prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — de vUlbättra förutsättningarna för näringsUvet över huvud taget. också tUlgagn för den politiska debatten om det blev klarlagt på vUka områdenman har en gemensam uppfattning då kunde den poUtiska debattenfå mera av hållpunkter och utgångspunkter, och man kunde ägna sigåt att försöka diskulera och analysera de områden där man har Det behövs förvisso olika slags samhällsinsatser på snartsagt aUa områden för att skapa bästa möjUga förutsättningar för en effektivproduktion, högre levnadsstandard och en bättre jämlikhet. Men denäringspoUtiska åtgärderna måste sättas in i sitt sammanhang. De måste ocksä tasikte på dagens verkUghet och utformas så att de bUr tiU gagn för helanäringslivet, inte bara för en Uten del av det. i (fp); På den senaste socialdemokraliskapartikongressen sade industriminister bl. a.; "UtveckUngen inomden statliga företagsgruppen är ofrånkomUgen av betydelse för det förtroendesom vår näringspoUtik kan väcka," har det ju på sisla tiden inte gått sä bra inom denstatUga företagsgruppen. Del har nämnts flera exempel på det i denna debatt.Jag skaU nämna elt, som har förekommit. Det är i och för sig inte såstort, men det är intressant som ett symtom på hur det går när man inteplanerar ordentligt. Jag tänker här på företaget som just kallades RationeUplanering. Det expanderade snabbt i början på 1970, frän 25 liU 52 anstäUda,och lades sedan plötsligt ned. Man fann all den enda rationella planeringen varatt lägga ned företaget planering. Del är bara elt exempel bland mänga. Men inte vilja erkänna vad som hänl. Han har i ell offentligt uttalande sagtatt han är ganska nöjd med utvecklingen inom Statsföretag. Man har också sagt,att vi har ju bara hållit på ett är; varför skall ni börja bedöma verksamhelenredan nu3 tUl det kan man ju säga vad alldeles fästeuppmärksamheten på, all man lycks vara beredd att byta ulledningen för Statsföretag. Likaså kan man väl säga alt i övriga statsföretagkantas vägen av avkastade företagsledare. Är detinte egentligen en lätsaslek, när man här i vill ge etl intryck avatt vi egentligen kan vara ganska nöjda med utvecklingen i Statsförelagoch i de statUga företagen över huvud taget som, 58 vUket påpekade, enmycket framstående socialdemokralisk ledamoi avdenna kammare i offentUga uttalanden har sagt alt han är beredd att redan nuöverta ordförandeskapet i Statsföretag! Nä, vad kan man då dra för slutsatser om orsaken till attdet inte har gått så bra? Ja, en mycket naturUg slutsats borde vara denna; Låtoss ta det lugnt nu etl slag med expansionen av den statliga företagsamheten;vi har ännu en hel del att lära när det gäller företagande. Det borde vara en naturUgslutsats. har man emellertid från vissa håU inom det socialdemokratiskapartiet fått höra helt andra signaler. En socialdemokralisk nationalekonom somenligt uppgift har betytt myckel när det gäUt att lägga grunden för densocialdemokratiska näringspoUtiken skrev för inte länge sedan i tidningenArbetet: "mäste vi konstatera att den nya näringspoUtiken ännu inteburit tiUräcklig frukt. Den har varit för försiktig och för mycketinriktad pä att köpa in sig i redan etablerade små och medelstoraföretag." Jag hoppas att det inte är den lärdomen som regeringen nuär viUig att dra av svårigheterna med föret i portgången när det gällerstatsföretag, utan att man i stället är inne pä den Unje som härnämnde i debatten, att man skall ta tiU statlig företagsamhet bara då särskildamotiv kan anges härför. VUken politisk slutsats kan man dra av denhittUlsvarande utvecklingen? VUken poUtisk slutsats kan regeringen dra ochvUken politisk slutsats kan aUmänheten dra? Ja, var det inle sä att framför allt är 1968, då vi fickuppleva en stor stmkturomvandUng inom näringsUvet, då privata företagpermillerade anstäUda och privata företag lades ner, den stora allmänhelen ochmånga löntagare fick en vag känsla av att det vore bäst att staten tog hand omföretagsamheten? Om slaten tar hand om företagsamhelen, då