prot · FU0973 · 1971-12-31 00:00:00 — Det har jaginte, utan jag har anfört den som exempel på en utveckling som vi kan väntaoss. har två gånger återkommit tiU uttrycketprivatägda radio-och . Jag frågar: Är det privatägda stationer omlandsting, kommiiner, universitet och stiftelser är ägare? Måste antingen ettstatsmonopol eller "kommersiella intressen" ha hand om det hela? Det ärklart att den nuvarande ordningen här i landet, monopolet, är Jag hävdade i mitt huvudanförande att den debatten ärutomordentligt låst; jag kan inte se att här i debatten harjävat det omdömet. () kort genmäle; i gav mig ett nyttargument för ett programråd. Han sade, att producenterna var så mimosaartatkänsliga att ett programråd inte skulle vara bra. Men poängen i dialogen skulleju vara att de skulle tvingas lyssna, ta argument och få ge argument! Jag vill verkligen tacka dels för att han harpresterat så pass bräckliga motargument som han gjort, dels för att han försettmig med ytterligare ett argument/ö> ett programråd. i (s) kort genmäle: Det är klart att man, som säger,kan tänka sig mellanlägen meUan rent statliga och rent privata radio- ochTV-före-tag. Men och hennes parti pläderar för någonting som dekallar frihet i etern och som i realiteten skall betyda fritt fram för privata. Om även andra intressen och andra grupperingar kankomma fram Inom ramen för en sådan ordning är en sekundär fråga. Det finnsfortfarande ingenting i inlägg som innebär ett avståndstagande frånden allmänna bUd av det amerikanska systemet, som hon skisserade i sittanförande. Med är jag så föga oense att jag intekänner något särskilt behov av att fortsätta diskussionen. HerrGUSTAVSSON i (s): Som upphovsman tUl motionen 802, sombehandlas i det betänkande som är föremål för prövning, vUl jagmed några korta ord kommentera densamma. Bland de stora och viktiga frågor somhar diskuterats tidigare under detta betänkande intar denna fråga en mycketblygsam plats. Enligt bestämmelserna för ljudradioavgift fårfamiljehushåll mot avgiften för ljudradiomottagare inneha sådana mottagare iobegränsat antal i ordinarie bostad, i fritidsbostad och i motorfordon, som ärregistrerat på någon av hushållsmedlemmarna, under förutsättning att dettamotorfordon inte huvudsakligen används i yrkesmässig trafik. Förljudradiomottagare i motorfordon, som huvudsakligen användes i yrkesmässigtrafik, skaU särskild avgift erläggas. Sådan avgift skall också erläggas avprivatpersoner och företag vilka nyttjar radiomottagare i motorfordon utan atttillhöra hushåU eUer företag som erlägger avgift för TV- eUer radiomottagare. Detta förhållande innebär att en person som är innehavareav taxibU skaU erlägga licensavgift dels för ljudradiomottagare hemma i sinbostad, dels tUl skUlnad från andra medborgare för den radio som han harInmonterad i sin taxibil. Motiveringen härför torde vara att radion skallbetraktas som en service gentemot de passagerare han betjänar. I verkligheten är det väl så att taxiföraren i störstautsträckning använder sin i bilen monterade ljudradiomottagare för eget brukvid tillfällendå han nödgas sitta i bUen och vänta på att få någon körning. Det är ostridigtett stort sällskap och en avkoppUng för honom att ha möjlighet att avlyssnaradioprogrammet. När han sedan får en körning kopplas i regel radion av för attinte irritera under körningen. Jag anför således i motionen att en taxiförare istörsta utsträckning använder sin bilradio för eget bruk och därför bordejämställas med privatperson i detta faU. Utskottet har vid behandlingen av motionen anfört att manhär stöter på en allmän princip, som det skuUe vara svårt att ändra på, och attett bifall till motionen skuUe kunna få icke önskvärda konsekvenser. Därför harutskottet avstyrkt motionen. Jag skall inte ställa något yrkande mot ettpå denna punkt enhäUigt utskott. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Herrtalman! Jag skall fatta mig mycket kort, därför att inget yrkande ställdes. Låtmig ändå säga, när vi nu diskuterar denna fråga, att ett bifall tUl motionen såsom framgår av utskottets betänkande skulle innebära ett undantag just förradiomottagare i taxibUar och att det skulle vara svårt att göra riktigaavvägningar. Taxi är ändå en rörelse. Vad jag emellertid fäste mig vid iföregående anförande var uttalandet att en taxiförare stänger av radion när hanfår passagerare. Ja men, hur har man inte åkt taxi och betttaxiföraren att sätta på radion! Man vill lyssna på någon av programpunkterna,kanske musik. Radion är väl således inte enbart för taxiförarens bruk, utanmånga passagerare tycker att det är angenämt att lyssna på ett radioprogram närde åker taxi. HenLEVIN (fp): Det lär vara en utbredd uppfattning bland kammarensledamöter att man inte bör håUa några begravningstal över avlivade motioner.Jag skaU därför söka begränsa mig, även om jag känner en viss mdignation överen del av utskottets ståndpunkter. Utskottet behandlar i detta betänkande bland många andramotioner i och min motion nr 192. Vi har som vår åsiktframhåUit att det i dessa tider med kraftiga prishöjningar på de flesta områdenmte är rimligt att belasta de redan hårt trängda pensionärerna också med ökadelicensavgifter. Vi har påpekat att innehav av radio och TV inte under någraförhållanden kan anses utgöra en lyx för våra gamla, som genom ett långt livsarbete har medverkat tiU att bygga upp dagens välfärdssamhälle och därmed ocksåmöjliggjort för svenska folket att kosta på sig två TV-kanaler. I medvetande omatt statens finanser är svaga har vi velat kompensera detinkomstbortfaU, som skulle bU följden av vårt förslags genomförande, genom atttiUråda en sänkning av ambitionsgraden för utökning av sändningarna via TV2-nätet. säger utskottet sig ha förståelse för vårt önskemål attunderlätta för pensionärer att hålla sig med radio och TV, Men, sägerutskottet, en avgiftsdifferentiering är inte det rätta sättet. Vilket som ärdet rätta sättet undvikerav någon anledning utskottet dock att meddela eller ens antyda. Man motiverarsin ståndpunkt med att det vore svårt att precisera vem som skulle ha avgiftslättnad.Detta finner jag en smula säreget. Det kan väl inte vara någon svårighet attavgöra vem som är pensionär, och det är om dem som vår motion handlar. Jag är fullt på det klara med att det integår att vinna gehör för våra synpunkter mot ett enhälligt utskott, och därföravstår jag från att yrka bifall till motionen. Men måste jag be atttiU kammarens protokoll få antecknat att jag finner det i hög grad orättvistatt påföra våra gamla en avgiftshöjning på bortåt . den 29 aprU 1971 i SundsvaU (c): Av formeUa skäl vUl jag återta det av migunder överläggningen framställda yrkandet och i stäUet yrka bifaU tiU motionennr 68. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 68, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i SundsvaU begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 8 punkten 3 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 68 av herrar i Sundsvalloch NUsson i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan, dels reservationennr I av i Agnas och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 8 punkten 3 mom. 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av hen i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 8 punkten 3 mom. 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr KäUstad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punktema 4 och 5 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 22 Föredrogs Nr 73 Nr 9 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslagtUl lag om försöksverksamhet i fråga om ordningen för vissa kyrkligaförrättningar jämte motion Nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendemusikutbildning m. m. jämte motioner Nr 6 i anledning av Kungl. Majts i statsverkspropositionengjorda framställning om anslag för /72 till dramatiskainstitutet Nr 7 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendeutgifter på tiUäggsstat tiU riksstaten för /71 i vad avserutbUdnlngsdepartementets verksamhetsområde Nr 8 i anledning av motion om utbyggnad av logoped- ochtalpedagogutbildningen Nr 9 ianledning av motioner om läromedel Nr 4 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendeutgifter på tiUäggsstat tiU riksstaten för /71 i vad avseranslag mom verksamhetsområde Nr 26 med anledning av motion om tryggande avmöjligheterna tiU uppodling av nedlagd Nr 27 medanledning av motion om stöd till den svenska biodlingen Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 23 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 28 ianledning av Kungl. Majts proposition angående utgifter på tUläggsstat tiUriksstaten för /71 i vad avser anslag inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades tUl handlingarna. § 24 Föredrogs inrikesutskottets betänkanden: Nr 9 i anledning av Kungl. Majtsproposition angående utgifter på tiUäggsstat tiU