prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — lar också upp del exempel jag nämnde och sägerall kvinnan som arbetar på hönseri väl inte är etl lämpligl exempel i dellasammanhang. Hur vet del? Ponera all kvinnan inle orkar med att kommaupp till de 30 pensionsgrundande åren. Del är klarl att man kun tänka sig vilkaexempel som helst, men självfallet kan del ocksä inlräffa all hon inle når upptill dessa . Det vore väl ändå bedrövligt om hennes möjligheter till ATPskulle stupa pä jusl detta all hon har varil hemma och föll och fostrat barn. () korl genmäle: Lät mig böria med i . Ja, jag rolalorado exemplet exakl som log upp del. all delvar etl hönseri som jag reagerade inför utan det vur snarare alt tidsbestämde det hela lill åtta u tio är som vur det avgörunde för mig.Det innebar alt det inle fanns nägol hinder för alt fä full pension iATP-systemet. Sedan kommer herrar och litet grand på kantmed varandra när det gäller hur långt man vill gä, och dol fär väl bli en trätaer emellan. lar i varje fall i sitt inlägg här avstånd frånmotionen, där liksom lidigare år talar om brislon päbarntillsynsplalser och om all kvinnor pä grund uv don mäslo stanna hemma ochso lill barnen och inle kan gå ut i förvärvsurbete. Men ändrar delhela och säger all nu skall man kunna välja del man vill göra. Slannar manhemma i stället för att gä ul och arbeia, skall man fä friar - ja, jag användetidigare uttrycket "gratisär" och kan forlsalla med dot. Vi skall sedan se litel på hur många barn det gäller. Vihar ungefär 800 000 barn som är i förskoleåldern. Lät oss anta alt det finnsungefär 600 000 mödrar lill dessa barn. Utav dessa är ungofur 250 000 - jagvill betona, fru talman, att dol är fräga om runda siffror - i förvärvsarbete.Del är ell beiydande antal över, ooh vi kan där inle springa förbikoslnadsfrägan, hur beslickande förslagen än läler. Sedan har vi brislen på barntillsynsplatser. Ja, jag kunhålla med. 1970 hade vi 33 800 daghemsplalser. Tillsammans med 32 000familjedaghemsplatser blir det ungefär 66 000 plalser. Vi räknar med all innanår 1972 är avslutat vara uppe i drygl 91 000 plalser. Till detla kommer dålekskolor för cu 100 000 barn. Vi vol utt det är en snubb utbyggnad på gäng pädella område. Är dot en temporär lösning man vill ha ellor det som ute efter, nämligen on valfrihet som samhällel skall belala genomATP-poäng? Beräkning av till-läggspension för hemarbelande i vissafaU HerrRINGABY (m) korl genmäle: Del här ärsisla inlägget för mill vidkommande. Del är ju brislen på barnlillsynsplalser som är besvärandeför hemmakvinnan. Hon kan inle gå ut i förvärvsarbetet därför att honingenslans har all göra av sina barn. Därför silier hon i en tvångssituationoch mäste vara hemma. Del är klart alt det ocksä kosiar mycket stora pengar attbygga ut dessa barntillsynsplatser. Men när hon har varit tvungen all stannahemma och sköta barnen tycker vi ult del vore rättvist, att hon när hon kommerul i förvärvslivet fär tillgodogöra sig ett visst underlag i pensionshänseendeför de år som hon vurit hemmu och urbelal med barnen. säger att kvinnan kan börja räkna pensionsårredan frän älder. Ja, visst kan man teoretiskt räknu fram mänga fall därkvinnor har möjlighel all arbeta in de här 30 underlugsären. För kolossaltmånga är del emollortid omöjligt alt göra dot. De kunske studerur till nägolöver 20 ärs åldor, gifter sig ooh fär barn och kan inte komma ul iförvärvslivet förrän vid , Mon dä har do i mänga fall bakom sig 20 ärssträvsamt arbeie med en fostrargärning, som vi tycker bör värdesältas. Beräkning av till-läggspension för hemarbelande i vissafaU FrökenPEHRSSON (c) korl genmäle: Jag är hell på del kluru med sambandet mollunavgifter och förmåner i lilläggspensioneringssystemel. Jag vUl bara poängteraalt det sambundel inle fungerur konsekvent i hela ATP-syslemel. Jag länkor pådo kortlids- och deltidsanställda, som into alls är rätlvisi Ullgodosedda isyslemot. Jag