prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — FörhandUngama leddes tiU en början av hert förste vicetalmannen. § 1 Ang. ungdomsboxningar Hen justitieministem erhöllordet för att besvara ) i kammarens protokoU för den 19 majintagna fråga, nr 263, och anförde: har frågat mig om de planerades. k. knatteboxningama med en nedre åldersgräns av enhgt min mening ärförenUga med de förhållningsregler för amatörboxnings bedrivande somuppställdes i den av antagna propositionen med förslag tUl lag omförbud mot professionell boxning. I den av nämnda propositionen förutsattes attvissa säkerhetsföreskrifter för amatörboxningen skuUe komma att genomförasgenom Svenska boxningsförbundets försorg. Bland föreskriftema ingick krav på ennedre åldersgräns för tävlande om . I den mån de s. k.knatteboxningama inrymmer tävlingar enhgt vanhga boxningsregler torde dettadärför inte överensstämma med vad som föratsattes i propositionen. Hen (): Jag tackar justitieministem för svaret, somvar relativt tiUfredsställande, Anledningen tiU min fråga är att jag bUvltalarmerad av de satsningar på s, k, knatteboxningar som gör.Jag har tidningsurklipp som mycket tydhgt iUustrerar det. Det har dessutom redanförekommit tävlingar i knatteboxningar bl. a, i , hade jag inte behövt besvära justitieministem och tatid i anspråk här med denna fråga. Jag har frågat , som juegentUgen är det organ som skaU kontrollera att gällande regler efterlevs, ochfått ett mycket anmärkningsvärt svar även på en del andra frågor som visaratt man ägnar detta spöismål ett ganska förstrött intresse. säger: "Om Boxningsförbundetbeslutar att inrätta åldersklasser för 'knatteboxning' och hemställa om RFsgodkännande om sådan ändring av sina tävhngsbestämmelser så kommerriksidrottsstyrelsen ej att besluta i detta ärende förrän uttalande erhållitsfrån medicinsk expertis," Det verkar som om tror att man skallöverpröva den medicinska expertis som redan har uttalat sig och varsförhåUnings-regler ju finns avtryckta i den proposition som vi talar om. Det ärmycket anmärkningsvärt. Än mer anmärkningsvärt är naturhgtvis att Boxningsförbundetsedan man fått veta att nedre åldersgränsen skaU vara 17 år bötiar meddessa knatteboxningar från och med . Det visar ett cyniskt förakt intebara för de överenskommelser som träffats mellan riksdag och regering över allapartigränser utan ett cyniskt förakt också för de psykiska och fysiska skadorsom vi vet att boxningen leder till. Det är ett uttryck i svaret som jag helst skulle sett attdet inte stått där, men vill jag be justitieministern precisera det något,nämUgen tävhngar enligt vanliga boxningsregler. Där kommer antaghgenbox-nlngsvännema att hitta ett kryphål, t, ex. att minska rondtiden från tretiU . Jag förmodar att det väl inte ingår i vad justitieministemlägger in i nämnda uttryck. Boxning är ju slagväxling, och även knatteboxningargår naturhgtvis ut på slagväxhngar, och det är där riskema för skador hgger.Det är ingen särskild juridisk stringens i orden "enligt vanliga boxningsregler",ViU justitieministem kanske precisera det något och klargöra att om man utövarslagväxhng, vare sig än eller med annan ändring,så är det ändå vad man avsett att förhindra i den ifrågavarande propositionen? Dessutom kan man påminna om att i den medicinska utredningsom gjorts i nordisk regi klargjordes att träningen ansågs lika farhg somtävhngen. Man förbjöd ju även träning för proffsboxning. Vad vi vill hindra ärväl att någon pojkes huvud skaU träffas av ett slag som kan medföra vådligakonsekvenser. Jag har inte mycket att tillägga annat än naturUgtvis får följa detta med uppmärksamhet. När vlU att jag skaU ge en definition på vadsom menas med vanUga boxningsregler så vet jag inte om jag är i stånd att göradet, men när man här talar om "vanhga boxningsregier" så haråtminstone jag syftat på de regler som ställt upp försådana här amatörboxningar. Hen (): Jag tror att det skulle vara rätt viktigt omvi ändå kunde få ett svar på den fråga jag direkt stäUde, dvs, om t, ex, enkortare