga några synpunkter på den. Etapperna 2 och 3 som planerats I innebär ju enväsentUg utbyggnad - till 840 MW, säger statsrådet, men i verkligheten blir detväl ytterligare ett steg något över 1 000 MW, om man tar med de fyragasturbiner om 70 MW som är inplanerade att tas efter kondenskraftag-gregaten.Det betyder att den här kraftstationen skuUe bil den största Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation Ilandet och att det skulle bil utsläpp av svaveldioxid I större omfattning änvid någon annan anläggning I vårt land om man Inte renar rökgaserna.Utsläppet blir två ä så stort som det stad förnärvarande åstadkommer. Det skulle också Innebära det störstavarmvattenutsläppet med vad det kan betyda för bottenfauna och fisk och enohetUlförsel på det har lämnats mycket olika uppgifter på den punkten mellan 500 000 och . Detta motsvarar vid kontinuerligtlUförsel en 5 000-tonnare varannan eller ner tUl tillanläggningen. Det är alltså en verkligt stor mUjöfråga Inom ett ovanligtmlljökänsllgt område som det rör sig om här. Jag tycker att är ett exempel på hur ensådan här stor mUjöfråga Inte skall handläggas. VI kan naturUgtvis Inte kommaIfrån att vi under en övergångstid måste ha sådana anläggningar I avvaktan påatt vi får atomkraften utbyggd, men när vi måste ha dem skall vi, menar jag,mycket noga planera var dessa anläggningar skall läggas. Det är ytterligtangeläget att man ser UU att det blir på platser där skadeverkningarna bUrminsta möjliga. Det bör Inte vara så, som det faktiskt är nu I fråga omMarviken, att man planerar en stor, miljöfarlig anläggning till följd av enolyckshändelse om jag skall vara så snäll att Jag kallar misslyckandet medatomkraftstationen en olyckshändelse och Inte en felbedömning av statsmakterna,vUket det naturligtvis I mycket stor utsträckning är. Nästan alla tycks nu vara ense om att det I och för sig ärgodtagbart att bygga ut den här anläggningen med etapp I, alltså ungefär200 MW - -vilket också har beslutat om trots att det även i detalternativet finns många nackdelar. Men när det gäller den ytterligareutbyggnaden är det verkligen anledning att allvarligt se på frågan. Det blir Juen femdubbel kapacitet I jämförelse med den man först har talat om. Då måste,menar jag, den allmänna aspekten på lämplig lokalisering komma in i bilden, ochi sä faU kan man konstatera att är ett sällsynt olämpligt område attlägga en så stor anläggning 1. Där finns en ovanhgt vacker skärgård, vilketredan tidigare har sagts. VI har ett naturvårdsområde I omedelbar närhet. VIhar omfattande fritidsbebyggelse både I och I stor utsträckningpå , som ligger nära. VI har tätorter ganska närbelägna både IÖstergötland och i . Jag tänker då främst på som ligger Inärheten och som också ligger I högsta grad I farozonen. Skogen, somkan påverkas av svaveldloxldutsläppet, växer här på mycket svag mark med lågbonltet både på öarna i skärgården och i på norra sidan av vet Ju, inte minst genom professor undersökning, att det är stor riskför påverkan av svaveldioxid, som medför en nedsättning av skogens tillväxt ochdå I synnerhet på grunda marker. , framför allt uppe I , som ligger ganskanära, löper också stor risk att påverkas, att bil försurade precis som mångasjöar på . Där har vi kunnat konstatera att en stor mängd sjöarblivit så försurade att fisken har dött, när pH-värdet kommit under 5 eher ännulägre. Hur kommer det att gå med fisket I ? Det är Ingensom kan svara direkt på frågan vad varmvattenutsläppet kommer attInnebära, som höjer vattentemperaturen I närheten med ungefär femgrader. I fråga väl experterna närmast Inne på att detkanske inte kommer att göra så mycket för havsfisket, men inne I vikar med lågtvattenstånd kan det tänkas inverka. Vad kominer oljespillet att Innebära förfisket? Det är naturligtvis mycket stora risker med den frekvens som det måstebil av ohetUlförsel, vilken väg man än väljer. Det finns alltså, menar jag, en