vill ocksä undersiryka all vad vi här önskar är inteen förändring , ulan vi vill ha en ulredning som tar hänsyn till deproblem som är framförda i motionerna. Av senaste anförande verkar det som om vi snartskulle få dolta genomfört. Det verkar som vi ulla egenlligen voro ganska onigaom all dol behövs en förändring. HerrWERNER i (m) kort genmäle: redovisude mycket riktigt den slorabrislen pä burndughemsplalsor, men därniod fick jag just oll argument förmotionornu. När bara en lilen grupp hur möjlighet utt fä dennu samhälleligaservice, vore det väl rimligt ult de andra på någol sätt kompenserades och alldeilu skodde på det sätt som vi har föreslagit. är klart all man teoretiskt kan räkna fram förskräckligtmånga är frän älder - var också inne pä det - men dot ärväldigt fä ungdomar i Utbildningssvorigo som böijur förvärvsarbeta redan vid 16är. Jag vol into om gjorde del, mon jag tror alt 16-årsgränsen ärmycket teoretisk och att den inte har nägon aktuell relevans. () kort genmäle: Om frökon av det jug sude drugil denslulsalsen all en utredning snart komnier till stånd, mäsle det bero på en grovmissuppfatlning. Jag har inte pä något sätt ullalal mig i den riktningen.Däremol har jag uttalat mig positivt om don fostrargärning som utförs, mon detär on annan sak. Fröken talade också om att avgifter och förmånerbör sammanfallu och drog i sammanhangot upp do korttids- och deltidsun-stulldasställning i försäkringssystomot. Borde vi inle vänta med don frågan till dessden skall behandlus? Jug skulle bli mycket förvänud, om den inte kemi tillbukusom en perenn växt även i är. Den brukar ju tillhöra de kära deballämnena här iriksdagen. Del kanske finns andra vägar alt lösu donna fråga.Familjepolitiska kommittén kommer med sill slutbetänkunde under sista delen av1971 eller . Där kan finnas vägar öppna. Fröken harsjälv talat om att pensionsförsäkringskommittén kommer med etlställningstagande beträffande den framtidu utformningen av familjepensioneringen,som också kan bli av betydelse för familjen. Det är ju inte alldeles uppenbarlult don väg motionärernu unvisul är den onda eller bästa vägen all lösa barnfamiljernasproblem på detla område. Jag vidhåller mitt tidigare yrkande. FruERIKSSON i (s): Dol sislu yltrandot av ulskollels företrädareingav ju vissa förhoppningar om en lösning på problemet. Jag tycker annars manhar varit alllför kalogorisk pä bägge sidor i denna fråga. ATP är ju inte ottpremierosorvsystem där var ooh en mäste bygga sin stapel med sina egnaavgifter. Men lill grund ligger ju all ett förvärvsarbete skall vara gjori ochalt on arbelsgivare skull ha betalat in avgifter. Del nuvarande systemettillåter icke nägol slags fripoäng, eller hur man nu vill uttrycka saken. Men man har into varit helt klar över del hela liden. Vihar avvisal detla . Vi har också avvisat etl yrkande som till ochmed ändå hade litet grand gehör i utrodningon, nämligen alt ungdomar understudietiden skull fä lov att räkna poäng, alllsä räkna studieåren sompensionsgrundande. Det avvisades jusl för alt man ville ha detla syslem merarenodlat. Den synpunkten kan vara riklig. Men del är litet hårt om man alldelesför beslämi avvisar möjlighelerna all ända gä fram över ATP-syslemel. Vi hade i det socialdemokraliska partiet en ulredning somvi kallade "Kvinnans jämlikhet" och som sedan gav upphov lill onstörre utredning och ott större betänkande, som gällde jämlikheten överhuvudlaget. I det förde vi fram också lunken pä och diskulorade ingående vägar jagsäga - både mod regoringslodamöior ooh med undru ull mun skulle kunnu fäpensionsrätt för vårdande är. Denna lanke har sedan väl närmast avvisats,naturligtvis för ull mun inte ville rubba på ATP-systemet, men man har även påvärl häll niånga gånger sagl all man förslär del berätligade i förslaget.Därför är skrivningen litet för kategorisk och kanske litel för cynisk.Ordet cynism har nämnts vid flera lillfällen, när man tagil uppsocialförsäkringsåtgärder