riksstaten för budgetåret1970/71 i vad avser anslag på driftbudgeten mom inrikesdepartementetsverksamhetsområde jämte motion Nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående allmän 71 Nr 11 i anledning av Kungl. Maj ts proposition med förslagtill lag om ändring i förordningen (1956:629) om erkända arbetslöshetskassor,m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 25 Undantag från traktorskatt Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 22 i anledning av motioner om undantag från traktorskatt. motionen1971:54 av m. motionen 1971:618 av herrar NUsson i Trobro och (båda m), vari hemstäUts att beslutade att traktorer, som användesenbart Inom jord- och skogsbruk samt fiske och trädgårdsnäring, ej skuUebeskattas utan hänföras till en speciell skattefri klass III. Utskottet hemställde att skulle avslå 2. motionen1971:618. Reservation hade avgivits av herrNilsson i Trobro (m), som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att med anledning avmotionen 1971:618 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag beträffande undantag från traktorskatt för de faU som avsågs imotionen. HerrNILSSON i Trobro (m): Vid vårriksdag genomfördesbeskattningen av jordbrukstraktorer. Beloppen sattes tiU 200 respektive 300kronor beroende på traktorns tjänstevikt. Vid höstriksdagen ändradesbeslutet, så att beloppen i stället blev 120 respektive per traktor.Under tiden hade man kommit underfund med att första beslutet var för hårt fördessa traktorer. Det finns ett ganska stort antal jordbrukstraktorer. Densenaste statistik jag haft tillgänglig är . Då var antalet 174 000 ochjag skuUe tro att det har stigit något . Med hänsyn tiUden beskattning som tillämpas skulle beloppet för traktorbeskattningen uppgåtiU . Det finns emeUertid många traktorer för både jordbruk,skog, trädgård och fiske som aldrig eUer i mycket ringa utsträckning användestiU transport på aUmän väg. För sådana traktorer synes beskattningen vara ettavsteg från den accepterade principen att vägtrafikbeskattningen skaU bygga påfordonens kostnadsansvarighet för de aUmänna vägarna. Vi har därför i motion nr618 återigen hävdat att en särskild skattefri klass bör införas för sådanatraktorer som i mycket Uten utsträckning användes på aUmän väg. Traktorer sominte användes för transport på aUmän väg eUer vilkasanvändning för sådana transporter är begränsad tUl antingen passage av aUmänväg eller färd till och från arbetsplats hörande tiU brukningsenheten börsålunda enUgt vårt förmenande ingå i en särskild skattefri klass. Jag har i den reservation som är fogad till utskottetsbetänkande anhållit att regeringen måtte framlägga förslag i denna riktning tiUhöstriksdagen, och jag ber att med det anförda få yrka bifaU tillreservationen. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (): I detta utskottsbetänkande behandlas bl. a. motionen 54,som några partikamrater och jag har väckt och där vi har hemställt attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj;t begär en kartläggning av i vilkenutsträckning traktorer som inte utnyttjas för körning på allmän väg drabbas avden nuvarande traktorskatten samt en allmän översyn av traktorbeskattningen pågrundval därav. Hela vår vägtrafikbeskattning bygger på den s. k.kostnadsansvarighets-principen, dvs. att skatten skall utgå i förhållande tiUvägutnyttjandet. Då kan det inte vara tUlfredsstäUande att man skaU behövabetala skatt för traktorer som aldrig eller i mycket ringa omfattning kör påvägarna, t. ex. sådana traktorer som endast används i jordbruksdrift eller förstationärt bruk. Såsom traktorskatten nu är utformad tages emellertid ingenhänsyn härtill. har avstyrkt vår motion, men harutskottet framhåUit att vissa traktorer kan avregistreras, och då upphör ävenskattepUkten, Men gränsdragningsfrågorna måste i detta fall klarläggasordentligt, och utskottet lämnar också den upplysningen attmotorred-skapsutredningen håller på att arbeta med dessa frågor, I likhet medutskottet hoppas jag då att utredningen skall leda till att denna orättvisabeskattning undanröjes, och i avvaktan härpå har jag inget annat yrkande än ombifall till utskottets hemställan. Detta innebär inte att jagaccepterar det nuvarande systemet. Men eftersom vi beslutade om och infördedenna skatt sedan, och då frågan nu ligger underutredning och det är kutym att avvakta utredningars resultat, har jag nu somsagt inget annat yrkande än om bifaU tUl utskottets