kan vi garanterassysselsättning och då kommer aUt att gå bra, menade man. Vad har vi nu fått lära oss? Inte att statligföretagsamhet aUtid misslyckas. kan misslyckas, och privataföretag kan misslyckas, det har vi märkt. Men vad vi har fått lära oss är attstatUg företagsamhet icke automatiskt löser problemet med sysselsättning ochtrygghet. Här är det fräga om något mycket mera omfattande, nämUgen att drivaen ekonomisk poUlik som ger goda förutsättningar för produktionen. För denpolitiken har vi inom lagt fram program. Vi har också dragit uppriktUnjer för den statUga förelagsamheten det framgick av vad citerade ur en av våra moiioner. Det fanns elt tag en lust att förvandla folkhushållet UUen experimentverkstad för socialistiska idéer - det fanns flera symtom pä detunder den senaste valrörelsen. Jag tror att just de erfarenheter som vi den härdagen har diskuterat i kammaren kan lära oss att det inte finns några enklakonstgrepp när det gäller att trygga produktion och sysselsättning. Vi har ensvår väg att gå, och jag tror att vi på den vägen mäste följa de sociaUiberalariktlinjer som vi har lagt fram inför . Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den StatUgaföretagsamheten HenSVANBERG (s): Den debatl som har förts här äri vissa stycken synnerUgen förbryllande. Mig synes det att den i början ihuvudsak Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten hann tala om all både regeringen och detsocialdemokratiska partiet rättar alla sina ätgärder efter om det pågårvalrörelse eller inte; det finns inga hederUga motiv bakom någonting, utan aUtär bara valtaktik. Han lyckades vidare lala om all industriministern saknarkompetens det sade han ordagrant och att industridepartementet gör bådestaten och regeringen löjliga. Det varden debattnivå som man startade med här. var djupt kränkt inle å industriministernsvägnar, utan å vägnar, underligt nog. En annaniakttagelse som man kan göra beträffande honom var att han tycktes vara hellfixerad vid de socialdemokratiska partikongresserna. Jag tänker på vad hanmåtte ha Udit under aUa de socialdemokratiska partikongresser som har håUits,av avundsjuka och Ulvilja mot aUt vad man har gjort, eftersom han ständigtåterkommer tUl detla. Han talade om den "vittberömda" partikongressen,han t.alade om den "vittomsusade" kongressen osv. Allt detta pekarväl på att han genomUder en oerhörd vånda varje gång del socialdemokratiskapartiet har partikongress. Men detta kan vi möjUgen lämna därhän. kläckte sedan ett påstående som jag tänker ta upp här. Han sade att detövervägande antalet privata företag går bra; det övervägande antalel statUgaföretag går dåUgt. Är detta etl påstående som är helt riktigt? Jag skall taupp några andra exempel, men dä inte från idéernas värld, utan frän den bistraverkligheten. Man snuddade här vid . Hur kom egentUgenASSI tUl? Vi skaU inte glömma bort, att det var ett antal sågverk utefterNorrlandskusten som lades ned och att en mängd människor ställdes arbetslösa.De privata företagare som rådde om dessa sågverk, ägde också mycket storaskogar. Innan man gjorde konkurs med sågverken och ställde människornaarbelslösa, bildade man tvä bolag: ett som rådde om skogarna och ett som råddeom de nedkörda industrierna. Det var inte bolaget med skogarna som gick ikonkurs ulan bolaget med de nedkörda sågverken. Det var dessa staten fick taöver, klara människornas sysselsättning genom all där bygga upp en lönsamindustri. Ätt åstadkomma denna förbättring är inle gjort i en handvändning. Under aUa de år det gick däUgt för framfördes kritikfrån visst borgerUgt häll om hur dälig affär var. redovisar ASSIgoda resultat. sägs det ingenting om detta. Plötsligt är det elt företag somgodtas. Men man skaU inte glömma bort hela historieskrivningen, glömma hur detvaril och lala om när de borgerliga blivit positiva tUl , Det var de intefrån början. Man talade här också om NJÄ och framhöU att man tUl nödskunde vara med om det. Men det var ju regeringen som på något underligt sättmisskött