prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — Framför alll är delnödvändigi med en annorlunda värdering av denna arbelskrafl så all den gesmöjUgheter all fortsätta att vara verksam. Särskilda åtgärder till stöd för denäldre arbetskraftens säkerhet i anställning har ju aviserats och kommer senarealt las upp, och del finns dä anledning att mera ingående diskutera dessafrågor. Omskolningsverksamhelen och den skyddade sysselsättningenför handikappade är nödvändiga för all klara de problem som uppkommer vidomställningar, flyttningar, nedläggning av företag osv. Det gäller alt göradessa arbelsmarknadsinslmmenl ännu fullödigare. Forskning och utvärdering avresultaten och meloderna är angelägna så all missbruk och misslyckanden kanbegränsas i denna så vikliga och positiva verksamhet. Instrumentet för att få arbetsmarknadspoUtiken att fungerasmidigt och effeklivl är bl, a, arbetsförmedlingarna. har 1970antagit riktlinjer för organisationens utformning. Reform.en innebär jag höllpå all säga som aUtid annars indragning av kontorsenheler. Vi konstaterar medtUlfredsslällelse att utskottet understrukit departementschefens ullalande omen långsammare takt i indragningen än vad som framkom- Arbetsmarknad m. m. mil iAMS:s förslag. I arbelet med all skapa fungerande samhällsenheler av de nyakommunblocken har vi pekat pä att arbelsmarknadsservice är en delalj som mäslebeaktas. Flera tecken tyder pä att högkonjunkturen är pä återgång.Antalet lediga platser har minskal och antalel arbetslösa ökat. Som jagtidigare nämnl tenderar arbetslösheten att framför alll drabba äldrearbetskraft, vartill har kommit människor som fristäUts genom det starkt ökandeantalet förelagsnedläggningar. Anlalel nedläggningar är oroande högt eflersomde skell dä vi hafl högkonjunktur. Dessutom drabbar de oflaorter där näringslivet i övrigl inle är så expansivt alt det kan ersättabortfallna arbelsplatser. I vissa områden med efterfrågan pä arbetskraft hardärför denna efterfrågan måst tillgodoses genom invandrare. Arbetsmarknadspolitiken arbelar med rörlighetsstimulerandeåigärder av typen flyitningsbidrag, inlösen av egnahem m. m. Dessa ätgärder ärnödvändiga för all förbättra deras situation som saknar arbete i hemorten.Centerpartiet vill dock inle alt tyngdpunkten skall läggas pä Uknande åtgärder.All vi behöver dem i sä slor utsträckning som fallel är beror bl. a. päatt vi har hafl och har en för svag lokaliseringspolitik. De slarka koncenlralionstendenserna, i all synnerhet under1960-lalel, är delvis resultatet av alt man för sent har förställ alt sätta inätgärder för att bromsa koncentrationen. Brislen pä lokaliseringspolitiskaätgärder, kraflig inriktning pä rörlighetsfrämjande åtgärder saml frånvaron aven regionalpolitisk mälsällning har medfört en sä stor regional obalans all detär en av 1970-lalels slora politiska uppgifler att rälla lill dessamissförhållanden. 1 en lill detla belänkande fogad reservation betecknad nr2 har vi yrkal bifall till en av i Bäckmora m. fl. väckl moiionom investeringsbidrag tiU industrilokaler i form av beredskapsarbelen, även omden verksamhel man avser all bedriva i lokalerna sysslar med annal än lokalservice. Jag anser all nuvarande beslämmelser föga ansluter sig lill deaktuella sysselsättningsbehoven pä de orter där man skulle vara intresserad avall uppföra lokaler. 1 tUlbakagäende orter med behov av ökad och meradifferentierad sysselsättning är den lokala servicen oftast god, pä rnångaorter t. o, m. överdimensionerad i förhällande till folkmängden. Man behöver dåsom regel inte nägra ytterUgare lokaler där enbart för lokal service, ulan manbehöver dem för ökad industriell verksamhel och sysselsättning. Del torde varaen ganska enstämmig uppfattning bland kommunalmän i berörda kommuner. Vi trordärför all del vore värdefullt om Kungl. Maj:t närmare studerade den frägan. Jag ber att få yrka bifall lillreservationerna 2 och 3, och i övrigt yrkar jag bifall liU utskotlelshemställan. HerrHALLGREN (vpk): Den tekniska ulvecklingen