och ansett vissa grupper förbisedda. Pä denna punktlycker jag all det passar alt tala om en viss cynism i skrivningen. Man har nämnt här , alt della är en ganskaenkel match för kvinnor med barn, och det är egenlligen bara dem vi lalar om.Del är bara vårdnaden om barnen som vi, ålminslone frän värl håll, lagil uppoch kanske jag själv allra försl i . Del är bara när del gällervårdnaden om barn som vi sagt all det borde berättiga lill on pension. Men omman har sagt här alt del är ganska enkell all sodan gä ut i arbelslivei vid 30ärs ålder igen, sä ärdet självklart inte på del sällel. Har man som jag allgöra med slora grupper handikappade, handikappade som sedan kommer ul ochklarar skolan och klarar livet men som under sin uppväxttid är sä beroende uvständig vård ulan all fördenskull behöva komma till en institution, vet man attdet krävs ständig tillsyn - om dot skall vara av mamman eller pappan kan göradetsamma. Jag behöver inte nämna diabetesbarnen. Jag kan la allergisjuka. Jagkan ta dem som är störda i sin utveckling osv. Det är en lycka all det finns såmängu som vill la på sig tillsynen av dem. Dä kan det verka litet cyniskt omman sedan säger till en sådan mamma - omvårdnad som man eljest endast ger ålmyckel smä barn får hon kanske ge lills barnet blir nästan vuxet ~ eller mamma som har tre eller fyra barn med kanske tre ärs mellanrum och kommer utigen i arbelslivet vid 40-ärsäldern innan del sisla barnel börjal skolan, altdetta är en enkel sak för henne. Jag har inle sagl ull Beräkning av till-läggspension för hemarbelande i vissafaU Beräkningav till-läggspension för hemarbelande i vissa faU man mäsleriva upp ATP-syslemel för all göra henne rällvisa för de åren, men jag vågarabsolut päslä att när denna kvinna kominer ut i arbetslivet har hon inte sammamöjligheter som barnlösa eller som män i allmänhet, vilka inle anser sig hasamma ansvar för vårdnaden om barnen som kvinnan. Hon är inte jämställd meddem, och när hon kommer ut och skall försöka fä 30 pensionsgrundande år får hondel i allmänhel i ell arbeie som inte är särskilt väl betalt. Hon kan få det omhon är akademiker - akademikerna är favoriserade i alla lägen. Men en vanligmänniska, ell buliksbilräde, kontorsbiträde, vårdbiträde - och vad annat hinnerhon med att vara före 22 ärs ålder, när man i allmänhet börjar få barn - harinte sä myckel alt välja på. De kan omskolas, del är riktigt. De kannaturiiglvis vara mycket energiska och ha förberett sig på olika sätt. Menvarför skall vi bara tala om eUtmänniskor? Del finns ju sä många som inle orkarmed mer än all vara normala all skola sina barn och sedan la ell arbeie. Menunder den lid man sköter barnen orkar man varken studera eller sköta nägolannat arbeie. Det finns de som ler åt detta - jag ser nägra i kammarensom gör det - men jag ler inte, eflersom jag har sell sä mänga människor somhar lunga familjer och som ändå är fullt kapabla all efler gä ul ochla ell förvärvsarbele. Man säger att man värdesätter deras gärning. Del mäsleman nalurliglvis göra. Men varför då så kalegoriskl avvisa della krav och sägaall det "fixar sig" enkelt med de 30 pensionsgrundande åren sedan.Eller varför säga - vilket jag tycker är ännu mer cyniskt altpensionsålderskommittén skall undersöka om man vid 64 ärs ålder forlfarande kanfä jobba för all tjäna in pensionspoäng. Dä skulle en sådan här mamma, som harvarit särskilt prövad, om hon var riktigt strävsam kunna jobba lills hon var 70är, och sä fick hon ihop lUI sin tjänstepension. Det kan väl aldrig varameningen att man vill uttrycka sig sä i skrift? kan någon svara: Det spelaringen roll vad man skriver. Men del finns en del människor som läser uttalandelpä della sätt, och jag vågar päslä att barnfamiljerna känner sig upproriska.De väntar och väntar pä alt nägol skall göras för dem. Jag var helt införstådd med den skaltereform som vigenomförde, men jag var det egentligen på det vUlkoret all den