NJÄ. Bolaget hade så lätt alt fä pengar. Vad är del som är fel medNJA? Det kan vara flera ling. AUa vi som följt detla vet alt det rått ettmycket stort motstånd frän privat industrihåll innan järnverket i Luleåstartades. När del kom till, möttes del av mycket stora svårigheter. NJA harmånga gånger debatterats i , och man har talat om vUken dåliginvestering det var. När man står inför investeringar pä en halv miljard,kan man säga alt det väsentUga felet med NJA varit att investeringsanslagen Ulldetla i regel tagits till för snålt. Man har aldrig kunnat göra den ordentligasatsning pä en gång som skulle ha gjort företaget lönsamt. gör man dockdenna salsning, vUket vi där uppe är glada för. I den tidigare diskussionen talades mycket om Svetab, omJ.O. snickerifabrik i och om ETRI i . Dessa företagär tUlkomna för att klara sysselsättningen för människor, som eljest skulle haråkat i arbetslöshet. Nordtool i har tiUkommit av samma anledning ellföretag som Svetab säkerUgen kommer att fä glädje av. Sedan talas om sportartikelfabriken i boden. talarman om den som skidfabriken. Jag skaU inte ta upp den tUl behandUng, men vadsom förvånar mig är att folkpartiledaren är så sakkunnig om hur manskaU tiUverka och sälja skidor. Jag är inte sakkunnig härvidlag, och detförvånar mig, att vill ge sken av att vara det. Han borde tydligenvara konsult ål Svetab när del gäller byggandel av denna fabrik. I fråga om allt jag här pekat pä är väl bara attkonstatera att de reaktionära motståndarna tUl den statUga företagsamhelen ärdesamma, vare sig de har beteckningen (h) eller (m), efter sitt namn ochalldeles oavsett vilka personer från detta parti som uttalar sig. Det är sammatendens . Men jag skulle vilja uppmana er att inte alltför myckettala om faran för statlig företagsamhet i t. ex, , inte ens med edraegna väljare. Del törs ni i regel inte göra. Där investerar de statligaförelagen de närmasle Ivå tre åren 1,2 miljarder i ulbyggnad av industrin. Jagställer här bara frågan: Hur mycket investerar del privata näringslivet av såatt säga egen drift i detta län? Missgrepp och misslyckanden kan ske i såväl statUgaföretag som i privata. Men jag tror inte alt ni skall vara aUlför snara tillhätska angrepp och smutsiga karikatyrer. Medborgarna kan ju börja att lyssna pävad ni säger, och då blir det nog värst för er själva. Nej, , kritik mot och diskussion om de statUga företagen kan vara någotvärdefulll, men sädana här våldsamma, onyanserade och osakliga angrepp sompresterats kan inle fyUa nägol vettigt ändamäl. sökte staga upp sina brackUgaargument med att citera lyrik. Jag skall ocksä göra det och ge honom etl ord påvägen efter alla de här våldsamma utfallen. Men jag tar inte UU någon storklassiker, eflersom en sådan skulle passa iUa i del sällskapet. Jag tar enbetydligt modernare och mera okänd författare. Jag väljer de korta orden:"Vad rätt Du länkt, fast det var fel." Det passar väl ungefär in pävad här hade att säga. Herr helén var på något underUgt sätt Uksom invecklad iett slags envig med sig själv i vissa avsnitt av sitt tal, han försäkrade attenligt hans social-UberaUsm var slatlig företagsamhet både önskvärd ochvärdefull. Ändå instämde han i de flesta av de lidigare talarnas våldsammaulfall just mot de statliga företagen. Jag fick Uka litet som något somhelst begrepp om vad social-Uberalism är. Jag blev konfunderad igen och kundeinte få något grepp om det. Jag skall försöka cilera nägra strofer ur en diktnu ocksä, men eflersom jag vänder mig till en docent i Ulteralurhis- erfarenheterna av försöken att vidga den StatUga företagsamheten Ang. erfarenhetema av försöken att vidga den statligaföretagsamheten toria skaUjag välja en klassiker och inte vem som helst. Även om talade omkriser och helst skuUe se en krans pä Statsföretags grav, skaU jag ändå inte taBirger , utan jag skaU välja . Jag tror att de flesla av oss kankarakterisera social-UberaUsmen och hela inställning lill statUgaföretag med nägra ord ur dikt Vad är sanning. Jag väljer raderna: Det är,som hörde jag prins gäcka Poloniusmed molnens gyckelspel; "Migtycks det Ukna si så där en vessla det sermig ut att vara en kamel! " Hen i Göleborg (fp) korl genmäle: EgentUgen borde man vara helt förkrossad avdenna av sakskäl späckade kritik av social-UberaUsmen som framförde.Jag tror inte jag fortsätter debatten pä det planet. Jag begärde ordet därför att undrade varförde socialdemokratiska partikongresserna har spelal en sä stor roU i debatten.Det kanske beror på det enkla förhåUandet all socialdemokraterna själva hartUlmätt dessa partikongresser en så oerhört stor betydelse. Det sades vidavslutningen av en av dessa kongresser i Folkels hus att: här i denna sal harbeslutats vad som skaU ske under 70-talel i svensk poUtik. Man hade nästanglömt bort att det existerar en riksdag. Om vi sedan citerar ultalanden från dessapartikongresser tycker jag inle att ni skaU ha någonting emot det, Uka Utet somvi har något att invända mot om socialdemokratin observerar våra kongresser. () kort genmäle: Låt mig bara säga attjag tror all socialdemokratin alltfort kommer att fästa stort avseende vid sinapartikongresser. De är mycket betydelsefuUa händelser, och jag villrekommendera både och i att också fortsättamed att lyssna pä vad som sägs där. De har säkerUgen myckel att lära av vad sombeslutas där. HerrHÖGSTRÖM (s); När man lyssnar på den här debaiten får alldeles bestämt intryck av alt en hel del av de borgerUga talarna, ochsärskilt , lever aUtför långt frän de orter, som har dessaproblem och där man på nära håU har upplevt och dagUgen upplever denStmkturomvandUng som pågår inom näringsUvet. Eftersom statsrådet tog upp speciellt problemen iÅdalen, vUl jag säga ytterUgare ett par ord mot bakgrunden av vad herrBurenstam sade i sitt inledande anförande, där han yttrade att inomsocialdemokratin har man gjort aUtför slora utfästelser i fråga om den kommandenäringspoUtiken. Låt mig då ta upp ÄB :s agerande ochställa frågan; Vem har stäUt löftena, och vem har infriat de utställda löftena?1965 meddelade förelaget att det skulle låta anlägga ett kraftUnerbruk fördrygt i för att trygga bygdens sysselsätt- Detvar etl ansvar som förelaget kände gentemot bygden. Utredningarna om dennaprodukt pågick . Man kom fram till att den inte var lämpad för attsällas i produkiion. Då gjorde man ell nytt stort utspel med ett bruk för tidningspapper en produkt som rimliglvis borde vara väl känd och kunna molsvara de krav somfanns när det gällde denna produktion. Detta bruk skulle kosta dubbell sämycket, eller , och trygga sysselsättningen för 600anställda. En förutsättning för bruket var alt slalen lämnade eltlokaliseringslån på 80 mUjoner kronor. Regeringen slällde dellokaliseringslånel i utsikt för företaget, men någol bruk blev aldrig av. Lål oss se litet på vad som hänl i efler 1967 närdelta utspel skedde. Jag skulle också vilja fråga - och där vill jag gärnaknyla an till vad statsrådet sade vilka var det som var kriiiska motatt dessa löflen inle uppfylldes? Ja, inle höjdes del några särskilt kriiiskaröster på högersidan! Visserligen var dåvarande partUedaren uppei . Han sade i en tidningsinlervju några ord som jag skall be all fä läsain kammarens protokoll. Han sade;"Formen för ägande fårinte vara avgörande . Det vore visserligen skräp om inte detenskilda näringslivel skuUe kunna medverka till all lösa Ådalsproble-maliken -- - . Men skulle det visa sig omöjligt och bygden hotas av ödeläggelse, såmåste helt naturligt andra möjligheler prövas." Del var den förre moderalledaren som hade denuppfattningen, antar jag, om behovet av samhällels insatser. Jag skulle närmaslvilja ställa frågan till : Ser man annorlunda päsamhällels engagemang ? Lål mig också säga ytterligare etl par ord och ställadessa händelser i relation tUl vad som skell genom samhällets ätgärder.Rationaliseringarna har fortsall. Drygl 1000 människor har friställts undertiden. Del förelag vi diskuierar har inle infriat sitt löfte, utan har tvärtomunder den senasie perioden lagl ned