inom svenskt näringsliv harunder ökat oavbrutet. Kravel pä ökad profil harframtvingat rationaliseringar av genomgripande omfattning och med Stressen och jäktet ökar ocksä ständigt pä arbetsplatserna. Detlahar medfört att mänga människor inte längre passar in i den högt uppdrivnaarbetsprocessen ulan slås ut frän arbetslivet. En stor del mäste också bytatill lättare arbeten på grund av en aUlför tidig förslitning. Del är i regelmedelålders och äldre arbetare som där kommer i kläm. De tvingas tillomskolning i någon form för alt över huvud laget klara sitt uppehälle. Det är här som arbetsmarknadsutbildningen kommer in ochskaU ge stöd under omställnings- och utbildningsliden. Inrikesminislernkonstaterar i årets statsverksproposilion alt denna form av utbildning under1960-lalel har ulvecklals lill ett av de viktigaste instrumenten isysselsättningspolitiken. Anialet personer som har genomgått arbetsmarknadsutbUdninghar ocksä mångdubblats . Vi fär räkna med att alll flermänniskor Ivingas liU omskolning också i forlsältningen. Väsentligt fler skullesäkert söka arbelsmarknadsulbildning lill andra och mera passande arbelen änvad som är fallel, om delta inte innebar slora ekonomiska försämringar. DetförhåUer sig faktiskt så, att nu utgående utbildningsbidrag t. o. m.underskrider normalt socialbidrag. Mänga av dem som uppbär utbildningsbidragmäsle samiidigi söka socialhjälp för att klara sitt uppehälle. Etl sådanlförhäUande kan inle vi inom vpk accepiera, och del har vi ocksä ingäendemoliveral i moiion nr 283 och i de reservaiioner av som ärfogade liU inrikesutskoltets betänkande nr 3 under punklen 6, Arbetsmarknadsutbildningm. Vi har i var motion föreslagit att grundbeloppet vidarbetsmarknadsutbUdning fastställs tUl och allbarntilläggel höjs tUl saml all ell borlavistelsebidrag införes med450 kronor . Del innebär att förslagsanslaget skulle höjas med 40miljoner kronor lUI . De föreslagna höjningarna sammanfalleri storl sell med äskande i denna fråga. Utskottet harinle kunnai lillslyrka den föreslagna höjningen, bl. a. av StatsfinansieUaskäl, dvs. del finns inga pengar en sådan höjning. Osökt SläUer man sigfrägan: Vilket är mesl angelägel, att företa en sädan höjning eller attexempelvis höja försvarskostnaderna med över 700 miljoner som man harföreslagit och som säkerligen kommer att besluta, eUer att behandlanäringslivel sä rundhänt som man gjorde när man beslöt godkänna finansplanen?Lättnader för näringslivel, dvs. för aktieägarna, har man redan beslulat om en grupp i samhällel som sannerligen inte fått vidkännas någonstandardförsämring. Man har ocksä varit rundhänt när det gäller anslag ochapanage lUl kungahuset. Dä är man inte knussUg med miljonerna. De rullar ganskalätt här. Men när det är fråga om en grupp som verkUgen har del bekymmersaml,dä finns det inle medel till nägra förbättringar. De människorna skall leva påsocialstöd. Vi kan inte godta det. När nu den socialdemokraliska regeringen accepterar enproduktionsordning med profiten som ledsriärna som framtvingar ökad stress ochhels i arbetslivet och medför sländigl stegrade krav pä effektivitet, en produktionsordningsom utestänger allt fler arbetare från produkiionen, är det väl också pä sinplats att man ser till all de människor som pä Arbetsmarknad m. m. 3 protokoU 1971. Arbetsmarknad m. m. grund avdenna ordning Ivingas liU omskolning ocksä får en drägUg försörjning, EnUgtarbetsmarknadsstyrelsens senasie iakttagelser har man kunnai konstatera all denkritiska åldern, dvs. den ålder vid vilken man inle längre passar in i detmoderna arbetslivet, oroväckande sjunker . betraktasde personer som uppnått som svårplacerade. Det belyder att antaletpersoner som behöver arbelsmarknadsulbildning kommer all öka avsevärt. Del ärdärför av slor vikt att denna växande grapp fär sina ekonomiska problem löstapå ell för dem godlagbarl sätt. Med slöd av vad jag här har anfört villjagyrka bifaU till reservalionerna 4 och 5 av vid punklen 6,ArbetsmarknadsutbUdning m. m., i inrikesutskoltets belänkande