matchtid skulle vara tiUräckUg. Jag tror nämhgen att det är det mansyftar tiU när det gäller knatteboxningama. Det är rätt viktigt att få dettaklarlagt, eftersom har som specialitet att krypa bakom sådanakanske något försåthga formuleringar. Jag viUe alltså gärna att justitieministern gav klartbesked om att det inte räcker med en förkortad matchtid. Det är ju inte fråga om att ge en definitionav någon lagtext utan det här är ju ett område där det inte finns någonlagstiftning. Det finns vissa regler som de idrottsorganisationer det här gällerhar utbildat, och jag kan inte för min del nu gå In på någon precisering av hurde reglerna allmänt uppfattas. Det är väl inte det som är det centrala här, henSjöholm, utan det är naturligtvis att man ser tiU att det inte uppstår enpraxis som kan vara stridande mot vad vi ändå syftade tiU i den proposition som innebar att vi avstod från att lagstifta om amatörboxning. Överläggningenvar härmed slutad. §2 Om pension till vissa anläggningsarbetare vid vattenfallsverket Hert statsrådet erhöll ordet för attbesvara i (vpk) i kammarens protokoU för intagnafråga, nr 265, och anförde: i har fråga mig hur jag ser på pensionsfrågan för deanläggningsarbetare vid som drabbas av arbetslöshetföre fyllda . Detuppstår helt naturhgt stora problem för en anstäUd, om han bhr arbetslös, Enhgtmin mening bör inriktningen vara att i första hand bereda den anstäUde nyttarbete. Om den egna myndigheten inte har möjhghet att ordna något nytt arbete,står de allmänna arbetsmarknadspolitiska resurserna till förfogande. Inom denstatUga sektom finns vidare för frågor av detta slag de resurser som fr. o, m,samlas mom statens personalnämnd. Anläggningsarbetarnahar pensionsrätt enligt statens aUmänna tjänstepensionsreglemente. Upphörderas anställning får de rätt tiU Uvränta som normalt börjarutgå när de fyllt . Efter medgivande av Kungl, kan de på vissavillkor få rätten tiU Uvränta utbytt mot rätt till förtidspension som börjarutgå tidigast fr. o, m, dagen efter avgången och senast . Detnämnda pensionsreglementet gäUer alla statsanställda, alltså både arbetare ochtjänstemän. Det har utfärdats av Kungl. Maj;t men tiUkommit efteröverenskommelse med de statsanstäUdas huvudorganisationer. Därvid har vägts Inhänsynstagande tiU en rad oUka faktorer, bl, a, Uvräntomas utformning och villkorenför förtidspension. HerrWERNER i (vpk): Jag vlU tacka statsrådet för svaret på mm fråga. Frågan ärställd mot bakgrand av de uppgifter som lämnades från representanter föranläggningsarbetama i samband med uppvaktningama omutbyggnaden av Ritsem, Vi delar deras uppfattning, som framfördes då, att detnaturligtvis är ett helt otillfredsställande förhållande att deanläggningsarbetare det gäller, som dessutom har en relativt hög medelålder, pågrund av permitteringar skall löpa risken att gå miste om de pensionsförmånersom de enligt avtal är berättigade tiU, Detär riktigt, som statsrådet säger, att det är statens allmännapensionsreglemente som hgger tiU grand för penslonsbestämmelsema i avtaletmellan vattenfallsverket och , De bestämmelsernainnebär att om någon av dessa anläggningsarbetare inte har jobb hos Vattenfalleller något annat statligt verk när han uppnår den stipulerade pensionsåldern,går han miste om pensionen vid denna ålder. Ompension tiU vissa anläggningsarbetare vid vattenfaUsverket Ompension till vissa anläggningsarbetare vid vattenfallsverket Likaangeläget som det har varit att lösa andra problem kring Ritsem måste det varaatt också se tiU att det här specieUa problemet får en tillfredsställandelösning, inte minst därför att det problem som dykt upp här naturhgtvis kommeratt dyka upp igen hos , Vi vet att vi närmar oss slutet, eller i vartfall kan se början till slutet för en utbyggnad av vattenkraften här i landet.Därför måste man enhgt min mening se tlU att de anläggningsarbetare som undanför undan kommer att förlora sina jobb åtminstone inte går miste om sinapensionsförmåner. Jagdelar självfallet statsrådets mening att inriktningen I första hand