ylleriigare tvä sågverk med ungefär 300anslällda. Man har dessulom i den överhellade Slockholmsregionen etablerat enwellpappfabrik. Vad var då naturligare än att bygden begärde samhällelsmedverkan för alt åstadkomma en annan utveckling? Jag skall nämna nägra siffror som visar vad denna utvecklinginneburil. Den har inneburil att staten under dessa år har gäll in med 7miljoner kronor i insalser i olika former. Kommuner har själva satsat 3miljoner kronor, Dessulom kan man räkna in de som slaten harsalt in i sötvattenförsörjningen till Ådalsinduslrierna, har givit 800arbelstillfällen. Äv de 1 200 arbelstillfällen som lillkommil under denna tidhar med andra ord tvä tredjedelar lillkommil genom slallig medverkan. Det har också skett någonling annal, nämligen den förändringenall en ny industrigren håller pä att växa upp i . Där skogen var helldominerande tidigare är en metallindustri i vardande. Jag skall nämnanågra siffror: Dessa förelag har i runt tal 800 anslällda, medanpappersindustrin av de 4 000 anslällda som fanns i början av 1950-talelhar kvar endasl 1 000 anställda. Jag tror, ärade kammarledamöter, att vi somupplevt dessa verkningar nog ser litet annorlunda pä samhällels engagemang idella sammanhang. Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Ang. erfarenhetema av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Jag tror alt del var i som sadealt staten gick in i snickeri i och alt det har lett UUpermitteringar. Del är beklagligt all man i della sammanhang har måstpermittera 40 människor. Men vad var alternativet när staten gick in? Jo, att 200man skulle friställas. Del var för ell är sedan ungefär. 200 friställdamänniskor tUl i cenirala kunde inle bygden bära. Det var dä samhälletgick in och klarade sysselsättningen. Då mäsle jag säga, , att detär väsentUgt för bygden att klara sysselsättningen för de 160. Det är sä vi harsett det. Jag lycker nog också där vill jag gärna knyta an UU vadherr sade - all man borde ha rält att fordra alt det i skuUeföras en mera nyanserad debatt om så allvarliga ting som del här ändå är frågaom. Samhället har fått vara med om och kommer väl också altfå vara med om att städa efter de misslyckanden som del enskUda näringslivethar åstadkommit. Någon sade här i debatten all man skuUe åstadkomma en bättreplanering på detta område. Ja, vissl vore det önskvärt, men hur går det tUl? Deflesla av oss är kommunalmän, och när hemorten hotas reser vi oavsettpartitillhörighet ner lill regeringen och de olika slalliga myndighelerna ochbegär statens medverkan för att trygga sysselsättningen. Det skuUe varaförvänande om inte någon av de insalser som då görs kommer att misslyckas. kan kräva en rationell planering över hela denna sektor, har jag svårt attfalla. Jag tror alt det ligger mycket i vad sade det vill jag slula med, fru talman - nämligen att bakom de borgerligas kritikmol den av den socialdemokratiska regeringen drivna näringspoliliken liggerinte omsorgen om de enskilda människorna. Del är elt partilaktiskl spel, därman inte drar sig för alt utnyttja de misslyckanden som har förekommil tillangrepp på både enskUda statsråd och regeringen i dess helhet. Men vi uppleverdet också såsom elt angrepp på den samlade svenska arbetarrörelsen. Under delta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HenROSQVIST (s); Bland del statliga förelagande som herrBurenslam nämnde och särskilt vUle sätta negativ stämpel på var del engagemangsom KVAB och Äutolift har hafl i . Jag har hafl tillfälle all frännära håll och från andra utgångspunkter se på den verksamheten. Jag ser av denanledningen kanske inte på det engagemanget pä samma sätt som . När del privatägda tidigare Varv upphörde medsin verksamhet innebar det all 1 300 personer i en stad med 13 000 innevånareblev utan arbete. Avvecklingen av verksamheten skedde i etapper på kort lid,och i den sisla etappen var det mer än 400 personer som med några månadersvarsel blev utan jobb på en ort, där arbetslösheten redan fanns. Mängavarvsarbelare såg