skullekompletteras med mer familjoslödjande ätgärder än vi har sett. Jag hoppasalt de kommer när skallereformen skall Iräda i krafl. Vi får inle bortse fränfamiljepoliliken därför all den inle är modern. Den har fallit i glömska- den är i bakvatten. Men familjerna har ocksä stora bekymmer medden ekonomiska situationen. Den här frågan är liten, men om man skriver för häni denna fräga är det ett symtom på all det inte är riktigt"poppis" all ha barn och ännu mindre all ha mänga barn - allra minslall ha barn som är besvärliga. Jag kan ATP-syslemel ordentligt, , så jag behöverinle få alllför myckel undervisning om det - jag har varit med frän början ochdeltagit i diskussionerna innan systemet fick den utformning som det har. Jagkun förslå om man respekterar ATP, men man borde inle sä lätlvindigl haavfärdat denna kategori arbetstagare även om den är obetald. Man borde hakunnai visa pä all här finns ell absolut behov all, om man vill vara rätlvis,ordna nägon form av tjänstepension. precis vadsvaret bUr: Vem skall betala? Del är emellerlid, som jag har sagt förut, så attATP inte är en pensionsform där var och en belalar för sin pension. Den sombörjar jobba när han är belalar mer än för sin pension. Helt uteslutetbör del därför inte vara all finna en form härför. Framför alll bör man kunnaerkänna del berältigade i all barnfamiljerna visas större respekt för dengärning som pappan eller mamman sköter och som hindrar dem alt gå ul iförvärvsarbetet. Jag kanske är påverkad av alla familjer med handikappadebarn som jag har sett, men jag har ocksä väldigi svårl alt fördra alt familjermed fyra fem barn - det finns några sädana familjer - mäsle gä lillsocialvården. Del måste de nämligen göra - ingen vanlig människa kan försörjasä många barn. Även om de vill ha ell arbeie kan de inle alltid fä det. Och dekan absolut inte få plals på daghem för sä många barn. Låt oss se på dessa problem och erkänna att det vorerättvist att även en fostrargärning av detta slag fick del yttre och reellaerkännande att man försöker finna en sädan pensionsreform att inle barafolkpension ulgår vid 67 ärs älder. Med denna motivering kommer jag - kanske Utetinkonsekvenl, eftersom jag inte gillar de olika motionerna - all rösta förreservaiionen, som dock bara pekar pä alt frågan bör utredas och att vi bör seden föreslagna åtgärden som riklig. TUl någon av de enskilda molionerna i sigsjälva kan jag alltså inte direkl ansluta mig, men till reservationen kan jagdet för att därmed markera att del här inle får glömmas bort. Beräkning av till-läggspension för hemarbelande i vissafaU Överläggningen var härmed slulad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m. fl.,och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskotletshemställan ibetänkandet nr 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-propositionen. Däfröken begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: § 13Föredrogs socialförsäkringsulskoltets belänkande nr 6 i anledning av moiion omsamordning av hjälpinsalser vid arbelslöshel och sjukdom. § 14 Grupplivförsäkring för hemmafruar Föredrogssocialförsäkringsulskottets betänkande nr 7 i anledning av motion angåendegrupplivförsäkring för hommufruar. i Skärstad (c): Reformpolitiken på del sociala området syftartill alt skapa trygghet och rättvisa. Medborgarna bör beredas elt grundskydd iolika avseenden. Betydande framgångar har nätts. Bäde genom statliga beslul ochgenom frivilliga överenskommelser har mänga trygghelsfrägor kunnat lösas. Vissa grupper stär dock forlfarande ulan beiydande delarav trygghetssystemet. Mänga hemmafruar bl. a. har ett olillfredsställandeförsäkringsskydd. Om hustrun-modern helt plötsligt skulle ryckas bort, råkar deefterlevande i en ekonomiskt och praktiskt myckel svär situation. Slorasvårigheter kan uppstå i fräga om barnens uppfostran. För all problemel skull kunnu lösas pä eltlillfrodsställunde sätt fordras stora ekonomiska insatser. Vissu kutegorier harkunnat ordna hustruförsäkring i anslulning lill kolleklivförsäkring för männen.Mänga kan eniellorlid inte ordna sin grupplivförsäkring pä detta säll. För alladem som into kan få lill stånd en tillfrodsslällande lösning av frågan inomramen för nuvarande bestämmelser bör samhällot medverka till alt lösaproblemet. 