prot · FU09134 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 1 8 Innevarandemånad. Ang. studiemedel tiU juridik-ochreligionskunskaps-studerande i § 2 Ang, studiemedel till juridik- ochreUgionskunskapsstuderande i Herr statsrådet erhöll ordetför utt besvara () framställda Interpellation,nr 180, till herr utbildningsministern, och anförde: hur frågat chefen förutbildningsdepartementet beredd medverka till att de Juridik- oehreligionskunskapsstuderande som är inskrivna vid men har sinundervisning förlagd till även i fortsättningen ges möjlighet atterhålla studiemedel. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer del på mig attbesvara frågan. De av fastlagda principerna för utformningen avdet direkta studiesociala stödet innebär att detta är kopplat till utbildningsom anordnas enhgt beslut av statsmakterna eller med rnera omfattande statligtbidrag. Det är förenat med betydande principiella och praktiska svårigheter atlgå ifrån denna ordning och därmed upplösa sambandet mellan politiken på delstudlesoeiala området och politiken I fråga om den samhälleligautbildningsorganisationens utbyggnad. 1 skilda sammanhang har frågan omanordnande av universitetsuthildning i juridik oeh religionskunskap i Göteborgprövats av universitetskanslersämbetet oeh statsmakterna. Denna prövning harinte lett att sådan utbildning kommit till stånd Inom ramen föruniversltetsorgunisatlonen i . Jag vill tillägga att rektorsämbetet vid iLund den 1 efter samråd med centrala sludlehjålpsnåmndenutfärdat vissa övergångsbestämmelser för de Juridikstuderande som skrivits invid oeh beviljats studiemedel för studier vid menbedriver studierna vid kurser anordnade uv Stiftelsen vidGöteborfis universitet. Cx'nlrala studiehjjlpsnämnden kommer vidure att inomkorl avge >llrunde lill Kungl. Maj:t över en n\ligen inkommen frunistullningav likartat slag frän föreirådure för (iöteborgs teologgrupps-styrelse. Hen KÄLLSTAD (fp): Jag vill tueka stulsriidet .Vloberij lötsvaret (i;i min interpellation. Jag har emellertid det intrieket utt siulsradelhariiivii ett Ang. studiemedel tiU juridik- och religionskunskapsstuderandei undvikandesvar på min fråga om han vill medverka till att de Juridik- ochreUgionskunskapsstuderande som är Inskrivna vid men har sinundervisning förlagd även I fortsättnmgen ges möjlighet atterhålla statliga studiemedel. Det förhåller sig Ju så att tog kontakt med representanter för Juridiskafakulteten vid för att i samarbete med arrangera kurseri juridiska ämnen - rättshistoria, nationalekonomi osv. Och de kom oekså Ullstånd fr. o. m. vårterminen 1 968. deltar cirka 150 elever propedeutlska kursen och antalet studerande är denna terminsammanlagt vid olika kurser inte mindre än 407, uppdelade på olika kurser. Utomden propedeutlska kursen är det bl. u. civilrätt I, civilrätt 111 och offentligrätt. Generellt har helu tiden gällt och gäller fortfarande attundervisningen förmedlas av lärare från fakulteten I , och den motsvararden undervisning som studenterna i kommer i åtnjutande av. Examinationeni äger rum vid samma tillfälle som i och med Identiskatentamensuppgifter. Alltsedan JuristutbUdningen I tog sin bötian -- har studlemedelsnämnden i beviljat studiemedel för dedeltagande studenterna, och flera studenter har angivit I sin ansökan vilkenutbildning de bevistat. Det är således Inte bara av förbiseende som dessastudiemedel har utgått. avslog centrala studiehjälpsnämnden enansökan från en student som överklagat en tidigare avslagen ansökan. Studentenangav I sitt överklagande att han deltog I den utbildning som ges i Göteborg.Detta togs av centrala studiehjälpsnåmnden upp som första skäl för avslag påstudentens ansökan. Avslaget motiveras med att bildningsförbundens akademiskakurser inte finns upptagna i studiemedelsförordnlngens förteckning överstudiemedelsberättigande utbildning. Frågan har därmed kommit att gälladefinitionen på universitetsstuderande, något som de Juridikstuderande iGöteborg anser