verkligt berättigad oro ibygden, både i och i , för vad det skuUe Innebära om manskulle bygga ut tUl I 000 MW. Min förhoppning är att att utnytfia den möjhghet som Jordbruksministern I ett svar till mig fören tid sedan nämnde att behandla föreliggande ansökningar , så attnämnden alltså inte först ger tillstånd till 200 MW utan ser hela frågan som enhelhet och bedömer var man skah lägga gränsen för utbyggnad. Utöver de riskersom redan har påpekats här av att man har lagt ner pengarför projektering av etapperna 2 och 3 - bör man Inte lägga betydande belopp Ianläggningar, ohelagrlngsutrymmen osv. för alla tre etapperna. Det voreolyckligt om man skulle göra det om det sedan blir beslutat - som jag hoppas att man skaU stanna vid 200 MW. Jag hoppas alltså att koncessionsnämnden kommeratt konstatera att det Inte är lämpligt att gå längre än 200 MW. Skulle mantillåta den större utbyggnaden är Jag alldeles övertygad om att regeringen pågrund av överklagande skulle få frågan för slutgiltig handläggning. Då är detmin förhoppning att regeringen skall gå med på en ny - denhär gången med miljömässiga I stället för som tidigare ekonomiska dimensioner. Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation Hen (): Som grund för ändringen av frånatomverk oljekraftverk ligger Ju proposition 1970. Jag vet Inte omdet beror på att den propositionen är daterad den 6 noveinber att det haruppstått en sådan dimbildning i det här fallet. Man har Ju hört de mesthorribla påståenden från olika häll. Det är en dimbildning som har förorsakatmissförstånd, mycken oro och mycken förargelse. Som norrköpingsbo är Jag specieUt intresserad av det härfaUet. kommer kommun att vara Införlivad med Norrköpingskommun, och då kommer att ligga inom . vill jag tolka svaret på de frågor som framställts pådet viset att Ingenting kommer att hända förrän regeringen har fattat beslut.Det beslutet kommer då att framläggas I en proposition Inför , somsedan har att träffa avgörandet - om vi skall satsa ytterligare en halv miljardpå projektet. Efter vad jag förstår av svaret kan det I varje fall Inte skeförrän , trollgen 1974. Till dess kan ju mycket hända. Men vad som gör att man kanske I viss mån ändå är htetorolig är vad som har stått I propositionen om hur VattenfaU ser på ,nämUgen att vad som talar för , förutom drifttekniska synpunkter, äräven aUmänna lokaUserings- och mUjövårdssynpunkter. Frågan är om InteVattenfall är rätt ensam om den uppfattningen. Jag har en känsla av att destatliga myndigheter som har att handlägga lokaliserings- och Ang. den planerade utbyggnaden av kraftstation mUjövårdsfrågorI varje fall Inte sagt sitt ord I den här frågan. Jag kan nämna att för någon vecka sedan avgavhälsovårdsnämnden I kommun ett remissyttrande tillkoncessionsnämnden angående utbyggnad av etapp 2 och etapp 3.Hälsovårdsnämnden ville Inte gå med på detta utan avstyrkte en sådan utbyggnad.Där talas det om en kapacitet på 1 132 MW och om att det vid full drift skulleåtgå ungefär eldningsolja . Det är mycket stora kvantiteterInne I , där farleden endast tillåter mindre fartyg att passera, ochdet måste Ju - som hälsovårdsnämnden i kommun sade - vara mycketstor risk för oljeskador. Med tanke på de stora kvantiteterna ställer man sig ocksåfrågan: Finns tillgång tUl svavelfattig olja för ett sådant projekt och ärverkligen en idealisk plats för ett oheeldat kraftverk? Och Jag skulleviha vända på steken och säga så: Om man från början från sida hadeämnat planera ett konventioneUt oljeeldat kraftverk, skulle då över huvud tagetMarviken ha kommit i fråga som ett tänkbart alternativ? Jag tror att man på denfrågan vågar svara ett entydigt nej. Jag har, som sagt, UvUgt följt med I den debatt som varit.Om Jag summerar intrycken av vad jag hlttlUs har varit med om ligger detnärmast tUl hands för mig att tycka att världens enda bUvande ohedrlvnaatomverk borde begränsas till att omfatta etapp I, dvs.