prot · FU0998 · 1971-12-31 00:00:00 — Han hoppade emeUertid över ett annatavsnitt på samma sida i det betänkandet där utskottet har utgått från som fuUtriktigt, att därest industrin inte utnyttiar sin prioriteringsrätt är det enrimhg begäran att man ger besked om detta i så god tid att resursema kapital,arbetskraft och material kan användas på andra områden. Det är sålunda nödvändigtatt svängningarna I Industrins Investeringar mellan ohka år jämnas ut. Mendå kan man fråga: Hur skall detta ske? Ja, altemativ saknas självfallet inte.Som jag ser det är det framför allt tre hnjer som man kan diskutera och som jagockså kortfattat vill erinra om. Den första är att ge industrin stimulanser avtypen skattereduktioner om den flyttar investeringar från hög- tilllågkonjunktur. Det är ju framför allt den metoden som har prövats. Givetvis harvi den vägen nått en del resultat det kan Inte förnekas jämfört med läget itidigare skeden i vår ekonomi. Men metoden ger uppenbarligen Inte resultatjämfört med den högre ambitionsnivå vi har . Det bhr allt klarare att omtekniken skaU ge väsentUga resultat, så krävs så stora subventioner att det äroacceptabelt från rent fördelningspohtisk synpunkt. Denandra vägen man kan gå är att tillgripa restriktioner och att kanske gå indirekt i företagens investeringsbeslut. Man får då mer av vad Jag skulle vihakalla närgången styrning och mindre av genereU ramstyrning. Jag håller detInte för uteslutet att vi får slå in på den vägen i stöne utsträckningframöver. Jag är fullt medveten om att en sådan utveckling leder tUl ett visstobehag för en del parter, men vinsten samhäUsekono- rniskt av en förbättradlångsiktig planering är så stor att det helt naturhgt kan vara värt det priset.Jag vlU emeUertid inte förorda att man söker metodema för en bättrekonjunkturutjämning den vägen. Jag anser att en tredje väg bör prövasdessförinnan, och det är vad jag skulle vUja kaUa den gamla hederhgaresonemangsmetoden. Jag tror det skulle vara av värde om regeringen tillsammansmed industrins och arbetsmarknadens parter prövade denna typ av regelbundnaöverläggningar rörande just Investerings- och sysselsättningsfrågor.Förhoppningen är givetvis att med praktisk tiUämpning av en sådan metod berördaparter i samverkan skaU uppnå målen i den ekonomiska politiken och dessutveckhng på . Men låt mig lika kraftigt understryka att så mycketär enhgt min uppfattning klart att förutsättningen för att en sådan metod dvs, ett samspel eUer en samverkan som hen talade om tidigare här skaU lyckas är att sådana överläggningar äger ram utan deltagande av depohtiska partiema. När utskottet i sitt betänkande i avsnittet om svängningarna iIndustrins investeringar säger, att "det är enligt utskottets meningangeläget att man söker finna ytterhgare medel för att bemästrahknande situationer", vlU jag i det uttalandet lägga In ett kontlnuerhgtsamråd av det slag som jag här har nämnt. Hen (fp); De höga arbetslöshetssiffrorna är en reahtet. De oroade finansministerntidigare och det med rätta, I början av sitt anförande gjorde hen KnutJohansson en kopphng mellan sysselsättningsläget och det omdiskuterade faUetRitsem, som vi skall diskutera mer ingående . Jag viU i korthetmarkera att det är ett kraftverksprojekt där lönsamheten nu Ugger alldeles vidmarginalen för vad VattenfaU kräver för sådan här vattenkraftsutbyggnad dehgger alldeles på marginalen och det för ett projekt som till stor del skaUutföras 1 en nationalpark, där vägar skaU byggas, sprängningar göras,sprängningsmassor i stor omfattning läggas ut man vet Inte var kraftverkbyggas och där vattenflödet i den värdefulla Teusadalen nästan helt kommer attsina. Det bhr bestående skadeverkningar genom Ingreppen I området och inteminst på grand av trafiken i aU framtid efter det att byggandet kommit tiUstånd. Sysselsättningen är förstås oerhört viktig, också i detta område. Jagkan bara rekommendera att man läser reservationen tUl utskottsutlåtandet omRitsem, vari flera sysselsättnings-befrämjande projekt mycket