sig vara genom sin starka anknytning till i . I protokollsutdrag av preciserar centralastudiehjälps-nämnden på följande sått sina krav för att mun skall anses somstuderande vid exempelvis universitet: 1. denstuderande skall vara inskriven vid läroanstalten 2. den studerandeskall deltaga i den obligatoriska undervisningen 3. den studerandeskall deltaga i den examination som anordnas vid läroanstalten enligt förutbildningen gällande regler. I linje med centrala studiehjälpsnämndens avslag har sedanstudlemedelsnämnden I handlat, vilket alltså innebär att de Juridikstuderandei löper risk att tvingas till för atl symboliskt bevistaobligatorisk undervisning, som redan har givits av samma lärare i ,samt ull resa till för att tentera, vilket kan inverka menligt påresultatet. Det finns såvitt jag förstår inga planer pä att upphöra medutbildningen. Det förfiänar att påpekas att det föreligger risk för social.snedrekrytering då endast ekonomiskt oberoende elever utan allvarligakomplikationer I fortsättningen kan genomgå utbildningen i . När det sedan gäller de teologlstuderande, som också haraktualiserats, har det utgått besked från studlemedelsnämnden I destuderande vid I att de,enligt direktiv från centrulu studiehjälpsnämnden. Inte har rätt att fåstudiemedel enligt gällande studlemedelsförordnlng. Grundmotivet tillstudlemedelsnämndens beslut är att studierna Inte bedrivs pä universitetsorten,alltså Inte I , För de flesta av de studerande innebär detta problem avekonomisk och social natur, och en eventuell förflyttning till är förflertalet omöjlig. Det är såvitt Jag kan förstå ett missförhållande som börkunna rättas till. Enligt beslut av teologiska fakulteten I , protokoll avden § 94. hur denna godkänt att teologiska studier fram Ullteologie kandidatexamen fär bedrivas vid , mendetta omöjliggörs nu för många. De reUgionskunskapsstuderande är i samma belägenheti . De som studerar 40-poängskursen I religionskunskap har oeksåkommit In I stora svårigheter genom att de Inte kun få statliga studiemedel försina studier, vilka bedrives med hjälp av lärare från . har alltså statsrådet svarat, som Jag tyckerganska undvikande. Såvitt Jag vet har unlversltetskanslersämbetet tillstyrktatt rellglonskunskapskurser skulle kunna få anordnas vid universitet.Detta har dock inte kommit till stånd genom departementets beslut I frågan. De övergångsbestämmelser statsrådet hänvisar Ullsom ett sätt att klara situationen för dem som studerar i gällerJurls studerande som under tidigare termin genomgått undervisning I Göteborgoch studerande som fortsätter under föregående terminbevistad utbildning I . Dessa bestämmelser kan emellertid, såvitt Jagförstår, bara gälla nägon termin, och de är alltså otillfredsställande. Det förhåller sig Ju så, att man bedriver akademiskastudier med akademiska lärare från , oeh det sker med sanktion frånfakulteterna, både den juridiska och den teologiska fakulteten. Det är väl någon formalistisk snedvändhet i detta alt deinte kan få studiemedel. I stället för att 400 Juridikstuderande och 1 00reUgionskunskapsstuderande reser till , så reser ett dussintal lärare frånLund (iöteborg för att meddela undervisning av exakt samma slag som sker ILund. Jag hade hoppats få ett mera positivt svar, nämligen attde här eleverna skulle kunna få statliga studiemedel, dvs, att en ändringskulle kunna komma till stånd som skulle ge dem möjlighet att fortsätta sinastudier i . Ang. studiemedel tiU juridisk- och religionskunskapsstuderandei Jag anser Inte att mitt svur är undvikande.Jag anser att det är ganska klart. Del har den Innebörden att statsmakterna -regering och riksdag - fastställer de platser där högskoleutbildning skallbedrivas. vet lika väl som Jug att vi har diskuterat iriksdagen , om del skulle bh Juridisk utbildning iGöteborg. Ang. studiemedel till juridik- och religionskunskaps-studerande i Så startar man en verksamhet inom del frivilliga utbildningssystemetsram, och det har jag ingenting