sig förflyttade tUlbaka lill 1930-lalet. Minnet härav fannskvar hos mänga. Emellertid blev del inle nägol upprepat 1930-lal. Genomdet samhälle som har skapats mobiliserades insalser av olika slagför all på nyll skapa sysselsättning. AMS lämnade bidrag för iordningsläUandeav induslrimark och använde hela sitt register av sysselsätlningsfrämjandeåtgärder. intensivt arbeie pågick för att stimulera på orten redanbefintliga företag lill ulbyggnad och för lokalisering av nya industrier lillorten. Men del gick trögt med denna nylokalisering, och det stod klart att delskulle la sin lid innan nya jobb skulle bli verklighet. som dä kom var KVAB. Företaget flyttadeomedelbart in i lokaler. Dessa lokaler var inte de lämpligaste.Men i del arbeie som slarlades tUlverkning av stora dammluckor, brokonslmk-lioneroch slörre hydraulmaskiner - säg mänga före detla varvsarbelare sin chans allfä jobb. Bland objekt som ocksä påbörjades varparkeringsutruslning. Man hoppades, Irodde och vUle alt della skulle bli enprodukl att bygga vidare pä. Men det är rikligl alt parkeringshissen inle blevvad man hoppals pä. Men jobb blev det ändå, fasl med andra objekt. Och förfolkel i var väl ändå detla det väsentliga. Och dessutom: KVAB:sverksamhet i torde inte ha koslal skatlebetalarna mer än andrasedermera till lokaliserade privala industrier. Mot dessa senareindustrier hör vi från ingen kritik. Varför skjuter herrBurenstam bara in sig pä etl vissl förelag? behövs pä vissa plalser för vissauppgifler, Detla sade i sitt första inlägg. KVÄB:sverksamhet i behövdes för att visa människorna att trols alt derasgamla jobb försvann fanns det krafter i samhällel som var beredda att satsa föratt skaffa arbete och trygghet äter. KVAB hjälpte all lända hoppet. Det har lyckats i . Del var betydligt värre , när lägenheter börjadebU tomma, än del är när vi har inflyttning och behöver mer bosläder. Det är möjligt att KVAB nu lämnar i samband medden rekonstruktion som företaget stär inför. Men del gör man i en situation närandra arbeten finns för de anslällda och denna arbetskraft dessutom äreftertraktad på den ort som för tre är sedan haft den reellt sett kanskestörsta förelagsnedläggning som drabbat nägon ort på så korl lid i vårl land. Här skall KVAB häUas räkning för att man hjälpte lill altsälta i gång denna ort som drabbats av en myckel slor privatföretagsnedläggning. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten Det här var en myckel iniressani debatt. Denhar ju föregåtts av en del förhandspublicilel, som skildrade hur den slackarsKrister skulle krossas av den massiva kritiken frän om inte en samladborgerlighet sä delar därav. De som trodde det mäsle ha fått sina förväntningarsvikna. Efter del utomordentliga inlägg som krisler härhar gjort, behöver jag inle tillägga mycket. Del är svar nog. Men jag hoppasall kammarens ledamöier lyssnade ocksä till de två sisla inläggen här, förslIvar , sedan , ty de visade på elt sådanl 5 prolokoU 1971. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten dramatisktsätt hur långt från den sociala verklighelen de borgeriiga talarna befinnersig. Först var del i som gjorde ettnummer av all snickerifabrik i hade permitterat folk. Delvar alltså bevis för att den statliga företagsamheten hademisslyckats och att slaten inle var lämplig all driva näringspoUtik ochförelagspolitik. Så kommer , som är från , och talar om;Tusen arbelsUllfällen har vi fått genom näringspoliliken på många olika sätt istället för de tusentals som del privata näringslivet förmenade oss, inte kundege oss. 200 man var del i snickerifabrik, 160 mans sysselsättningräddades. Men då är det stora slagnumret alt för 40 kunde man inte klarasysselsättningen. Dä blir det beviset på misslyckandet. Men de lusen som tackvare samhällel fick sin sysselsättning Iryggad är borta ur bilden. Tror ni altni har stort förtroende bland människorna i för den argumentationen? Här hade gjort ett stort nummer av en parkeringshiss. Jag känner inte tUl den,har ingen aning om den.