nr 3. HenFAGERLUND (s): När det gäller inrikesulskollels belänkande nr3 om arbetsmarknadspoUtiken hade det med hänsyn liU frågans vikt ochstorleksordning funnils anledning all ganska noga gä igenom även alll somutskottet varit enigt om; det är principer som redan fastslagits om vadarbetsmarknadspolitiken belyder i vårt land. De senaste siffrorna som i ,utskottets värderade ordförande, presenterade visar ju att lägel inle ärproblemfritt. Även om dessa siffror i viss mån kan förklaras med all vinternkom sent, att byggnader blev färdiga så alt säga i förlid och all även deninlräffade arbelsmarknadskonfUkten haft en viss inverkan är silualionenoroande. Under aUa förhållanden kan inte nägon nedrustning göras av arbetsmarknadspolitikeni värl land. Jag skall ganska snabbi göra några reflexioner ochkommenlarer lill proposiiionen. Vi har hafl en arbetsmarknad, somhar kännetecknats av en myckel hög sysselsättning. Trols alt det varit lätt förvissa grupper som velal byta arbete eUer som blivit arbetslösa all få nyttarbeie, har andra grupper kommit i kläm i den strukturomvandling som äger rum.Del har varit äldre, del har varil kvinnor och del har varil personer medhandikapp, som kanske bara för några är sedan var ute i förvärvslivet men som inle har någon möjlighet att söka sig ut. Det har ocksä varil beiydanderegionala och även branschvis betingade skUlnader i sysselsättningen, ochsvårigheter har uppställ i sammanhanget. Därför kan man med glädje konstateraatt utbildningskapaciteten inom arbetsmarknadsutbUdningen har höjts. Arbetsmarknadspolitiken i dess helhet har fäll en heltannan inriklning under 1960-talel. Arbelsmarknadsslyrelsen som tidigare heltenkell mesl sysslade med all förmedla plalser är sysselsatt med allutbilda folk, all se lill all handikappade fär arbeie, alt bedriva en aktivarbetsmarknadspolitik så att den enskilda människan fär det sä bra som möjligtoch att strukturomvandlingarna inle drabbar den enskilde mer än som är absolulnödvändigt. En annan sak som är typisk när del gällerarbetsmarknadsutbildningen är all kvinnornas andel har ökat belydligl under desenasie åren. För demsom tillhör en generation, som betraktas som den äldre, är detglädjande all det bedrivs en försöksverksamhet, där del i arbelsmark- Nr 49 nadsutbildningen läggs in 288 lektionslimmar under åttaveckor för all ge , , Del är etl vikligl bidrag för all utjämna klyftorna mellan ,. generationerna.Av dem som deltar i arbetsmarknadsutbUdningen har 62 ----- procentendasl folkskola och forlsättningsskola. Det är ocksä med glädje man konstaterar att enliglpropositionen '" "' stödel skall ökas när del gäller alt anpassa arbetsplatsentill den enskilda individens situation. Delta kommer alt ge särskilt dehandikappade en bättre ställning. Här föresläs förbättringar som innebär allstatsbidrag kan utgå med upp lill 100 proceni om anordningen är sädan all denendasl är för de handikappade, dock högst . Del bör leda lillatt industrin verkligen gör en insats för dessa medborgare i värt samhälle.Detla följs ocksä upp genom att arbetsmarknadsverket fär nya riänster så attUtveckUngen verkligen kan följas och eftertryck ges ål kravel alt arbetsplatsenskall anpassas lill människan och inte Ivärlom. Även ell ökal bidrag lillanordnandet av skyddade verkstäder kommer in. Vi skall här också fullfölja det beslut som redanhar omnämnts av i om arbetsförmedlingarnas organisation idetla land. Jag skaU inle göra någon längre historik i sammanhangei. Det skallemellerlid i fortsättningen bli dislriklskonlor och lokalkontor.Distrikts-kontoren skall i princip finnas i A-regionerna. De skaU ge en myckelallsidig service och ha en självsländig verksamhet. Hur mänga lokalkontor somkommer all finnas är inle angivet, och det har redan sagts här av varken departementschefen eller utskottet har följt arbetsmarknadsstyrelsensförslag. Vad vi lycker är bra i detta sammanhang är all man iproposiiionen lar upp servicefrägorna ule i landet när det gällerarbetsförmedlingarnas verksamhet. Jag lar