hemställan. HenENGKVIST (s): Traktorskatten i sin nuvarande utformningbeslöts så sent som vid höstriksdag och trädde i kraft den 1 januari1970. Redan vid vårriksdag väcktes en del motioner med samma innebördsom de motioner vi nu behandlar. När beslöt om skattens införande 1969 och isamband med behandlingen av motioner i ärendet underströkbevillningsutskottet att skatten på traktorer inom jordbruk och skogsbruk äratt anse som en kollektiv schablonbeskattning med de fördelar och nackdelar som ett sådantsystem medför. Utskottet framhöll med utgångspunkt härifrån att ett undantag förvissa traktorer skulle strida mot den principieUa uppläggningen av skatten. har samma uppfattning sombevillningsutskottet gav uttryck åt. Men skatteutskottet skriver dessutom:"Det bör vidare observeras dels att skatten är avdragsgill vidinkomsttaxeringen, vilket medför att den faktiska skattebelastningen för devanligaste typerna av lantbrukstraktorer utgör . , dels attdrivmedlet är obeskattat." har därför inte ansett sigkunna tUlstyrka förevarande motioner. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Hen i Trobro (m): Ja, visst är traktorskatten avdragsgiU ideklarationen, men en traktor är ju inte något lyxåk. Den används uteslutande ijordbruksproduktionen. Det är klart att kostnaderna då skaU vara avdragsgilla. Jag vUl också slå fast att ju fler pålagor vi lägger påjordbruket, desto högre blir produktionskostnaderna. Därmed blir jordbruketsprodukter dyrare och slutUgen livsmedlen. ViU vi medverka till att hållalivsmedelskostnaderna på en rimlig nivå, måste vi också vara återhållsamma dådet gäller att lägga pålagor på jordbruket. Hen (): Jag anförde avdragsmöjligheten för att ytterligarepoängtera att den egentliga traktorskatten, som är skäligen låg och som är ettuttryck för en genereU kostnad, bUr ännu mindre genom att man också får göradetta avdrag. Hen (): Bara ett parreflexioner! säger att detta är en kollektivschablonbeskattning. Det må vara hänt att man resonerar så. Men det kan väländå inte motivera att traktorer som aldrig används på landsväg skall behöva bUföremål för beskattning? Däremot kan man förstå det om de används där i störreeller mindre utsträckning. nämnde att denfaktiska skatten var . Det kanske kan gälla för vissa personer. Menför människor som har låga inkomster bUr den faktiska skatten mer än 5060kronor, därför att de inte har en så hög marginalskatt som . HenENGKVIST (s): har ju redan förut givituttryck för sin belåtenhet med den utredning som arbetar och som kommer attta upp en del av de saker som berörde i sitt senaste inlägg, bl.a. hur man skall behandla de individueUa faU där det kanske finns skäl för enbefrielse från skatten. Den saken bUr det aUtså möjlighet att pröva såsmåningom. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av i Trobro, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTrobro begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; den 29 aprU 1971 Ang. åtgärder mot könsdiskriminering vid tillsättande avstatliga tjänster Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 22 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr NUsson i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 26 Ang. åtgärder mot könsdiskrimineruig vid tillsättande av statliga tjänster Herr statsrådet erhöU ordetför att besvara ' (m) framställda interpeUation,nr 35, tUl herr civilministern, och anförde: har frågat civUministem omdenne viU ta Initiativ tUl att sådana instruktioner utfärdas, att det blir heltklart för aUa myndigheter att könsdiskrimineruig inte får förekomma utan attendast meriter och kunnande skall vara vägledande vid tillsättning av statligatiänster, InterpeUationen har överlämnats tUl mig för besvarande. Att könsdiskriminering inte får förekomma vid tillsättningav statliga tjänster framgår av 28 § regeringsformen. Avseende får enligt dettastadgande fästas endast vid de sökandes förtjänst och skickUghet. Enligt kungörelse (1945:424) angående förbud motsärskiljande av statstjänster i manliga och kvinnliga får statsmyndighet inteutan Kungl. Maj ts medgivande förbehålla viss statstjänst eUer annat aUmäntuppdrag för endast män eller endast kvinnor. En erinran om kungörelsen och vadden innebär beträffande utannonsering av tjänster gjordes i enskrivelse från dåvarande civUdepartementet till övriga statsdepartement. Iseptember 1969 tog jag initiativ tiU att kungörelsen i sin fuUständigaordalydelse skulle föras in i en