bör varaatt bereda de anstäUda nytt arbete, och ett sätt att lösa det problemet voreatt i stället för att banta ner sin egenregiverksamhetoch lämna ifrån sig jobb till privata entreprenörer, som man har gjort t. ex. iRinghals, bygger i egen regi och därmed också garanterar sina anställda jobb ifortsättningen. Hursom helst är det problem som jag har tagit upp ett akut problem, som jag anseratt statsrådet bör ta initiativ tiU att lösa. vore det jutacknämligt, om han också kunde skynda på utredningen om underjordsarbetamaspensionsfråga över huvud taget, eftersom en rätt stor del av dessaanläggningsarbetare tillhör just den kategorin. Jag skall inte ta upp i resonemang om Ritsem. Detfår vi tillfälle att ytterhgare diskutera här i kammaren. Jag viU baraunderstryka sysselsättningsaspekten. Den är givetvis väsentUg, och jag är gladöver att hen Wemer är överens med mig om att det viktigaste i sådana härsammanhang är att bereda dem som av en eUer annan anledning bUr arbetslösa nyttarbete. har lagt ner mycket stor möda på att klara sådana härövergångsproblem, och jag vUl gäma på nytt sätta på pränt att det första ledeti kampen mot arbetslösheten även inom den statliga sektorn av arbetsmarknaden och kanske framför allt där det är att omplacera vederbörande tUl nyttarbete. talade om att anläggningsarbetare löper risk att gåmiste om de pensioner som de enligt avtal har rättighet tUl, så vill jag barafästa uppmärksamheten på att i sådana sammanhang gäller Uvräntebestämmelserna,Det är ingen skiUnad mellan dessa anläggningsarbetare och andra statsanstäUdadärvidlag, utan det är samma bestämmelser som gäUer, Mankan givetvis ha den uppfattningen, som uppenbarh-gen har, att destathga hvräntebestämmelserna är dåliga och borde förbättras. Detta äremeUertid en förhandUngsfråga, och jag tror att arbetstagamas organisationerhar sin uppmärksamhet fästad på just eventueUa svagheter i det stathgapensionsreglementet och att de den vanhga vägen, aUtså via förhandUngar, kommeratt kräva förbättringar, därest de finner sådana erforderliga. Jag vlU ocksåupplysa om att att det tiUbaka pågår intensivaförhandUngar mellan avtalsverket och personalens huvudorganisationer om ettnytt pensionsavtal. Jag tror alltså att partema kommer att ta upp denna ochandra förhandlingsfrågor utan några pekpinnar från sida. HenWERNER i (vpk): Ja, hen , oavsett hur mycket vi än är överens om att detviktigaste är att skapa sysselsättning, så kommer vi ju inte ifrån att detuppstår akuta problem. Statsrådet må väl ändå vara klar över att det är enväsentUg skillnad mellan de anläggningsarbetare som jobbar hos ochandra statstjänare. Den väsentUga skiUnaden är den att dessaanläggningsarbetare löper risk att fön eUer senare bU utan jobb. Det är därförjag har tagit upp denna fråga. Den kan inte heller vara okänd för statsrådet,eftersom jag förutsätter att statsrådet också bhvit uppvaktad avrepresentanter för dessa anläggningsarbetare. Jagvet att de som är avtalsslutande part har ögonen på denna fråga. Men vi kommerinte ifrån att det får tas upp förhandUngar när anläggningsarbetare harbhvit utan jobb före pensionsåldem, varför man får sitta och förhandla om attde inte skall gå miste om sin pensionsrätt. Därförtycker jag att detta är en väsenthg fråga som statsrådet borde tittapå. Omtillåtlighetsprövning av ändringar i vattenbyggnadsprojekt Jag vill gärna än en gång understryka att jag delar hen iTyresö uppfattning att detta är en mycket väsenthg fråga. Jag är ytterstmedveten om att partema har sin uppmärksamhet fästad på den. Sedanvill jag rätta hen Wemer på en punkt. Det är inte så att bara arbetama hosVattenfall löper risk att ställas inför sysselsättningsproblem, 1 en dynamiskorganisation som ständigt är utsatt för rationaUsering och förändring ochdet gäller även för den statliga sektom av arbetsmarknaden löper man ständigtrisken att vissa grupper stäUs inför sysselsättningsproblem, införomstäUningsproblem, Jag menar att det viktigaste i ett sådant sammanhang är attbereda dem ny sysselsättning, om detta inte är möjligt på den egnaarbetsplatsen, på den egna orten, inom den egna myndigheten, så på annat stäUe. Detförsta ledet, som jag sade, i kampen mot arbetslösheten går just där, och tiUden ändan har vi byggt upp alla de resurser som jag omnämnde i mitt frågesvar. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om tillåtlighetsprövning av ändringar i vattenbyggnadsprojekt Herr statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr () i kammarens protokoU för intagna fråga, nr 266,tiU hen justitieministern, och anförde; Hert FäUdin har frågat justitieminlstem om ett företag, som fåtttillstånd av vattendomstol att bygga ett kraftverk av viss storlek och attgenomföra härför erforderliga regleringar av sjöar och vattendrag, får utan nyprövning av tillåtUgheten vidta avsevärda ändringar i ett sådant projekt. EnUgtfaststäUd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. I*protokoU 1971. Om tillåtlighetsprövning av ändringar i vattetHbyggnadsprojekt Frågan huruvida ändringar i ett vattenbyggnadsföretagkräver ny tUlståndsprövning hos vattendomstol kan inte besvaras genereUt.Svaret är beroende på tillståndets innehåll och vilka ändringar som är aktuellai det särskilda fallet. Hen (): Detta svar är inte särskilt klarläggande. Statsrådet sägeratt frågan inte kan besvaras genereUt. Här har jag i min fråga talat omavsevärda ändringar i ett sådant här projekt, vilket borde ge en möjUghet attsvara beträffande hur man förfar vid ett sådant tiUfälle. Om det inte finnsregler för när en omprövning eUer ny prövning skall ske, skuUe det aUtså Ugga ikraftverksbyggarens skön att träffa avgörandet om den ändring han vidtar iförhållande till det han redovisade när han sökte tillståndet avvattendomstolen är sådan att domstolen vore intresserad av att titta på saken.Det måste rimligen finnas några regler som klargör, när domstolen skaU titta pådet igen. Jag talar nu inte om att man ändrar formatet på dammluckoreUer sådant, utan jag talar om avsevärda ändringar där dämningama bUrannorlunda, där vattenuttaget blir anorlunda, där det bhr en annan sträckningpå tunnlar osv. Är det verkligen statsrådets mening att den lagstiftningvi har på området är så oklar att en kraftverksbyggare kan göra avsevärdaändringar och bara börja bygga utan att ha någon skyldighet att understäUadetta nya projekt domstols prövning? Jag blev htet förbryllad över vad . Det förefaller vara något av skenfäktning som han bedriver; han går somkatten kring het gröt jag vet inte vad han egenthgen vill åt. Om man får göraändringar i förhåUande till ett givet tillstånd beror, som jag sagt, på vadtillståndet innehåller. Man får naturhgtvis inte göra avsevärda ändringar iförhållande tiU de viUkor som är uppstäUda i tillståndet. undrade också om lagen är oklar. Det ärnaturligt att man måste bedöma vatie fall för sig. Det förhåUer sig inte så attkraftverks-byggama släpps lösa; om en objektivt riktig tolkning av tiUståndetmedför att en avvikelse inte får göras utan nytt tillstånd, har myndighetema,ytterst , kontroll över detta. Så förhåUer det sig med principfrågan, men jag har enstark känsla av att här hgger, som en gång sade, "en jyckejordfäst". Jag vet inte vad egentUgen vill åt. Hert (): Jag föreställer mig att statsrådet intebehöver ha ett aUdeles specieUt ärende för att kunna ge svar på en fråga avdenna typ. Jag noterar med tiUfredsställelse att statsrådet nu ger klartbesked; Avsevärda ändringar får inte göras utan ny prövning av . Får jag då ställa en följdfråga. Om jag viU bygga ensommarstuga eller min granne viU bygga ut sin verkstad vet vi att det krävsbyggnadslov. Där är reglema benhårda man får inte vidta några som helståtgärder som hängersamman med denna byggenskap fönän byggnadslovet är klart, GäUer motsvaranderegler i sådana här sammanhang, eller är det möjUgt att starta med delarbetensom hänger samman med ett kraftverksbygge utan att tillåthghetsfrågan äravgjord av domstol? Hen FäUdin använder fortfarande samma försiktiga och försåthga sätt attfråga, men jag skall