mig friheten, fru talman, att tillprotokollet läsa in något som jag lycker är väsentligt när man diskuterarorganisationen. Jag citerar från s. 48 och 49 i slatsverksproposilionens bilaga13: "Vid överväganden om ell kontor bör dras in mästehänsyn las också till avståndsfaklorn. Även om de förul antydda villkoren förall ell kontor bör finnas kvar inte kan uppfyllas hell, kan det vara berättigatalt behälla kontoret därför all avståndet till annal kontor är alllför stort.Ocksä bristfälUga eller tidsödande kommunikationer måste tUlmälas belydelse närkontorsindragningar övervägs. Vid bedömningen av denna fräga bör man beakta detregionalpolitiska sambandel. Det är enligl min mening vikligl att sambandelmellan här diskulerade åigärder och den regionpoUliska planeringen uppmärksammassä all behovel av arbelsmarknadsservice ses i relation till övriga servicekravsom bör lillgodoses i en ort som i ell område skall fungera somservicecentrum." Departementschefen säger längre ner på s. 49; "Vidsädana överväganden bör de i det föregående angivna synpunkterna varavägledande. Jag vill särskUt slryka under angelägenheten av samordning med denregionala planeringen." Jag tror att del är viktigt att få in även della ikammarens protokoll. Del råder nämligen ingel tvivel om att man på vissa ställen, bl. a. i min egen hembygd, har hyst oro. Men om man tar hänsyn till skrivningen i 67 Arbetsmarknad m m. propositionen,anser vi del ganska klarl att del kontor som finns i min hembygd skall finnaskvar även i fortsättningen. Efter dessa inledande ord skaU jag någol ta upp dereservaiioner som här finns. En del är gamla. Jag kanske därför kommer att förafram gamla argumeni. Det är inle lätt att hitta nytt när man har gammalt attdiskulera. Flytlningsbidragen till nyutbildade har vi diskuterat vidolika tillfällen. 1 ulskottsbelänkandet erinras om att det tidigare generellaförbudet att ge flyitningsbidrag efter hand har mjukals upp. Så skedde 1968, dåman gav AMS möjlighel att ge dispens i della sammanhang. Även i enskUda fallnär det gäller människor som har mött svårigheler eller har en utsatt positionkan bidrag ulgå. Det kan gälla hemmafruar, personer som har fullgjort sinförsta värnpliktstjänstgöring, handikappade och dem som har genomgåttarbetsmarknadsutbUdning. Därför tycker vi inom ulskottsmajoriteten all man intebehöver uppmjuka bestämmelserna. En generell uppmjukning skuUe inte varariktig. Frägan om industribyggnader är en fräga där man kanhänvisa lUI den pågående utredningen om industricentra. Det är även en lokaUseringspolitiskoch kommunalrätlslig fråga. Reservanlerna har i är tillfogat nägra ord sominnebär all om en särskilt omsorgsfull avvägning mol andra stödformer ochrätlsliga tolkningsfrågor skulle anses erforderlig, bör projekten prövas avKungl. Maj:l. Utskottsmajoriteten har inle alt man behöver ändra pådetla utan all man kan behälla de bestämmelser som finns. Frågan om förelagsutbildningen är av principiell natur.Viss förelagsulbildning ges i samband med att lokaUseringsbidrag utgår, men iövrigl är det vikligl att slå fast att det ankommer pä förelagen att utbildasin personal. Företagen kan ocksä om de så vill visserligen mol fullkostnadstäckning beställa specialkurser hos arbelsmarknadsslyrelsen, Läl mig sedan beröra ännu en folkpartireservalion,nämligen den som i ansåg vara den viktigaste och som gäUerBidrag lill driften av verkstäder för handikappade. Del är en myckel lilen, omens nägon, nyansskillnad mellan vad utskollel föreslår och det tilläggreservanterna vill göra. Min egen uppfattning är att varje utredning skallarbeta sä snabbi som möjUgl. Den aktivitet som AMS bedriver för att anpassaarbetsplatserna inom förelagen sä alt handikappade och äldre som StäUts utanförprodukiionen åter skall kunna komma in i densamma gäller ju enförsöksverksamhet, och den skall nalurliglvis redovisas för . Vad sedan gäller de reservaiioner som avgivits avvänsterparliel kommunislerna i fräga om höjning av utbildningsbidraget sä kandet givelvis finnas