emot. Men att via beslut om studiemedel fåsanktion för att detta är en helt likvärdig utbildning år inte en väg som vikan använda oss av. Vi har sagt Jag upprepar det, och det framgår av svaret -att det är regering och riksdag som skall fastställa var den högre utbildningenskall bedrivas I de former som medger rätt till studiemedel. Vad som skett I fråga om den Juridiska utbildningen iGöteborg är att man från Göteborgshåll tagit kontakt med enskilda lärare vidjuridiska fakulteten i och betalt dem för att I ge vissa kurser.Men kanslersämbetet, som har haft den här frågan för prövning, har inte ansettatt den verksamheten skall stå under kanslersämbetets tillsyn. Jag har sagt till dem som uppvaktat mig, studenter somkänner sig litet lurade - oeh Jag kan förstå alt de känner sig lurade - att vadvi kan göra i den här svåra situationen är atl försöka klara deras personligaläge. Därför utfärdas nu övergångsbestämmelser för dem som har givit .sig In Idet här på villkor som egentligen Inte gällt men som de trott gälla. Vi har gjortdet för Juristerna, oeh jag hoppas att vi kommer att kunna göra det också förteologerna. Det senare ärendet år inte slutbehandlat. Det ligger, som Jag sadei svaret, i centrala . Jag hoppas att vi skallfinna en anständig lösning för de studenter som hur gått in i den härutbildningen på premisser som för deras del inte klargjorts ordentligt. HenKÄLLSTAD (fp): Vi som här i arbetatpå att få Juristutbildning till har faktiskt fått rätt I det avseendetatt det finns ett mycket stort underlag för sådan utbildning. Det är Intemindre än 400 juridikstuderande i , och ungefär hundratalet studerar religionskunskapoch vissa leologiska åmnen. Del finns alltså ett stort underlag för dennautbildning. Om man sedan går centrala studlehjälpsnåmndensprotokoll av framgår där att Stiftelsen vidGöteborgs universitet inte är upptagen i förteckningen överstudiemedelsberätUgade läroanstalter, oeh det år naturligtvis riktigt. Mendenna institution är Ju bara etl administrerande organ. Samma gällerbeträffande teologi och religionskunskap. i Göteborgoch är bara administrerande organ. Men i bådadessa fall år det lärare frän som kommer dit och hållerkurser enligt studieplaner vid . Jag menar att dessaextramurala studier borde vara studiemedelsberättigade. De borde kunnabetraktas såsom studier vid . Därtill kommer uttvuxenutbildningens möjligheter ökas genom detta arrangemang. Man har familj iGöteborg där man bor, och man kan Inte så lätt resa till . Vidure skulle Jag vilja framhållu att den tolkning somcentrala studiehjälpsnämnden givit § 1 i studiemedelstörordningen leder tillrätt egenartade konsekvenser, vilket förhållandet i visar. Man såger iprotokollet av att enbart inskrivning vid integäller som rätt studiemedel, utan minimikravet är att man deltar i obligatoriskundervisning och examination vid läroanstalten. Jag förmodar att delta skallbetyda att man måste befinna sig geografiskt sett I . Men det finnsutbildning som Inte har obhgatoriska kurser eller mycket få obligatoriskamoment, t. ex. vissa naturvetenskapliga ämnen. Sådana studeranden skulle dåkunna studera på annan plats än studieorten och erhålla studiemedel, och dettakan inte vara riktigt. Jag tar fasta på att statsrådet sitt andra Inläggsade att han hoppas på en anständig lösning av dessa förhållanden. Det är ocksåmin förhoppning att man snarhgen skall komma fram en sådan anständiglösning som gör det möjligt för dessa studerande att ocksä erhålla statligastudiemedel. Ang. investeringsstödet tiU jordbmket i norra Först vill Jag rent principiellt säga att jagInte anser att detta är platsen och tillfället att diskutera det sätt varpå enav våra centrala myndigheter sköter sina angelägenheter. Jag kan Inte ge mig InI en diskussion med om tolkningen av ett beslut. Min allmännabedömning är att nämndens olika ställningstaganden helt står I överensstämmelsemed de allmänna principer efter vUka nämnden har att agera. sade I sitt andra