prot · FU0974 · 1971-12-31 00:00:00 — Beloppet är intestörre än att om man splittrar det på aUtför många åtgärder blir det storasvårigheter att få pengarna att egentligen göra någon nytta. Jag är övertygadom att behovet av organisatoriska åtgärder inom den här industrin är så stort,att om man också försöker få in nya aktiviteter blir det fråga om att spUttraresurserna och därför få sämre effekt. sade och det står också i reservationen att det i stort sett är bara den större industrin som är exportör här, varfördetta är något slags bestraffningsmetod för den mindre industrin. Det visar sigdess värre, såväl om man ser på SIFU som om man undersöker exportprogrammet vidkommerskollegium, att det ingalunda är bara storindustrin som har dessafördelar. Det finns både stora och små exportörer, och inte minst skall mankomma ihåg att den mindre Industrin är i mycket stor utsträckningunderleverantör tUl den större industrin. Det är sålunda inte helt riktigt närman i reservationen åberopar att det egentligen är fråga om åtgärder som baragäller den större industrin. Jag vUl också påpeka att det finns pengar tUl förfogandepå annat håll. Det särskUda exportfrämjande programmet har vi antagit tidigare,och därigenom har man möjligheter att få pengar också tUl dessa åtgärder, ävenom utrymmet naturligtvis är rätt begränsat. Vidare sade att "det har sagts underutskottsbehandUngen" att det måste vara en lapsus i departementet att dethar kommit att se ut på det här sättet. Ja, den som har sagt det är herrSjöneU, och han vet väl bäst själv vad han avsåg. Jag viU konstatera att dethär mte aUs ger belägg för att det är fråga om en lapsus I annan mån än attdet är en lapsusfrån sida att påstå detta. Departementet har avsett precis vadsom skrivs att man skuUe åstadkomma. Det är alltså fråga om att följa upp enåtgärd som har varit av stor betydelse för industrin och försöka fortsätta attanvända resurserna på ett vettigt sätt i stället för att splittra dem påalltför många åtgärder. Jag yrkar bifall tUl utskottets förslag. Hen (); Av vad nu har sagt skuUe mankunna dra åtskilliga slutsatser och hålla ett längre anförande samt göra en delkommentarer beträffande kunskaper på området. Men jag skallavstå från detta jag skall bara ta upp ett par punkter. säger att förslaget avser att följa uppexportprogrammet. Ja, visst är det så det är ingen som har bestritt densaken. Men det avser uppenbarligen åtgärder för att stärka företagen påhemmaplan, så att de i fortsättningen bl. a. skaU kunna gå ut påexportmarknaden och bU effektiva där. Vidare sade att mitt förslag bygger påTEKO-utredningens förslag, och såvitt jag förstår använde han det som ettargument mot vad jag föreslagit. Men, , i mitt tidigare anförandekonstaterade jag ju det mycket intressanta och märkliga att TEKO-utredningenhar föreslagit just marknadsundersökningar. Jag vill visst inte underkännaTEKO-utredningens kapacitet och kompetens, och det tror jag inte att herrSvanberg vill heller. Jag sade också att en rad remissinstanser, bl. a. LO, harkonstaterat att förslag är riktiga. Där har man inte kommitmed några invändningar och velat undanta marknadsundersökningar. Men sedan kom med det mest förvånansvärda isitt resonemang, då han sade att man får se upp så att man inte spUttrar sig påför många åtgärder. Då vill jag fråga; Vad är målsättningen? Om man villåstadkomma ett effektivt resultat, , då skall man ta med detväsentligaste instrumentet i sammanhanget, nämligen marknadsundersökningar. Ärdet att splittra sig på många olika åtgärder att ta med det väsentligasteinstrumentet, marknadsundersökningarna? Det är en full-komUgt obegripligargumentation. sade också att det finns stora och småexportörer, och visst är det så. Men de små i TEKO-industrin är inte att talaom i exportsammanhang. Dem kan man möjligen ta med som undantag vilka bekräftarregeln att det är de stora som dominerar. sade också att det finns