fullt fog för den uppfattningen. Lål mig dock säga att detförslag som föreligger innebär en förbättring i och med höjningen avbarntilläggel i della sammanhang. log upp vissa ulgifls-ökningarpå andra huvudlillar. Jag tror all om räknar igenom de olikautgiftsökningar som kan hänföras till arbeismarknadens område så kommer han upplill siffror som är minsl lika höga. Föreliggande förslag innebär kostnader pä40 miljoner, och vi har anseit all man bl. a. av statsfinansieUa skäl inle bör gälängre, även om man kan lycka alldessa bidrag är för smä. 1 fräga om bidrag lill ulbildning sä är dessa de bäslasom ulgår här i landel, och därför har vi inle ansetl att vi har anledning atthöja dem just . Jag skall inte uppehålla mig vid de särskilda yttrandena.De gäller bl. Bidrag till driften av verksläder för handikappade. Den fräganär ocksä en gammal bekant. Arbetsförmedlingarna anser jag ocksä att jag berörti tiUräcklig utsträckning. Inkomstprövningsreglerna i fräga om makes inkomst ärocksä föremål för ulredning. Med delta, fru lalman, ber jag all få yrka bifall lillutskottets hemstäUan på samtliga punkter. Ang. arbetsmarknadspolitikens syften och inriktning Herr inrikesministern , som meddelat all han isamband med behandlingen av detla belänkande ämnade besvara iMalmö (vpk) framställda interpellation, nr 58, angåendearbetsmarknadspolitikens syften och inriktning, erhöll ordet och anförde: Innan jag besvarar i Malmöinterpellation vUl jag helt korl knyla an tUl den akluella sysselsällningssituationen.Herr har redan lämnal vissa komplellerande uppgifler som kan varavärda alt beakta. När vi bedömer dagens läge med dess onekligen högaarbelslöshel, finner vi alt siffran för mars är den högsia som noterats sedanvi över huvud taget fick en arbelslöshelsslalislik. Del är klart alt delta kaninge oro. .Men när vi gör den kortsiktiga jämförelsen niellan anlalelarbetslösa i är och fjolårels siffror fär vi hälla i minnet att vi 1970hade etl högkonjunkturår, kanske del bäsla vi någonsin hafl. SärskUt under del försia halvåret kännetecknadeskonjunkturen av en slark överhettning och av en av naturliga skäl dä ocksåosedvanligt Uten arbelslöshel. hade vi 7 000 a 8 000 färre arbetslösa än vad vi haft under iidigare är. bör vi beakta när vi nu konstaterar alt vi iär har 20 000 flera arbetslösa än vi hade föregående är. , att vi nu utan tvivel har en nedgång i konjunkturen, vilkel jag gärnavill slryka under. Vi kan se alt denna nedgång praktiskt taget gäller för helalandel; den gäller slorsläder, skogslän och övriga län. För dem som ser på slatisliken kanske jag bör göra denkomplelle-ringen alt del finns undanlag. 1 har manfakiiski färre arbetslösa än . Ett annat undanlag är Golland.Om vi jämför mars månad i är med är arbetslösheten där faktisktlägre. Men i stort kan vi säga att bilden med dessa undantag är likartad. Del ären nedgång över landet, möjUgen inte fullt sä påtaglig i skogslänen som i deövriga länen. Som lidigare sagts har naturUgtvis väderleksförhållandenaspelat in. Inom byggnadssektorn har vi nu 18 000 arbetslösa. Det är enosedvanligt hög siffra 6 000 högre än , men del är den siffra som vibrukar ha . När vintern sätter in, uppstår en puckel iarbetslöshetsslalisliken. Vi kan nog räkna med att den markanta uppgången ärtemporär. Vi vet alt när våren kommer ges del ocksä ökade möjligheler lUlarbeie jusl inom detla område. Inom metallindustrin ell annal väsentligt område sombrukar tilldra sig uppmärksamhel har vi också noterat en viss uppgång. Ang. arbetsmarknadspolitikens syften och inriktning dock vidsiffran 1 500, När del gäller arbetslösheten bland skogsarbetarna kan sägas attlägel är någol bältre än del var . Delta återspeglar att det inomskogsnäringen rätt bättre förhåUanden under de senare månaderna. När vi nu har att ta slällning lill vilka insalser somskall göras för all bekämpa arbetslösheten, bör vi naturiiglvis beakta dessasiffror. Vi fär ju möjligheter all återkomma tUl med förslag om anslagsförslärk-ning.På samma sätt kommer vi nalurliglvis