inlägg inledningsvis någotsom I och för sig är tänkvärt, nämligen att man har anledning att gång efterannan pröva det sätt varpå vi lokaliserar utbUdningen, varpå vi kopplarutbildningsmöjligheterna med möjligheterna till studiemedel. Jag tycker att detär en fullt rimlig fråga att ställa sig. Den skall vi diskutera I sittsammanhang. Den skall vi Inte diskutera utifrån försök att kringgå nuvarandebestämmelser, ty det är det fråga om här, utan det skaU vi diskutera när vi harett principiellt förslag på bordet. Och det får vi . I 1968 årsutblldnlngsutrednlngs kommande betänkande får vi bl. a. synpunkter oeh förslagpå den fortsatta utvecklingen av universitets- och högskoleväsendet ur regionalsynpunkt. Där finns det anledning komma tlllbaku de principiella frågor somherr Käll.stad nu inledningsvis berörde. Men Jag upprepar att det måste varanågon ordning på det sätt varpå vi handhar dessa kän.sligu och viktiga frågor.Nu gällande bestämmelser ger inget underlag för studieniedelsbevillning åt dentyp uv verksamhet soin bedrivs i de två aktuella grupperna i . Överläggningenvar härmed slutad. investeringsstödet till jordbruket i norra ordet för att besvara () framställdaInterpellation, nr 190, oeh anförde: Herr .Ångström har frågal om Jag är bereddatt snabbt tu upp till omprövning fotmerna fördel begränsade investeringsslödelför det noiriämlska jordl-irukel. su atl detlu kan utgå s. k. deltidsjordbrukoeh vid nyetablering. Ang. investeringsstödet tiU jordbmket i norra Stödet till Jordbruket I norra har varitföremål för översyn av en särskild utredning. Utredningen var enig I sittförslag om hur stödet borde utformas. förelades propositionen74 angående stöd till Jordbruket i norra , m. m. Propositionenöverensstämde I stort sett med utredningens förslag. När det gällerInvesteringsstödet till företag med begränsade utvecklingsmöjligheter gickpropositionen t. o. m. längre än utredningen. Sådant stöd föreslogs nämligenför ett större geografiskt område än vad utredningen hade tänkt sig. godkände propositionens förslag rörande det s.k. begränsade Investeringsstödet. Detta började sålunda tillämpas den 1 Juli1971 och har alltså prövats . De erfarenheter som vunnitspå ger mig inte anledning att ompröva formerna för stödet. HenÅNGSTRÖM (fp): Jag tackar jordbruksministern för svaret påmin Interpellation. I sitt svar hänvisar jordbruksministern att stödettill det norrländska Jordbruket prövats och att någonanledning till omprövning Inte finns med den korta bakgrunden. Att jag redan nutar upp de speciella frågor som jag har aktualiserat I min Interpellation berorpå att arbetslösheten är mycket stor I del norrländska Inlandet och att alltfler människor nu ser jordbruket som en realistisk försörjningsmöjlighet. Detär ocksä fallet med den unga generationen. Den proposition som Jordbruksministern lade fram undervårriksdagen och som avsåg stöd till Jordbruk I norra var en I storadelar bra proposition, och påtagliga resultat har redan nu visat sig. Man kan Ikorta drag beskriva de beslutade åtgärderna sä att de avser att intensifierajordbruket i de delar av som har de bäst:i förutsättningarna och att lämnastöd av mer kortsiktig natur I Inlandet för att förbättra den nuvarandeJordbrukarens situation. Det är på den senare punkten som Jag anser att enändring är befogad. För varje dug som går blir det allt klarare vilkenbetydelsefull roll Inlandsjordbruket spelar för sysselsättningen ochförsörjningen, och då oftast som deltidsjordbruk i kombination med skogsbruk. Jag vädjar till jordbruksministern att inte betraktainlandsjordbruket i och vissa andra delar uv landet som en tillfälligsjuka utan att ge det en reell chans . Fastslå att en ung människa somhar Intresse och fallenhet för näringen skall få fortsätta med exempelvisfaderns jordbruk och att sumhället även här skall hjälpa till medframåtsyftande investeringar! Samma är förhällandet med deltidsjordbruket.Sysselsättnlngsbllden för en Jordbrukare i inlandet är