underleverantörer.Javisst, och det finns det också i många andra branscher. Men jag förutsätteratt även TEKO-industrins underleverantörer måste bU effektiva för att kunnabetjäna de stora industrierna, och för att bli effektiva behöver de bl. a.stödet av ingående marknadsundersökningar. Sedan har jag aldrig påstått att detta är en lapsus avutskottet, utan jag sade tydligt och klart att det var jag som sagt i utskottetatt det måste vara en lapsus. Jag förutsatte nämligen och sade det också, attherr inte är ute efter att diskriminera småindustrier och mindreföretag. Det har han icke gjort och tänker säkert inte att göra det heller. Omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfek-tionsindustriema 7 protokoll 1971. Omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfek-tionsindustriema Här kandet möjligen vara fråga om en lapsus från sida när det gäUer atthöra upp, men det kan jag inte rå för. () kort genmäle: Jag måste säga att jag är väldigt litetimponerad av oerhörda kunskaper på detta område. Det är möjligtatt han har dem, men i så fall har han inte någon ordentlig bruksanvisning förhur han skall använda dem. Det är som sagt möjligt att de finns där. Sedan talade om att underkännaTEKO-utredningen. Men om en utredning föreslår en mängd åtgärder och man sedaninom en begränsad resursram tar en del av de åtgärderna, inte alla, är det dåatt underkänna utredningen? påstående att detta är den absolutviktigaste åtgärden får stå för hans egen räkning. Jag tycker att han skall harätt att tycka så. Vidare sade att de små företagen inte är atträkna med i detta sammanhang, men jag tyckte att själv medgav attde är att räkna med. Vad sedan frågan om lapsus eller inte lapsus angår kanskedet var klädsamt av att, som han gjorde i sitt första anförande,säga att det har sagts i utskottet och därvid mena att detta "det"var han själv. Det är möjligt att inte är något "det",men han sade faktiskt så. Och det var som talade om en lapsus, intefrån utskottets utan från departementets sida, och det var det jag svarade påoch sade att här är inte någon lapsus begången, utan det ligger en tanke bakom.Huruvida det ligger någon tanke bakom det som här anförde ärdäremot mera svårt att klara ut. () kort genmäle: Efter anförande ber jag att få avstå från replik. HerrMAGNUSSON i (m): Jag skall bara i aU korthet beröra en annanpunkt som behandlas i detta utskottsbetänkande. I motionen 1081 har jag tillsammans med några ledamöterfrån moderata samlingspartiet tagit upp en hel del problem som skaparsvårigheter inom det svenska näringslivet i allmänhet och som påverkar våramöjligheter att konkurrera med omvärlden. Det avsnitt av motionen som harbehandlats i punkten 9 i näringsutskottets betänkande nr 13 ger mig anledningatt göra ett uttalande beträffande försörjningsberedskapen i fråga om vissavaror. Det är ju aUmänt bekant att situationen i fråga omförsörjningsberedskapen på flera områden börjar bU aUvarlig. Vi har därförmenat att bör få i uppdrag attklarlägga läget; jag skuUe tro att den redan har gjort det. skall det jutUlsättas en utredning som skall ta upp dessa problem. Det finns emellertid enrisk att den kan komma att bU alltför långvarig. Jag tror nog att riksnämndenvet rätt väl hur läget är, och därför borde det redovisas, och sedan borde manvara beredd att vidta åtgärder. Min meningär att man torde kunna åstadkomma mycket genom att denstatliga upphandlingen i större utsträckning förlades till vårt eget land.Detta har stor betydelse ur beredskaps- och försvarssynpunkt. Vi tar ut vissaföretag och förklarar dem vara s. k. K-industrier, vilket betyder att de skaUvara färdiga att stå till det svenska försvarets ochfolkhushåUets förfogande. Men under fredstid lägger man sällan order där, utandessa placeras ofta i alla möjliga olika länder. Ett sådant system kan integärna få fortgå alltför länge, när vi nu ligger så Ula tiU när det gällerförsörjningsgraden. Därför bör vi