att följa ulvecklingen med uppmärksamheloch öka insatserna i fräga om de aktiviteter som slär oss tUl buds. Jag ärövertygad om att vi skall kunna se fram mot bättre förhållanden under aprUmånad. Skulle inle dä en väsentUg förbättring inlräffa, har vi verkligenanledning all i viss män ompröva våra åtgärder. Efter delta ber jag alt få besvara herrSvenssons i interpellalion. i har frågat om de förskjutningar i målsäll-mngenför svensk sysselsättningspolitik, som han i inlerpellalionen påslår hainträffat, kommer all fortsätta och om det är statens och regeringens avsiktall för framliden acceptera undersysselsällningen och den industriellareservarmén som etl bestående inslag i den svenska kapitalistiska ekonomin. grundar sin fräga pä påståenden, som jaginle kan godtaga. Del har inte skett nägra sådana förskjutningar imålsättningen för svensk sysselsättningspolitik som del hävdas iinlerpellationen och som skulle innebära all begreppel full sysselsättning harurholkals. Tvärtom har våra ambitioner ökat. Detla kom lill ullryck bl. a. i1966 års arbelsmarknadsproposition. Där behandlades inte bara rörlighetsfrämjandeätgärder ulan alla de åtgärder som vi nu har till förfogande för att skapa ochupprätthålla full sysselsättning och som jag utgår från att interpellantenkänner tiU. Ett annal utiryck för de stegrade ambitionerna är den ökadesatsningen pä regionalpolitiken. Jag häller med om att den arbetslöshet som vi har förnärvarande inle är lillfredsslällande. Den regisirerade arbetslösheten är dockinle, som del påstås i inlerpellalionen, nu större än för 10 ärsedan. var del i medeltal 321 arbetslösa mol 36 483 underär 1970. Del var alltså en ökning med 12 162. Men man skall komma Uiäg alt är1968 lUlkom etl särskilt äldrestöd vid arbelslöshel. Under är 1970 var det igenomsnitt 5 600 personer som fick sådant slöd och därmed blev regisirerade somarbetslösa. Sädana äldre arbetslösa var i regel inle registrerade lidigare. Denkraftiga utbyggnaden av arbetslöshetsförsäkringen under 1960-lalel - 000 lill över 2 100 000 -innebär vidare alt 800 000 fler människor än för10 år sedan av försäkringsiekniska skäl har intresse av all anmälasig som arbetssökande om de blir arbetslösa. Vi har aUtså fåll bältreregistrering av arbetslösheten under 1960-lalel, men del är inte detsamma somatt vi har fäll högre arbetslöshet. När lalar om anlalel elever iarbelsmarknadsulbildning - i interpellalionen kallade"omskolningsfall" - bör man hälla i minnet attarbetsmarknadsutbildningen ökar därför all vi vill ge alll fler människor -inle bara arbelslösa - större förutsättningar all fä tryggare Tillströmningen lill arbelsvårdsexpeditionerna, som herrSvensson också nämner, är i hög grad ett uttryck för de handikappades ökadetilltro till arbetsmarknadsmyndigheternas möjligheter alt lösa derassysselsättningsproblem. säger också att det har bildals ett växandeskikt av människor som genom statens förmedling sysselsätts på dåligt betalda,rättsligt iUa reglerade, nödhjälpsbetonade arbeten. Jag vel inte vilka arbetensom avses. Nödhjälpsarbelena avvecklades för länge sedan. Våra dagarsberedskapsarbeten är angelägna arbeten med samma arbetsvillkor som pä den öppnaarbetsmarknaden. ArbetsmarknadspoUtiken och regionalpoUtiken är, säger herrSvensson, "baserad pä avfolkning och kronisk undersysselsättning i storadelar av landet". Det är uppseendeväckande att en länsplanerare har ensädan i grunden felaktig uppfallning om regionalpolitikens och arbetsmarknadspolitikensinnebörd. Sammanfattningsvis vill jag som svar på säga att vi kommer alt fortsätta den aktiva arbetsmarknadspoUtiken. Vikommer att göra arbetsmarknadsutbildningen tiU ell än bättre hjälpmedel intebara för arbetslösa ulan också för nytUlträdande på arbeismarknaden, förhandikappade och för dem som har en OtiUfredsstäUande sysselsättning. Vi kommerall särskill ta oss an de äldres problem pä arbetsmarknaden. Vi kommer all gearbetsvärden aUt bättre förutsättningar alt motsvara de förväntningar somställs på dess insatser.