1 nägra är har vi uktualiserul deilu problem Ulskoilei haravslyrkt molionen, och i är har ulskottet byggt sitt avslagsyrkande pä vad somsades . Innan jag säger något om de möjligheler som finns och intefinns vill jag bara cilera vad ulskoltei säger: "Ulskotlei konslaleradeall prakliskl lägel alla kolleklivavlalsanslällda omfallades avijänste-grupplivförsäkringar och att även de anställdas makar var anslutna tilldessa försäkringar. Även boträffando do frivilliga grupplivförsäkringarna, somenligt utskottet omfuttudo 2,5 miljoner direkt försäkrade, framhöll ulskollotall de flesta uv dessa innebar möjlighot till makeanslutning. Med hänsynhärtill ansäg ulskoltei någol behov av den föreslagna lagsliflningsålgärdeninle föreligga, och ulskoltei avstyrkte därför motionsyrkandel." Del varförra aret. Ooh sä säger utskollet: "Nägon anledning för att iur intugu annun ståndpunkt föreligger enligl utskottels moning inle." Ju,sä sade mun för äiskilliga är sedan när vi motionerade om sänkt pensionsålder.Men därför all avslår etl yrkande ell år behöver del inte vara så iår. Jag fick en broschyr där man i motsats till utskottet säger att "1 miljon mammor behöver bättre försäkringsskydd".Situationen är - och jag talar nu för den vanliga människan, som iSlockholm varil inne på - följande. Mannen har Ijänslegruppliv på 31 500. Om makarna harIvä barn är barntilläggel 2 x 9 000 i . alltså 1 8 000. Det gör 49 500. Vad är kvinnan-hemmafruns ställning värd? Jo, hon ärmedförsäkrad i med , och barntillugget är 2 x 4 500, alllsä 9000. Det gör I 1 000. Alliså 49 500 för munnen och I 1 000 för hustrun! Och vikan väl päslä alt det är minst lika svårl för mannen all klara sig, om huslrunskulle falla ifrån, som dot är för hustrun alt klara sig om mannen Nr 44 skulle falla ifrän. n, a a den Enligl vad jag har kunnat utröna är det egentligen bara jordbrukarnas ,-, \qi\ 1 / mars i,/ /1 ekonomiska föreningar som har lösl det här pä ett tillfredsställande sätt ochåstadkommit jämlikhet i uppläggningen. Där kan hustrun gä med pä GmppUvförsäk- Det finns härutöver möjligheter till grupplivförsäkring,men dä måste fi'Uar del bildas en grupp och där mäste vara med. Delär inte alla som kan konima mod i en sädun grupp - alltså står mänga utanför.Sparbankernas mödruförsäkring finns, och del är on ganska god försäkring;felet med den är buru utt avtrappningen börjar redan vid 30 är och alt beloppensedan sjunker oerhörl forl. är alltså situationen . och därför tycker jagnog all ulskollot kunde ha tagit litet mer allvarligt pa suken i sin skrivningooh framhällit att della är ell problem som inle är lösl. Jug hur ingol yrkande, men så länge dotluproblem kvurslär för mängu i värt lund återkommer jug säkert. i Skärstud m. fl. har i ärväckt on motion "om hemmufruarnus trygghetsfrågor", identisk med denmoiion i frågan som behandlades förra ärel. I klämmen ber man "altriksdagen i skrivelse rill Kungl. Maj:l anhåller om ulredning av hemmafruarnasIrygghelsfrä-gor, i enlighei med do i molionen anförda rikllinjernu". När man läser molionen finner man emollortid all dengäller vad maken skall fä i ersältning när hemmafrun har fallit ifrän. Jagtycker att det är litet lustigt, men jag skall inte ironisera över del ulun gåöver till vad utskottet har sagt i är. påslår ull det inte hur hänl någonting päväldigt länge och säger all man molionoral i denna fräga. Menexpansionen har väl pä grupplivförsäkringens område varil explosionsarlud - vikun so pä en tioårsperiod. När det gäller , som tur upp här, så ärju dot on försäkring som har lillkommil genom ott förhandlingsresultat. Det