redan nu se till att det åstadkommes ettsamarbete i större utsträckning mellan vederbörande industrier, vilketförslagsvis lämpUgen skulle kunna ske via branschorganisationerna. Dettasamarbete bör sikta till att förbättra forskningen på de olika varuområdena föratt få fram de artiklar som är bäst lämpade för de olika försvarsåtgärderna.Genom ett sådant kontinuerligt samarbete meUan producenter och t. ex.försvarsorganisationerna kan företagen beredas möjlighet att läggatUlverkningen på för dem lämpliga tider. Därigenom skulle inte bara bättrepriser kunna åstadkommas utan även en bättre kvalitet. Kvalitetsbedömningensynes mte vara den allra bästa vid våra upphandlingar. Kvaliteten måstedärför få en större plats vid bedömningen av de olika offerterna. I nuvarandearbetsmarknadsläge är det inte svårt att motivera ett dyUkt system för våroffentliga upphandling. Den inbördes konkurrensen i landet är ju mycket stark,och den garanterar också goda priser. Jag har inte, herr talman, velat underlåta att framföradessa synpunkter, då de är av alldeles specieUt stor vikt. De bör därför ocksåtas upp i den utredning som har aviserats. Omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfek-tionsindustriema Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 9 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr SjöneU begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. den 30 aprU 1971 Främjande av landsbygdens elektrifiering Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kungl.Maj:t hade (punkten D 3, s. 76 f.) föreslagit att 1. till Främjande av landsbygdens elektrifiering /72 anvisa ett reservationsanslag av , 2. medge att /72 bidrag för upprustning och nyanläggning av elektriskadistributionsnät på landsbygden beviljades intill ett belopp av sammanlagt , 3. medge att /72 statlig garanti för lån till upprustnings- ochnyanläggningsåtgärder som berörde landsbygdens elnät beviljades intUl ettbelopp av . I motionen 1971:218 av . hemställdes att skulle uttala att stödverksamheten bordefortsätta i nuvarande form tills de angelägna restelektrifieringarna genomförtsoch eldistributionens strukturrationalisering fortskridit så långt, attglesbygdsdistributionens samordning med ekonomiskt bärkraftig distributionkunde fullföljas samt att omfattningen av stödet anpassades efter de behov, somefter hand anmäldes av kommerskollegium inom en total ram av 40 miljonerkronor. 1. att riksdagentiU Främjande av landsbygdens elektrifiering för /72 anvisadeett reservationsanslag av , 2. att riksdagenmedgav att under /72 bidrag för upprustning och nyanläggning avelektriska distributionsnät på landsbygden beviljades intill ett belopp avsammanlagt , 3. att riksdagenmedgav att under /72 statlig garanti för lån till upprustnings-och nyanläggningsåtgärder som berörde landsbygdens elnät beviljades intUl ettbelopp av , 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:218. 3. av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c),i (fp), SjöneU (c), i (vpk) och Hovhammar (m)samt (), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med bifall till motionen 1971:218 iskrivelse till Kungl. uttalade dels att stödverksamheten borde fortsätta inuvarande form tiUs de angelägna restelektrifieringarna genomförts ocheldistributionens stmkturrationalisering fortskridit så långt attglesbygdsdistributionens samordning med ekonomiskt bärkraftig distributionkunde fullföljas, dels att omfattningen av stödet borde anpassas efter de behovsom efter hand anmäldes av kommerskollegium inom en total ram av 40 miljonerkronor. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): TiU näringsutskottets betänkande nr 13 har vifogat en reservation, nr 3, angående anslag tUl och målsättning för stödet tillden s. k. restelektrifieringen på landsbygden. Reservationen grundar sig på en motion, undertecknad avsocialdemokrater, centerpartister, folkpartister och moderater men med ensocialdemokrat som första namn och med ett övervägande antal socialdemokrater. Motioner i denna fråga har behandlats av tidigareriksdagar - 1969 och 1970. Fråga är om inte envisheten att framföra dennamotion borde verka som droppen som urholkar stenen, och det skulle vara ytterstvälförtjänt om den nya kammaren biföU motionen. Motionen och vår reservation går ut på att skallgöra ett uttalande om att den resterande elektrifieringen inom landsbygdensglesbygder måtte fuUföljas med hjälp av ett statligt stöd intUl 40 miljonerkronor. Utskottet menar att man med hänsyn till kommande utredningar ochomorganisation av eldistributionsapparaten på landsbygden och i mindre tätorterskall avstå från att i detta läge göra något uttalande. Vi tycker dock attstarka skäl talar för ett bifall till vad som anförts i motionen och reservationen. För mig ligger ett påskyndande av elektrifieringen iglesbygderna särskilt varmt om hjärtat. Detta är så viktigt, angeläget ochsocialt befogat att man inte bör tveka. Jag är av den uppfattningen att dennaupprustning och utbyggnad av eldistributionsnätet kan fortgå, även omutredningar pågår vid sidan om. Att t. ex. människor som bor helt närakraftverk ändå inte har elektrisk ström framdragen tUl sina fastigheter kan mansäga är en teknikens och samhäUets ironi. Borde vi inte på allt sätt försökaatt hjälpas åt för att jämna ut dessa orättvisor och ojämnheter i samhället? Pågrund av att man skall avvakta utredningar och riktlinjer för den kommandeutbyggnaden avstannar pågående projekt, upprustningsansökningarna läggs på högoch hela det elektrifieringsarbete som aUa anser så önskvärt stannar av. VUkendistributionsform för elektrisk försörjning som än kommer att tillämpas iframtiden är en upprustning och utbyggnad av befintliga anläggningar ytterstnödvändig. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 3. I detta anförande instämde herrar i Bäckmora,i Luttra, och i samt fröken (samtliga c). HenSVENSSON i (vpk): Eftersom jag råkar vara den ursprungligeupphovsmannen till denna reservation skall jag också be att få yrka bifalltill den. Detta är inte bara en social fråga, inte bara en fråga omatt subventionera ett fåtal glesbygdsabonnenter, utan en fråga som har sinbetydelse också för många avfolkningsdistrikts möjligheter att i en framtideventuellt vända sin utveckling och påskynda sin industrialisering. Detta ärnämligen inte bara ett kvarstående restproblem, utan problemet består också iatt eldistributionen och elförsörjningens tekniska former i många avseenden ärotillräckliga. En intensifierad industrialisering som ställer högre krav pådistributionsnätet skulle kanske Uite gå att genomföra på ett riktigt sätt. Detgäller alltså vad man Fredagenden 30 aprU 1971 brukarkalla en sorts infrastruktureU investering för de avfolkningsbygder som härnärmast är berörda. Det är för att kunna ge dessa infrastmktu-rellainvesteringar en chans som vi från kommunistiskt håll har beslutat att stödjaden här reservationen. I utskottets skrivning hänvisas tUl en kommande utredning.Jag noterar här den speciella teknik som gång på gång används i liknandesammanhang. När en utredning är tillsatt hänvisar man tiU att utredning pågåroch att man därför inte kan göra någonting utan måste avslå motionsyrkandena.Nu sitter det emellertid inte någon utredning; tvärtom kan man säga att det harförekommit en viss försumUghet i det avseendet därför att en utredning varbegärd tidigare. Den har fortfarande mte tUlsatts. hänvisar man i sittyrkande om avslag på motionen till att en utredning skaU tillsättas, men den äralltså ännu inte tUlsatt. Ännu märkUgare är att man i väntan på denna utredning, somskall ta upp hela komplexet med eldistributionen således inte bara den härfrågan, utan hela komplexet - har gradvis undergrävt möjligheterna för att vidsidan härav bedriva verksamhet för landsbygdens elektrifiering. Man har bit förbit minskat anslaget i väntan på en