kraftigtframhåUes. JagvUl sluta denna korta deklaration med att säga föhande. MUjöskydd måste kunnata sig uttryck i konkreta handlingar. Jag är glad över den fasta, gemensammahnje som just riksdagsmän visat i denna fråga! TUl finansutskottets utlåtande nr 26 om den aUmännaprisregleringslagen, som jag tänkte tala om, är fogad en reservation, nr 2, avhen m. fl. FrånfolkpartihåU har vi i motionen 1470 angett den uppfattningen, att på grand avde komphcerade förhållandena på inte minst avtalsmarknaden viU vi Inte krävaett och totalt slopande av prisstoppet. När förutsättningama fören uppgörelse på arbetsmarknaden helt kan Nr 98 överblickas bör man övervägavid vilken tidpunkt inom den närmaste TnrsHaoen den framtiden det kan varalämphgt att helt aweckla prisstoppet. Jag är för 27 mai 1971 egen del inte främmandeför att det måhända mycket snart kan behövas att regeringen tiU deavtalsförhandlande partema ger ett klart besked om onomisk debatt hurprisstoppet skall awecklas på bästa sätt. Man kan tänka sig fleraförhandlingssituationer där ett sådant resolut besked kan bidra till att lösaupp några av de sista knutarna inför en uppgörelse. Prisstoppär ett dåhgt ekonomisk-pohtiskt vapen: det är trabbigt, det angriper symptomoch inte orsaker. Prisstopp har en doft, eUer rättare sagt en odör, avregleringsekonomi. Någon ytterligare förlängning utöver den som föreslås ipropositionen bör därför inte ställas i utsikt. Ettdrygt tiotal negativa verkningar av prisstoppet - dels allmänt sett, delsspecieUt i det nuvarande konjunkturläget har vi räknat upp i motion 1470, ochjag skall vid denna sena timme glädja kammaren med att på den punkten barahänvisa tiU motionens redovisning. Det skaU tiU mycket specieUa situationer föratt införa ett prisstopp, och dit räknar jag för övrigt inte ett val. Denotvetydiga, mot priskontroU negativa instäUrungen I socialdemokratinsvalhandbok har redan nämnts i debatten . I LO-rappor-ten"Samordnad näringspohtik" av står det: "I ett foUchushåUmed fri Import och god varutlUgång bör normalt priskontroll i egenthg meninginte komma tiU användning." AUtså: normalt inte. Jag skuUe viha tiUägga,att så onormalt var det inte då ett pohtiskt val var i faggorna. Ävenom prisstoppet bhr kvar behövs ett vidgat antal dispenser,om inte sysselsättningen i enskilda, konkreta företagsfaU skall drabbas. Detvisar sig ju också att en rad dispenser och successiva undantag fordras. sådana har vidtagits, och jag viU gäma säga: Fortsätt energiskt på denvägen fram tiU hösten, om Inte en fuUständig aweckling av prisstoppet kommitdessförinnan! Låtmig också poängtera att när prisstoppet awecklas är det mycket angeläget attpris- och kartellnämnden har överläggningar med näringshvets organisationer omhur befinthga spänningar I prishänseende skall utjämnas smidigt. Jag nämnde att vissa företag kommer att behöva lättnader frånprisstoppet, om de inte skall tvingas permittera och öka arbetslösheten, denarbetslöshet som under ett par vårmånader har legat på en rekordhög nivåsedan nuvarande arbetslöshetsstatistik infördes . Föratt vidga perspektivet, herr talman! När man har lyssnat på debatten den debatt som varat i hittUls så framstår det i bUxtbelysnlng vid en summering hur vårt uppskravade kostnadsläge och det med hänsyn tiU valutasituationen minskade manövreringssyste met för den ekonomiska politiken har givit oss ett läge, där regeringen har svårt att klara sysselsättningen och där flera väntande reformer får knuffas om ett utrymme, som känns extra trångt, när så många grappers privata konsumtion är utsatt genom kombinationen av höga marginal skatter och skatteskalor som inte är inflationsskyddade. Ugen inte ett angenämtresultat av socialdemokratemas ekonomiska pohtik . Iett vidare perspektiv sluthgen, är det uppenbart att alltmer av inflation ochvalutabekymmer gör det ännu viktigare att se till att u-hjälpen inte kommer ikläm och att ansvaret för att mildra misär och Udande inte får göra halt vidlandets gränser. Också detta är en ekonomisk fråga. I en värld så