ofta denna. Han och hansfamilj sköter jordbruket tillsammans, och under vissa bråda tider ärfamUJeförsörjuren heltidsarbetande I Jordbruket. Men finner vi honomoftast I skogen, som byggnadssnickare eller anläggningsarbetare, och undervåren ger flottning ofta huvudinkomsten. Det år alltså de olika försörjningsmöjligheternas väg somInlandsbon måste vandra för att få en högre nettoinkomst, varvid Inkomsten frånbrukningsdelen ofta är lägst. Sedan urminnes tider har vi norrlänningar lärt oss se ohkaförsörjnings-grenar som en enhet: Jakt och fiske, jord och skog, turism och deandra arbeten som finns att tillgå. Även om vi skulle lyckas få en ökadIndustrialisering i glesbygden tror Jag att den här bilden, som Jag harbeskrivit, kominer att vara vanlig i området och, vill jag säga, också enförutsättning för att inlandet skall överleva. Den begränsning av Investeringsstödet som Jag talar omverkar sä, att stöd bara kan utgå till den nuvarande brukaren och alltså InteUll den nyetablering som en Jordbrukarson eller dotter kan vilja göra för attfortsätta på gården. Därmed åstadkommer man en begränsning för detnorrländska jordbruket. Med den nuvarande jordbrukargeneratlonens frånträdandekommer också Jordbruksdriften I området att upphöra. Det finns en stor grupp unga människor som vändersig tlU lantbruksnämnderna och annan arbetsrådglvning för att få en orienteringom framtldsmöjUgheterna. Inte minst miljödebatten har bidragit till det. Menmed den kortsiktiga Inriktning som Jordbruksstödet har finns det numera Ingenmöjlighet att ge de unga ett gensvar. En annan synpunkt: Det förhällande som Jag har beskrivitdrabbar även de människor som är Indirekt sysselsatta I Jordbruket. Jag kan taexemplet . Där är I oUka förädhngsgrenar Inom Jordbruket ca 125personer sysselsatta; det är på mejeriet, slakteriet och somdessa arbetare finns. Men finns det Inte någon framtid för Jordbruket iInlandet, så finns det Ingen framtid för dessa arbetare heller. Jag vill sammanfatta mitt anförande påföljande sätt: Skall det norrländska inlandet kunna överleva, måste vi i fortsättningense Jordbruket som ett realistiskt försötiningsalternativ. JordbrukspoUtikenmåste då få en inriktning som stöder satsningar . OUkakombinationsmöjligheter I fråga om arbeten blir även I fortsättningen för månganiänniskor enda vägen att nå en godtagbar försörjningsnivå, och Jordbruket ärbasen för detta. Denna typ av kombination av olika försörjningsvägardiskuteras också i den s. k. glesbygdsutredningen, men arbetslösheten är stor INorrland, och snabba åtgärder är av nöden. Den stimulans för framtiden åtJordbruket som Jag skisserat skulle få en mycket god effekt, och jag vädjar UllJordbruksministern att ta frågorna under omprövning. Ang. investeringsstödet tiU jordbmket i norra HenSTRIDSMAN (c): Jag vill med några ord kommenteraInterpeUationen och det svar som har getts. Tillkomsten av det speciella Norrlandsstödet för Inrerationalisering var mycket bra. VI som bor Inom området känner att ettsådant behov har förelegat, så vi hälsade det beslut som tillkom pä JordbruksministernsInitiativ - han tillsatte en utredning med stor tUlfredställelse. sägerjordbruksministern i sitt svar att han kanske Inte ännu är Ang. investeringsstödet tiU jordbruket i norra beredd attompröva det här beslutet. Det har gått för att man skall kunna dranågra slutsatser av det hela, menar han. Om jag tittar på utveeklingen I sedan beslutettillkom I och stödreglerna började gälla, så finner jag att ettrelativt stort antal ansökningar om det s. k. B-stödet har lämnats , och det är gott och väl. Jag vet att det I finnspersoner som ansett att det är för få ansökningar som har kommit In. Man menaratt det kanske skulle ha varit många fler. Det finns i alla fall etl drygthundratal såvitt Jag känner . När man bedömt dessa ansökningar för attavgöra vem som skall få stödet, har man mött vissa praktiska problem. Det harsagts att det vid den praktiska bedömningen visat sig finnas risker förkollision meUan Jordbruksbeslut och det beslut som fattade Ivåras om det speciella Nonlandsstödet. Man syftar bl. a. på den passus I propositionen ochriksdagsbeslutet där det sägs att stöd bör kunna utgå till sådan brukningsenhetsom Inte Inom ÖverskådUg tid erfordras för rationaUseringsändamål. 