utredning, som alltså ännu inte hartiUsatts och som väl ännu inte heUer har fått sina direktiv, om jag är riktigtunderrättad. Detta menar vi är felaktigt, och även det är en anledningtill att vi stöder reservationen. Den innebär nämligen att man, innanutredningen har tillsatts och kommit fram tUl något, inte ändrar någonting iden utvecklingsprocess som har gällt för den här verksamheten. Jag kan inte underlåta, herr talman att ta ianspråk för att påtala hur säreget man på visst håll här i användermotionerandet och den vidare behandlingen av motionerna. Jag har vid fleratillfällen lagt märke till att socialdemokrater har motionerat i någonangelägen fråga, vilket har givit dem stor goodwiU i den lokala pressen i derasvalkrets. Samma människor som har skrivit under motionerna har sedan iutskotten underlåtit att yrka bifall tUl sina motioner eller i vissa fall t. o.m. röstat för avslag på sina egna motioner, tydUgen därför att motionerna redanfyllt sitt politiska syfte och är användbara. På så sätt harlojaliteten i leden på det högre planet kunnat återställas. Det skaU bli intressant att se här om de socialdemokratersom står som de främsta namnen under motionen också kommer att tala för den ochstödja den och inte underkasta sig en åtminstone i det här fallet rätt obefogadpartidiscipUn. I utskottet höjde ingen enda socialdemokrat sin röst för attbevara möjligheterna för stöd åt upprustning av landsbygdenseldistributionsnät, utan det var först när jag förklarade att jag yrkade bifalltill motionen som också andra tillstyrkte den dock ingen socialdemokrat. Detär då att märka att det ju inte är några socialdemokratiska backbenchers somhar skrivit på motionen, utan bland andra ordföranden i finansutskottet herrEkström. Jag vill också påtala att bl. a. i den socialdemokratiskatidningen det här motionsinitiativet, med all rätt, har slagitsupp ganska stort. De socialdemokratiska motionärerna har där fått en mycket godpress och skapat sig ett gott namn genom detta initiativ. Jag hoppas att manhär inte bara viU vinna en valtaktisk profit och skapa sig ett gott namn, föratt sedan överge förslaget när det kommer upp i . Här finns verkligenen möjlighet för alla dem som vUl ha en aktiv glesbygdspolitik och som vUl gelandsbygden och de distrikt som har sysselsättningsproblem förutsättningar atti framtiden få en industrialisering till stånd. Här finns en chans för alla i samtliga partier att rösta på ett sådant sätt att avfolkningsdistrikteninte fråntas dessa möjligheter. Det kan i det sammanhanget noteras att kommerskollegium,som administrerar de här sakerna, har såsom också betonats i motionen mycket starkt uttalat sin otUlfredsställelse med att denna verksamhet på grundav begränsningar i medelstUldelningen inte kunnat bedrivas på det sätt som ärönskvärt. Jag hoppas som sagt, herr talman, att partilojaUteternaskall kunna upplösas åtminstone så mycket att vi i den stundande voteringenskall kunna göra en insats till förmån för intressen som är väl värda ett stöd. HenSVANBERG (s): I detta ärende kan många saker sägas, ochsäkerUgen kan det argumenteras efter många olika linjer. Men när man å enasidan försöker välja linjen att det här är fråga om socialt ansvar förglesbygden och å den andra ett ointresse för glesbygdsfrågor, är man väl ändåute i dunkla ärenden. Utskottets majoritet är inte på något sätt emotlandsbygdens elektrifiering eUer har bristande vilja att hjälpa tUl att lösa desociala problem, som här har påtalats. Jag vUl hänvisa tUl utskottets skrivningdär det heter: "Insatser för restelektrifiering och upprustning avdistributionsnäten är enligt utskottets mening angelägna." När man sagt detta bör man också tänka tanken ut.Utskottet säger att det har funnits en utredning om eldistributionensrationalisering och att departementschefen angivit att han avser att tillsättaen utredning för att klara ut formerna för eldistributionens ordnande. Detgäller alltså