mandä har fått fram all hustrun respektive varie burn under 17 är får är jubaserat pä detla förhandlingsresultal, ooh vi här i riksdugen kun knuppaslbesluta all beloppen skall räknas upp, ulan det är fortfarande enförhandlingsfräga. säger utt detla icke är tillfrodsslällandelöst ooh att sloru grupper står ulanför. Men del finns goda möjligheter uttordna med gruppliv det finns inom faokorganisutioner, del finns inom mängaundru organisationer. Do tvä största försäkringsbolagen i vårl land har detla;del är och Förenade liv. Man kan teckna on sädan försäkring i sambandmed burnbidrug, det vet säkerligen horr ocksä, och denförsäkringsformen expanderar. Man kan into lagstifta för den grupp somålerslär. Horr säger att vi skall lösa frågan för dennu grupp, sominto kun ordna försäkringsskyddet tillfrodsställunde. men vi kan inle lugstlftaför en liton grupp som har möjligheter att skuffu sig ell tillfredsställandoförsäkringsskydd. Statligt stöd tiU hembygdsföreningarför miljö vårdsin satser HerrJOHANSSON i Skärstad (c); Jag vet inle vad del skulle vara för fel medmotionen om hemmafruarnas trygghelsfrägor. Del har väl ocksä med tryggheten attgöra att hemmafrun vet att mannen och barnen inte får det besväriigl, om honskulle gå bort. Sedan är jag medveten om all AFA-försäkringen är eltresultat av förhandlingar, men om man inle förhandlingsvägen kan skapa denIrygghei man önskar, sä är vi ju inte främmande för att samhället lagstiftar.Jag nämnde möjligheten att få en mödraförsäkring genom all föra in barnbidragelpå sparbankerna, men när avlrappningen börjar redan så anserjag inte den försäkringen vara tillfredsställande. Vad slutligen grupplivförsäkringen beträffar måste man jukunna bUda en grupp för all komma i åtnjutande av förmånerna där. Jag har t,ex. kunnai fråga en anställd pä en fabrik; Vilka möjligheter har din hustru attkomma med i en grupplivförsäkring? kan ju göra detsamma. Dä skall honfinna att de möjlighelerna inle är tillfredsställande. Och det är etl problemoch en orsak till ängslan hos mänga lågavlönade. De frågar sig: Hur skall delgå för mig och mina barn, om min hustra skulle gå bort? Överläggningen var härmed slutad. Ulskollels hemställan bifölls. § 15 Föredrogs jordbruksutskoiiels belänkanden: Nr 7 ianledning av motion angående försäkringen av fiskredskap Nr 8 i anledning avmotion om inrättande av en husdjursförsöksslation för västra Nr 9 i anledning av moiion om generellt lillsländslvängför mariordstäkl Nr 10 i anledning av motion om varudeklaration av tvätt- och rengöringsmedel, m. m. Kammaren biföll vad ulskotlei i dessa belänkandenhemställt. § 16 StatUgt stöd tUl hembygdsföreningar förmiljövärdsinsatser Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av motion om statligt stöd lill hembygdsföreningarför miljövärdsinsatser. I motionen nr 508 av m. fl. hade hemställtsatt i skrivelse tUl Kungl. Maj:l begärde att frågan om statligt stödtiU hembygdsföreningar för aktiva miljövårdsinsatser skulle bli föremål förutredning och förslag. Utskottet hemställde att lämnade molionen nr508 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av herrar i Skegrie (c),Antby (fp), (), (), i Holmgärden (c), Leuchovius (m)och i Heden (c), som ansett att utskottet bort hemställa att med bifall till motionen nr 508 i skrivelsetUl Kungl. Maj;t hemstäUde att frägan om statligt slöd tUl hembygdsföreningarför aktiva mUjövärdsinsatser blev föremål för utredning och förslag. i Skegrie (c): Den moiion som föreligger här syftar till altförstärka de friviUiga insatser som vissa föreningar gör på naturvårdens ochmiljövårdens område. Vi är väl alla överens om att de insatserna är värdefullasom komplement till del arbeie pä naturvärd och miljövård som utförs avslalliga och kommunala myndigheier. Ja, man kanske renl av kan saga att frågaär om inle dessa frivilliga organisationer kommer problemen betydligt närmareän vad de slalliga och kommunala myndigheterna kan göra.