1 flera fallhar jag fått personUga samtal frän människor som sökt - men bhvit avvisade pågrund av just denna passus som reserverar brukningsenheten för framtidaratlonahserlngbehov. Jug tror att det är myeket viktigt att generositeten finnsvid tolkningen av riksdagsbeslutet och de Intentioner som utredningen hade. Jordbruksstödet och över huvud taget Jordbruksnäringen iövre får Inte ses Isolerat, utan man måste se Jordbruket som en del avlokaliserings- och regionalpohtlken. Jag skulle därför vilja få mer belyst hurJordbruksministern ser på dennu bedömning. Det är speciellt viktigt att man IInlandet får en generös tolkning av riksdagsbeslutet och tillämpningen av 20 §I rationaUseringskungörelsen. Inlandet står Ju oekså utanför möjligheterna attfå detta särskilda KR-stöd. Den fråga som tas upp I ena delen av herrÅngströms Interpellation rörande stödet åt deltidsjordbrukare var ju föremålför en rätt grundlig diskussion , då voterlngsmässlgt avgjordefrågan. Men Jag skall ändå anföra en del synpunkter. Herr .ångström tar upp tvåproblem och tar upp ett; jag skall försöka kommentera samtligatre. Hen vill att stödet skall kunna gälla vidnyetablering av jordbruk. Det anser Jag är både principiellt och praktisktfelaktigt. Detta stöd har Ju tillkommit för att Just hjälpa de småbrukare uppeI som rimligtvis Inte kan skaffa sig en annan sysselsättning men somhar ett jordbruk vilket ger alldeles för dåhga Inkomster. Jordbruken är Inteheller lämpade att för dagen läggas samman till en större enhet. Dä har vialltså satt in stödet så att den nuvarande brukaren med bidrag och län kanutöka verksamheten så långt det går på den begränsade enhet som det är frågaom. Det är alltså en kortsiktig hjälpåtgärd för den nuvarande generationen avägare dessa jordbruk. Att låta en ung människa som är intresserad av jordbrukta över ett alldeles ofullständigt Jordbruk, som alltså Inte kan varabärkraftigt, och låta vederbörande få statligt stöd oeh bidrag för att startamed detta kan inte vara rikUgt. som ärIntresserade och unga och vill ägna sig åt jordbruk gäller Jujordbrukspolitiken, atl man skall åstadkomma rationella enheter, som är på siktbestående och som ger en dräglig Inkomst åt brukaren. Inom utredningen och även inom rådde Ju fullenighet I fråga om detta stöd: det gäller den nuvarande generationen av jordbrukareuppe . Av inlägg fick man intrycket att söner Inte skullefå lov utt överta ett Jordbruk efter fadern. Men det är ingenting som hindrardetta - tvärtom. En jordbrukare som får det här stödet, de här lånen, det härbidraget, den här statliga satsningen lämnar Ju detta efter sig till sinaarvingar, och det är Ingenting som hindrar att de fortsätter medJordbruksdriften, VI lever i ett fritt land, och de får fortsätta driften. är klart att för dem blir det kanske Inte en tjllfredsstållandeförsörjning, för det är som jag har sagt: Denna Jordbruksenhet är begränsad,och det stöd man nu ger sträcker sig så långt man kan gå med hänsyn till storlekenoch möjligheterna. Jag tycker därför att vi skall hålla Isär detta. Dennuvarande generationen skall ha stödet, men det är klart att det är dessamänniskors egendom och att deras barn får ta över det. Att det däremot skullevara .riktigt att nyetablera på dessa enheter kan inte övertygamig om. Jag tycker det är principiellt felaktigt. I fråga om deltidsjordbrukarna har vi enligt min meningvarit utomordentligt generösa. Först och främst skall man komma Ihåg att detprisstöd som utgår över budgeten - till mjölk, till fläsk, till kött - iNorrland går till deltidsjordbrukare och alla jordbrukare, så det stödethar de oberoende uv om de har någon annan sysselsättning vid sidan om.