i vilka former distributionsföreningarna skall verka. Detta är avstor betydelse just för landsbygdens elektrifiering. Det måste bU vettigadistributionsområden och distributionsföretag. Detta är till nytta och intetiU skada för glesbygdens elektrifiering. Utskottet säger då att man inte iväntan på den utredningen, som vi förutsätter kommer möjligt, inte nuskaU vidta några förändringar. Vi poängterar nyttan, behovet och angelägenhetenav att dessa åtgärder kommer tUl stånd men att de skall ske efter vettigalinjer, så att man får en effektiv ordning också i fråga omdistributionsföretagen. Där ligger skUlnaden mellan reservanternas och utskottetsuppfattning. Jag finner att utskottets ställningstagande här är betydligt merapositivt för att vi verkligen skall kunna lösa dessa frågor på ett vettigt sättför abonnenterna i glesbygden. i talar om partidiciplinen och sägeratt socialdemokraterna har för vana att motionera för att täcka hemmaopinionensintressen, varpå de i går emot sina egna motioner. När kommunisterna talar om moral i samband med motionerande ochdess utnyttjande i propagandasyfte, påminner det betänkligt om bocken somträdgårdsmästare. Fredagenden 30 aprU 1971 HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle: När man lyssnar på utskottets ordförandekommer man att tänka på ordspråket om kon som dör medan gräset gror. Utskottethar inte på någon punkt angivit vilka fel som skulle uppstå, om arbetet pågår iavvaktan på resultatet från en utredning, som ännu inte är tillsatt, som herrSvensson i sade. Man har inte på någon punkt angivit vilka svårighetereller felinvesteringar det skulle kunna bli fråga om. i (vpk) kort genmäle: Först vill jag säga tiU att omman i väntan på en utredning skuUe bevilja de begärda medlen är det knappastnågon risk för att det skulle bli några orimliga eller obefogade investeringar.Herr sade inte detta, men det var väl innebörden av vad han sade. Detskulle så att säga bara vara utredningen som kunde ge svaret på vUkainvesteringar som var rimliga och vilka som icke var rimliga. Redan nu har kommerskollegium en prövningsrätt. Om jag ärrätt underrättad heter det i kommerskollegU instruktioner att man skall avvisaansökningar om upprustningsbidrag och liknande som anses vara orimliga frånolika synpunkter. Vårt förslag innebär således inte att en massa orimUgainvesteringar ute i glesbygderna skulle komma till stånd. Jag förutsätter attdessa investeringar även efter utredningen skulle kunna komma tUl stånd. VarförskaU man nu minska ned ramen i väntan på en utredning som man inte vet när denkan bU färdig? Sedan några få ord om motionsmoral och liknande.Naturligtvis förmenar jag inte någon att som politisk propaganda i sin valkretsanvända ett motionsinitiativ. Men vad jag tycker är dålig moral är att intestödja de motionsförslag man framfört och ute i bygderna framställt sig som förkämpe för. I det avseendet vågar jag påstå att jag haft en hyggligmoral. När jag motionerat har jag sedan inte suttit i utskottet utan att kämpaför mina förslag eller låtit mina egna partikamrater avslå mina motioner. Jaghar heller inte vikit undan och låtit andra ta stötarna. () kort genmäle: Det är inte främst fråga om att det skulle görasav med för mycket pengar om reservationen antogs, men pengarna skulleinvesteras på ett kanske helt felaktigt vis i stället för att kunna användas påett bättre sätt och till större nytta för de människor det gäller. Det äralltså inte så att den totala summan skulle bU annorlunda. Det jag sade om motionsmoral sadejag inte om som person. Jag tog honom som talesman förkommunisterna, och jag räknade med hans partikamraters sätt att utnyttja ensådan här sak. När jag läste utskottets betänkande och reservationen,fann jag reservationen på många punkter oklar och förvirrande, och av dennadebatt i kammaren har jag egentligen inte blivit klarare på var vi harreservanterna. Det är därför jag har begärt ordet.