sargad avhdande och nöd som vår bhr detta ansvar en internationell plikt som för vår delI minst utlovad utsträckning måste fullföljas med konkreta handlingar. Jag yrkar bifall tUl reservationen 2 I finansutskottets utlåtande nr26. Hen i Trobro (m): TiU skatteutskottets betänkande nr 37, i vUket behandlas motioner omåtgärder vid beskattningen i syfte att främja sparandet, har av moderatasamlingspartiets representanter fogats en reservation nr 3, som jag här någotvill kommentera. AvtiUgänglig statistik framgår att sparandet i vårt land är i stadigt sjunkande.Det gäller både företagssparandet och vad vi kaUar hushåUssparandet, Detta ären utveckling som vi har anledning att beklaga, Inte bara på grand av dessnegativa effekt på vår framstegstakt och välståndsutveckling utan också frånden enskilda människans synpunkt. Minskademöjhgheter till sparande motverkar de önskemål som den enskilda människan kanhysa om att ordna sina ekonomiska förhållanden på det lämpligaste sättet. Detär en sund princip, som i vaqe fall tidigare varit djupt rotad hos de flestamänniskor, att Inte innan pengar finns att betala med köpa något som kanundvaras, Vihanatt spara finns fortfarande hos många människor, men deras möjhgheter att sparahar genom den förda politiken bhvit starkt begränsade. När skatter ochlevnadskostnader har tagit sin del av Inkomsten, ja, då återstår det i mångafaU ingenting för avsättning tlU framtida behov. Sparandetkan främjas på ohka sätt. Den ekonomiska pohtiken har avgörande betydelsehärvid. Det är genom denna som de grundläggande möjhghetema skapas för ettenskilt sparande. En viktig sak är att vidta åtgärder som förhindrarskattehöjning och prisstegringar samt, inte minst, orimhga verkningar på denöversta delen av inkomsten aUtså marginalskatten som medför att störredelen av varje hundralapp går tUl skatt. Ett sådant förhållande stimulerar intetlU ökade inkomster genom extraarbete och inte heller tiU sparande. Det gårhelt enkelt inte att spara sedan marginalskatten kapat och iblandmer i skatt. Under1960-talet har en markant förskjutning ägt ram mot en kraftig ökning av detoffenthga sparandet, medan det enskilda sparandet i stort har stagnerat.AP-fonderna är nu uppe i , under det att det enskildasparandet alltmer har sackat efter. Vi anser det olyckligt med en pohtik sommedför en förskjutning av de ekonomiska resurserna från de många enskildamänniskoma tlU statens hand, VI pläderar därför i vår reservation försparfrämjande åtgärder som grundar sig på moderata samhngspartiets partimotionnr 431, vari framförs ohka möjhgheter för sparande, såsom banksparande, bostadssparande,utblld- ningssparande,amorterings-, företags- och delägarsparande, Varför framför vi nu dessasynpunkter? Jo, därför att vi anser att det främjar den ägardemokrati som vitalar om vilket innebär att så många som möjhgt av människoma skall bhdelägare i samhäUets tiUgångar, i motsats till vad som råder, nämligen attstora delar av kapitalet samlas upp i statens kassa. Vi anser dessutom att denenskilda människan bör kunna bättre förvalta en större del av sina intjäntapengar än vad man har möjhghet att göra . Envanlig invändning mot sparstimulerande åtgärder och ett differentierat ägandehar varit att de föreslagna åtgärdema bara skulle gynna de högreinkomsttagarna. Det är självklart att en generell sparstimulans i form avsparpremier eller skatteavdrag ger större favör i kronor åt den som kan sparastora summor och alltså får mera än ät den som bara kan sätta in småbelopp. Det bör emellertid i detta sammanhang observeras att alla förslag tillsparformer som vi framfört i motionen 431 är sådana förslag som, om degenomförs, kommer att gynna framför aUt småsparama. Meddessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUl reservationen 3 vidskatteutskottets betänkande nr 37 och tiU reservationen 2 vid skatteutskottetsbetänkande nr 40. Hen (): Jag skaU Uksom detvå närmast föregående talarna försöka att delta i sparaktlonema på det sättetatt jag skall försöka spara något av