försöka ana hans avsikter och ge honom ett svar. Dennagång gör han en jämförelse: Om en privatperson behöver byggnadslov och andratillstånd för att bygga en sommarstuga, skaU han då awakta de tiUstånden innanhan vidtar några byggnadsåtgärder? Svaret på den frågan är självfallet ja. eUer någon annan vattenkraftsbyggare vill bygga en anläggningför vilken krävs tiUstånd måste självfallet också tiUståndawaktas. Men det är möjligt att jämförelse ändå Inte är riktigtträffande det beror nämligen på vad han tänker på. Om den som viU bygga ensommarstuga och sålunda måste awakta byggnadslov finner det lämphgt att köpaeUer beställa inredning tiU sommarstugan innan han fått vederbörhga tillståndgår det naturhgtvis utmärkt bra det är inget fel i det morahskt, juridiskteller i övrigt. För det krävs Inget tillstånd. På motsvarande sätt om vi skaUfortsätta jämförelsen med kraftverksbygget får en kraftverks byggare vidtaåtgärder som inte direkt har med anläggningen att göra. Omjag får våga en gissning har tänkt på vattenfaUsverket och på denRitsemdebatt som skall föras . Därför vlU jag gärna säga att det äringet hinder att bygga vägen som inte har direkt med anläggningen att göra det krävs inget tillstånd. På den punkten kan hen FäUdin vara aUdeles lugn. Omtryggad sysselsättning för lärare i gymnasieskolan Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om tryggad sysselsättning för lärare i gymnasieolan. Herr utbildningsminlstem erhöU ordet föratt besvara fröken {fp) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 247, och anförde; Fröken har frågat mig, vilka åtgärder jag avser att vidtaga föratt trygga sysselsättningen för de lärare som tiU följd av de pågåendeförändringarna av gymnasieskolan råkat I ett utsatt läge. Jaghar tidigare i kammaren förklarat att, så snart uppgifter om övergångsproblemenunder 1971/72 för yrkesskolans lärare förelåg klara, frågan om åtgärder för atttrygga sysselsättningen skuUe tas upp, I ett anförande vidombudsmötet med YrkesutbUdningens lärarföretung har jag redovisat förehggandefakta hksom min principieUa inställning tiU hur trygghetsfrågan bör kunnalösas. En rad olika åtgärder kommer därvid att bh aktueUa. Yrkeslärare som ejkan beredas fuU sysselsättning med enbart undervisningsuppgifter kommer att gesandra arbetsuppgifter inom skolan. En hknande åtgärd har för budgetåren Om tryggad sysselsättning för lärare i gymnasieskolan 1970/71 1972/73 vidtagits för hemkunskapslärama i . Fröken (); Jag tackar utbildningsministern för svaret påmin fråga, som ju i någon mån var positivt. Det är tydUgt att integreringen avdet gamla gymnasiet, och yrkesskolan till e«_skolform kommer attmedföra en hel del praktiska svårigheter. De sammanhänger delvis med hnjevaletpå det nya gymnasiet. Det kan inte vara lätt för dagens bhvande gymnasister attsätta sig in i det komphcerade mönstret av inte mindre än 21 ohka linjer, fleraav dem nya . a. skall huvudkurserna vid de gamla hemtekniskaskoloma, lanthushåUsskoloma och husmodersskolorna ersättas av hnjer förbeklädnadsteknik, vård och konsumtion i det nya gymnasiet. Vårensförstahandsval gav vid handen en markant tendens tlU överbeläggning påvårdUnjen, medan konsum-tlonsUnjen tycktes få låg Intagning. har i årgenomfört en prehmlnär undersökning på ca 70 av landets 700 yrkesskolor, ochden visar på att ca 700 lärare står inför hotet att mista sitt arbete. I mitteget hemlän, , är det slutliga resultatet, efter stora ansträngningaratt pussla ihop hnjema med hjälp av andra- och tredjehandsvalen, att nio lärarestår utan sysselsättning tiU hösten och det är, märk väl, sådana med kompetenssom extra ordinarie lärare. Det är tydhgt att den ringa måhnriktningen på vissa hnjer,som t. ex. konsumtionshnjen, varit en verksamt bidragande orsak till det snedahnjevalet. Det är också så att en relativt stor del av de lärare som drabbas avfriställning utgörs av hushålls- och textlUärare. Andra grupper, som delvis avandra orsaker är iUa utsatta, är lärare i ekonomiska och tekniska ämnen. Detökade tjänstgöringsunderlaget