årUgen utkommande publikation med vidsträcktspridning inom statsförvaltningen. Publikationen, som kallas"Författningar om statligt reglerade tjänster", ges ut av statensavtalsverk. Ang. åtgärder mot könsdiskriminering vid tillsättande avstatliga tjänster Av de ämbetsberättelser som ombudsmän avgerframgår att ombudsmännen noga följer myndigheternas handlande på detta områdeoch ingriper när så anses påkallat. De statliga myndigheternas efterlevnad avdessa bestämmelser är också föremål för stort intresse i pressen. Det finns enligt min mening inte något fog för den avinterpellanten uttalade uppfattningen att de statliga myndigheterna skullesläpa efter det enskilda näringslivet i detta avseende. På det statliga områdetfinns det som jag har nämnt regler för myndigheternas handlande ochtillsyn av att reglerna efterföljs. Jag behöver väl härutöver knappastframhålla att det självklart ligger i varje statlig myndighets eget intresseatt vid varje tjänstetillsättning välja eUer förorda den person som anses bästkunna fullgöra de aktuella arbetsuppgifterna. Mitt svar på ' fråga blir därför att någraytterligare instruktioner till de statUga myndigheterna inte behövs förnärvarande. HenLOTHIGIUS (m): Först,och främst ber jag att få tacka statsrådet försvaret pä min interpeUation. Jag vill säga några ord om bakgrunden tillfrågestäUningen. Det är ofta så att vi här i tar upp frågor omnågonting som har inträffat nu och här på könsdiskrimineringens område. Jag harinte möjlighet att diskutera de fall som av mig har uppmärksammats, men jag harmöjligheter att ta upp dessa frågor från mera aUmänna utgångspunkter. Det finns, herr talman, all anledning att offentligtbetona betydelsen av att man i princip inte gör en åtskillnad mellan könen vidtillsättande av tiänster. Så som jag har funnit underlaget för dessa påståendenvittnar det om att fortfarande den gammaldags synen på förhållandet mellan manoch kvinna kvarlever i arbetsUvet. När det till på köpet är statens egna verksom reagerar i visst avseende och i visst sammanhang vid tillsättandet avtjänster, haf det gått sä pass långt att det verkligen är skäl att ta uppsjälva frågestäUningen på nytt i . Det kan misstänkas att det inom det enskUda näringslivetkan inträffa att en kvinna trots bättre kompetens ställs efter män. Men det äringet försvar för staten. När det gäller att bryta mot gamla fördomar måstestaten här gå i spetsen för en rättvis och saklig bedömning av de sökandeskvaUfikationer vid tjänstetillsättning oberoende av kön. Inom utbUdningen, från första börian ända upp tiU denakademiska examen, är jämställdheten könen emellan absolut och skaU varaabsolut. Så måste det även vara när man tar steget över från studier tiUförvärvsarbete eller tiU en ansökan om förvärvsarbete över huvud taget. De faUsom jag har uppmärksammat rimmar illa med vad som står i 28 § regeringsformen. Det har förekommit skarpainlagor också mot t. ex. uttryckssätt hos ansvariga statstjänstemän som hargivit det Intrycket att man inom viss statlig verksamhet inte önskar kvinnor.Det har påståtts att könsdiskriminering har förekommit vid valet av expertertill kommittéer och utredningar, där kvinnan i sanning, om vi ser det rentaUmänt, är väldigt dåligt representerad. Jag tycker att detta ger underlag fören bedömning i viss riktning i dessa frågor. Vissa arbeten - assessorstjänster t. ex. med befattningarinom departementen sägs vara av den arten att de är svåra att klara av enkvinna med tanke på hem och familj. Dessa påståenden har framförts fråndepartementen, vilket har uppfattats såsom ett bristande intresse för att istörre utsträckning tUlgodose kvinnans självklara rätt att konkurrera medmannen på lika villkor. Vi har en vice talman, som är kvinna, och vi har statsrådsom är kvinnor och det är bra. Men detta räcker inte för att till närmelsevistUlfredsställa jämlikhetstanken. Det handikapp en kvinna kan ha av oUka skäl måste avmyndigheterna eUmineras genom att antalet halvtidstjänster ökas. Jag har gåttigenom de olika verkens och departementens syn på denna fråga. Jag erkänner där har försökt skapa ett underlag för halvtidsyänster. Men det gäUer ocksåatt skapa mera passande arbetstider, vilket skulle vara möjligt för mångatjänster. På ansvarigt regeringshåll anser man alltså att någoneftersläpning på den statliga sidan jämfört med det enskilda arbetsUvet inteföreligger samt att det finns tillfredsställande regler för myndigheternashandlande.