kammarens dyrbara tid. Låt mig bara göranågra reflexioner kring skatteutskottets betänkande nr 37 i anledning avmotioner om sparfrämjande åtgärder. Detär ju på sitt sätt konstigt, men det är trots aUt glädjande, att efter allapåståenden, som har gjorts från talarstolen om den nöd, de skyhögaskatter, den inflation och det armod som enhgt talarna finns I detta land, manpå borgerhgt håU ändå hyser den meningen, att folk har resurser att spara. Vilkasparmål är det då man tänker gynna? Jo, i de olika motionema räknar man upppremiering av enskilt bostadssparande i bank eUer annan penninginrättning,Högem föreslår att det skaU komma ett förslag tiU innevarande års riksdag omåtgärder I syfte att stimulera det enskilda sparandet i bank, bostad,utbildning, aktier eller egen rörelse. Det är väl en relativt konstiguppfattning att man skall spara i aktier och få det premierat, eftersommoderata samlingspartiet alltid fört tUl torgs att det bedrivs enföretagsfienthg politik i vårt samhälle. Men tydligen räknar man, trots allt,med att det finns så säkra företag i vårt land att man kan rekommenderaspararna att köpa aktier utan att vara rädda för förluster. betänkande nr 37 behandlas bl. a. en motion av hen iStaffanstorp m. fl. centerpartister och en motion av herrar Whmark och iGöteborg från . Motionärerna föreslår att det extra avdraget förinkomst av kapital skaU ökas från tiU respektive från 800kronor tiU . Motionärerna har inte räknat på hur mycket en sådanhöjning av avdraget skuUe kosta stat och kommun, men i utskottsbetänkandetredovisas att den skulle betyda enskattemlnsknlng för staten på ca 100 mUjoner kronor och för kommunerna på ca 50miljoner kronor. Borde det inte ha varit något så när anständigt ommotionärerna och även reservantema hade föreslagit att utredningen ocksåskuUe lägga fram förslag tiU hur dessa minskade skatteinkomster för stat ochkommun skall kompenseras. Men det har de Inte gjort. Avdet utredningsbetänkande som avgavs 1961 framgår att det inte gick att visa pånågra vägar att tiU rimhga kostnader öka det frlvilhga sparandet i vårtsamhäUe. i Trobro påstod att sparandet i vårt land har sjunkit. Om vi går tUlden statistik över inlåningens utveckhng som finns i utskottsbetänkandet framgårdet klart att inlåningen i affärsbankerna steg jämförtmed året förat. För sparbankema finns ingen statistik , men där steginlåningen tUl 1969 , och i Postbanken steg denfrån tUl 1970 . De hårt drabbade jordbrukarna kunde öka sinInlåning i jordbrukskassorna med inte . Antalet deltagarei det aUmänna lönsparandet ökade tiU med nära 90 000, ochkontobehålhungen hos medlemmama i det aUmänna lönsparandet har också ökat. Vihar enhgt samstämmiga uppgifter i all statistik och från expertis - ettmycket högt sparande i vårt land. Det är därför våra Investeringar per Individräknat hgger mycket högt vid intemationeUa jämförelser. Vidarehar vi det andra sparandet, som fortgår trots att vi fått sådanatrygghetsreformer att det som förut utgjorde grunden tiU att folk sparade redanär garderat. Vi har fått ATP, som ger en stöne trygghet -vid inkomstbortfall pågrand av ålderdom, vi har grapphvföisäkring, vi har fått en betydhgt förbättradsjukförsäkring och vi har fått höga arbetslöshetsunderstöd. Trots att dessatrygghetsreformer nu genomförts ökar det enskUda sparandet både i de vanhgasparinstituten och mom försäkringssektorn. Detförehgger nu ett förslag från lönsparkommittén mom riksgäldskontoret.Kommittén har föreslagit regeringen att vidta vissa åtgärder för att stimulerasparandet bl. a. att införa en viss skattelättnad vid regelbundet ochmåUnriktat sparande. Vi inom utskottsmajoriteten förväntar att regeringenlägger fram förslag I frågan under innevarande år. Riksdagenhar givit ett anslag på 2 mUjoner kronor för undersökninggenom av hushåUssparandet i vårt samhälle. Det kan naturligtvisvara intressant att få reda på vilka motiv som gör att folk sparar. Trotsde ambitioner som motionärema och reservantema har att man genom olikasparstimulerande åtgärder skaU kunna öka det frivUhga sparandet, så tror viinom utskottsmajoriteten inte på att det skuUe bh något större nysparande. Istället skuUe kanske människor dra nytta av de sparstimulerande åtgärdema genomöverföringar från tidigare tiUgodo-havanden. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall tUl skatteutskottets hemstäUan i betänkandenr 37 och hoppas att jag har bidragit tiU att spara in på kammarens dyrbaratid. HerrBERNDTSON i Lhiköping (vpk); Utformningen av skattepolitiken spelar en viktig roU i den ekonomiska politiken.VI har haft anledning vid flera tillfäUen under denna riksdag att diskutera deolika skattepohtiska åtgärdemas verkningar. VI har därvid från vänsterpartietkommunisterna kritiserat den aUmänna tendensen I skattepolitiken, som vi menaralltför hårt drabbar de lägre inkomstema och väjer för att hårdare beskattabolags-vinster, höga inkomster och stora förmögenheter. Mervärdeskattenär en form som är synnerhgen kännbar för alla dem som måste använda störredelen av sina Inkomster till Uvsnödvändig konsumtion. Därför är också momsen påUvsmedel en alltmer debatterad fråga. kommunisterna har krävtatt hvsmedel befrias från mervärdeskatt. NärmeUan 17 och av varje hundralapp som lämnas i hvsmedelsbutiken utgörmoms bör det vara klart att denna skatteform känns särskilt hård förlåginkomsttagama, barnfamiljerna, pensionärerna och andra som måste avsätta del av Inkomsten just till hvsmedel. AUt tal om att indirekta skatterskulle vara rättvisa, därför att de måste betalas av alla, är enligt min meningett hån mot låginkomsttagama. Vänsterpartietkommunistema framförde starkt kritiska synpunkter inför höjningen avmervärdeskatten . Vi har ansett det mest angeläget att idagens läge mervärdeskatten helt avskaffas på hvsmedel. Vi menar att en sådanåtgärd skuUe Innebära en omedelbar sänkning av levnadskostnaderna och därmedbetyda stora lättnader för låginkomsttagama. Kravet om slopande avmervärdeskatten på hvsmedel framfördes I motion nr 53 . Frågan har emellertid inte kommit upp tUl prövningsamtidigt med andra skattepolitiska problem, och enhgt uppgift avsågskatteutskottet att uppskjuta behandhngen tlU höstriksdagen. Utskottet haremeUertid nu tagit fram motionen i betänkandet nr 40 rörandekompletteringspropositionen. Förmodligen hänger detta samman med attvänsterpartiet kommunisterna i motion nr 1484 i anledning av denna propositionånyo aktuahserade kravet om att slopa momsen på h-vsmedel. Utskottetanför som skäl för sitt a-vstyrkande av motionerna att den föreslagna åtgärdenskulle medföra administrativa svårigheter och ett betydande skattebortfall. Detförsta skälet kan inte anses som särskilt övertygande. Som bekant finner manaUtid former för att administrera inkasseringen av även Indirekta skatter, ochdet finns säkert heher inte några oöverstigliga hinder för att administrera enskattebefrielse av det slag det här är fråga om. Att slopandet avmervärdeskatten på hvsmedel medför ett betydande skattebortfaU är naturhgt omdet skah innebära lättnader för de enskilda konsumentema. I motion nr 53 har viberäknat Inkomstbortfallet för staten till ca . Utskottetberäknar det tiU . Mankan naturhgtvis inte stanna vid beräkningen av inkomstbortfallet förstatskassan. I vpk-motionen anvisas också andra vägar för att kompensera dettaskattebortfall. Skärpt skatt på stora förmögenheter, på arv och gåvor, höjningav bolagsskatten, förändrade avskrivningsregler. Nr 98 begränsning av avdragsrätten för skuldräntor, slopande av taket för folkpensioneringsavgiftenoch skatt på reklam skulle sammantaget ge en inkomstökning och alltså väga upp de beräknade kostnaderna för slopad moms på Uvsmedel, Ekonomisk debatt jj, jjgjj (jQk inte avstå från att notera hurskatteutskottet med stor iverförordat avslag på dessa vpk-motioner som den nu aktuella motionenom slopande av moms på hvsmedel fått hgga utan att tas fram tlU behandhng Iriksdagen. Det hade kanske varit riktigare att få dessa frågor diskuterade iett sammanhang. Det handlar nämligen om att bestämma sig för