i ekonomiska läroämnen på , som ärunder uppbyggnad, har oftast inte kommit att ingå i tjänst för lärare imerkantila läroämnen vid yrkesskola. har, som tidigare nämnts, tagitupp den här frågan och föreslagit vissa konkreta åtgärder för att råda bot påde besvärhga förhållandena. Man har t. ex. menat, att specialkurser bör inrättas efter generösttillståndsgivande av , att klassavdelningar bör inrättas även i de fall där inteminimiantalet elever uppnås och att de lärare som inte kan beredas fortsatt tjänstgöringbör sättas på andra uppgifter. På denna punkt har redan statsrådet gett ettpositivt svar. Ytterhgare en åtgärd skulle kunna vara att visagenerositet i fråga om möjhghetema till tjänstledighet med B-avdrag för studieroch för omskolning över huvud taget. Vid det här laget har väl SÖ fått inuppgifter från hela landet och bör ha möjhghet att ge underlag för en samladbUd av läget. Det är högt att berörda lärare får besked om vUkaåtgärder myndighetema ämnar vidta, då det är endast en månad kvar tiUs den nyaordningen för gymnasieskolans del träder i kraft. Hur StäUer sig statsrådet till de föreslagna åtgärdema,och vilka åtgärder i övrigt är aktuella? Jag har lämnat ett besked I sex punkter om åtgärder för den här berördakategorin lärare, och jag kan försäkra fröken att det kommer Inte att bhnågra 700 yrkeslärare som drabbas av arbetslöshet. Genom åtgärder, som jag mtetror har motsvarigheter på många andra områden i samhället, har vi kunnat skapaen trygghet också efter den omställning som bhr aktueU . Fördet första har vi inte fortsatt att utbilda för de läraryrken där vi har kunnatförutse besvärligheter. Fördet andra och det nämnde också fröken är siffran 700 aUdeles förhög. Den aktuella siffran är betydhgt lägre. Talet 700 bygger påförstahandsvalen, och dessa kan vi självfallet inte hundraprocentigt acceptera.Det skulle leda till orimliga kastningar i skolorganisationen. Fördet tredje är det i nuvarande läge med viss ungdomsarbetslöshet naturhgt attlägga ut nya avdelningar inom det yrkesinriktade utbUd-ningsområdet. Fördet fjärde har vi redan tidigare i regeringen fattat beslut, som skaU tiUämpasi den nu aktueUa situationen, t. ex. när det gäUer det s. k. trygghetsbeslutetfrån . Fördet femte påverkas övertahghetsproblemet också av undervisningsskyldighetensomfattning, och där har avtalsverket som bekant lagt ett bud som innebär sänktundervisningsskyldighet för gymnasieskolans yrkeslärare. Fördet sjätte och det är inte det minst viktiga har regeringen tagit ettbeslut, som innebär att vi skaU försöka behåUa de yrkeslärare som i dagfungerar. VI vet inte långsiktigt om vi får ett ökande eller minskande behov avyrkeslärare, och därför har vi sagt att den nu verksamma behöriga personalenbör stå kvar inom gymnasieskolorganisationen. Liksom i fråga omhemkunskapslärama i bör man finna andra meningsfuUa sysselsättrUngari skolan , om det inte finns några läramppgifter. Meddessa sex åtgärder anser jag, hert talman, att vi åter har visat att vi kännermycket stort ansvar för läramas anstäUningstrygghet i samband med de ganskabetydande skolreformer som vi nu håller på att arbeta med. Omtryggad sysselsättning för lärare i gymnasieskolan Fröken (): Jag tackar för de mycket goda kompletterande upplysningar somutbildningsminlstem här har givit på min tidigare fråga. Detär riktigt att undersökning är preliminär, och det varangenämt att höra att det inte är så stor risk för fristäUning som denundersökningen utvisar. Menvad man efterlyser är en klar måUnriktning för alla Unjer på det nya gymnasiet.Vilken kompetens leder t. ex. konsumtionshnjen tiU? Vissa rykten låter förmälaatt det från har signalerats att den Unjen skuUe berättigatill att vinna inträde vid förskoleseminarium. Ändra uppgifter dementerardetta på så sätt att det inte skuUe vara aktueUt men att det tiUett kommande år skuUe ges möjUgheter tiU det. Jag vore tacksam om statsrådetkunde ge besked på Nr 101 denna punkt. T'dagen den ' gäller den utbUdning som tidigare givits ihemtekniska skolor