vilkenskattepolitisk Inriktning man vill ha, vUka grapper man vill gynna medskattepolitiska åtgärder. Skatteutskottetsmening "att skattelättnaderna skuUe komma också alla dem tUl del som intekan anses vara i behov därav" verkar vara ett utslag av den obotfärdigesförhinder. Man kan ju ändå Inte bestrida att o:m moms på li-vsmedel i daghårdast drabbar dem som har de lägsta inkomstema måste också rimligen ettslopande av denna skatt vara mest fördelaktig för samma grapper. Medanledning av vad utskottet anför rörande kompensation tiU folkpensionärema ochstöd åt bamfamUjema i föna årets skattereform viU jag hävda att motionäremasbeskrivning av läget är mera riktig. Det heteri motionen: "Etta-vskaffande av mervärdeskatten på hvsmedel skulle också betyda att denutlovade skattesänkningen för de lägre inkomsttagama kunde bh verkhghet. hareffektema av skattesänkningen beträffande statsskatten reducerats såväl genomden höjda mervärdeskatten som genom de kiaftlgt höjda kommunal- ochlandstingsskattema." Detsärskilda yttrande som i Bäckmora m. fl, fogat tUlskatteutskottets betänkande nr 40 är enhgt min mening ett något förbryllandedokument. Yttrandet utgår från motion nr 625, vari förordades prövning avfrågan om slopande av mervärdeskatt på mjölk. Mananför från centerpartihåll i yttrandet att möjUghetema uppmärksammats, bl. a.i samband med prissättningen på jordbruksprodukter och att det med hänsyn tlU"att årets förhandhngar nu är avslutade och att mjölkpriset därmed bh-vitfastställt " inte finns någon anledning att nuaktualisera frågan. har "uppmärksammat möjUgheten" men Ingenting gjort åt sakenlättar väl ändå Inte bördan för bamfamihema! En prissättning som innebär höjdapriser på mjölken kan jag inte heUer finna vara ett skäl för att inteaktuahsera frågan. Tvärtom bör det vara ytterhgare en anledning. Var det barauppmärksamhet man viUe nå med motionen? Om man däremot menar vad som skrivs iyttrandet, nämhgen att "slopandet av mervärdeskatten på en så viktig varasom mjölk skuUe ha stor betydelse både för producenter och för storakonsumentgrupper, t. ex. famiher med bam", då borde man eftersträvaresultat! Sluthgen viU jag påpekaatt som skatteutskottet värjer sig mot tanken att Uvsmedelskall kunna undantas från mervärdeskatten växer sig den tanken alltstarkare och får en mer framträdande plats i Det kan varaskäl att uppmärksamma det stöd som detta krav 160 fått ute bland allmänheten. Med direkta namnunderskrifter har många människor instämt ivpk-motionens krav. DärtiU kommer Instämmanden från organisationer, och dettorde vid det här laget vara närmare 100 000 människor i skilda delar av landetsom gett uttryck för sin mening att hvsmedel borde undantas från moms. Attkravet svarar mot meningama bland ännu större delar av landets befolkning kaninte bestridas. Omriksdagen a-vslår motionskraven kan man därmed inte hindra att opinionenför att slopa momsen på hvsmedel kommer att fortsätta att förstärkas. Vi kommerockså att håUa denna fråga vid hv. Vi anser att det är en betydelsefuU åtgärdför att åstadkomma en rättvisare fördelning av skattebördorna. Enväxande opinionsrörelse bland folket på arbetsplatsema och i bostadsområdena bland dem som känner hvsmedelsprisemas tyngd i hushållsbudgeten kanske kanövertyga också skatteutskottet om att detta är en framkomUg väg på detskattepoUtiska området. Kravetom slopande av mervärdeskatten på Uvsmedel återfinnes alltså I två vpk-motionersom behandlas i detta betänkande. Med hänsyn tUl att motionen 53 InnehåUerkonkret yrkande om erforderhg ändring av förordningen om mervärdeskatt ber jag,hen talman, att i detta sammanhang få yrka bifall tiU denna motion. Hen i Heden (c): 1 motsats tiU kan jag inte yrka slopande av momsen,varken på samtliga hvsmedel eller på mjölken, utan att det föregåtts av enutredning. Det är ju en ganska omfattande operation, och det är också enekonomisk transaktion som måste företagas. Den undanrycker ju statsverket inkomstpost, 1 synnerhet gäUer det förslaget i den motion somkommunistema har väckt.