prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar i ochNUsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkler hemstäUt. § 7Föredrogs försvarsutskottets belänkande nr I i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framställningar rörande utgifterna /72 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde jämte motion. Punkten1 Försvarsdepartmentet m. fl. Jag viU på denna punkt göra en principielldeklaration angående den mslningsulveckling vi tiUsammans med andra nationer ärinne i och som enligl min mening måste brytas. Vi kan inte stiUatigande åse medöppna ögon den rustning som pågår runt om i världen till en kostnad om , vari också ingår med ca 7 miljarder ulan altsöka mer fruktbara vägar för att lösa konfUkter nationer emellan än den somrustningar i aUa tider lett tUl: urladdning i nägon form. TiUsammans med lioandra ledamöter har jag i en moiion tagit upp tUl diskussion icke-miUtäraförsvarsmetoder och menar att man metodiskt mäste börja analysera olika formerför sädana försvarsmeloder. Självfalletär beroende av omvärlden i alll sill agerande - även Försvarsdepartementet m. fl. omvärldenfäster ett vissl avseende vid agerande i oUka internationeUasammanhang, vilket bl. a. fra med flerårig erfarenhet fräninternationeUt arbeie verifierade i årets remissdebatt här i kammaren. Försvarspolitiken i traditionell mening ingår som en del ivår säkerhetspoUtik. De andra väsentliga delarna är utrikespolitiken, handelspolitikenoch den internationella biståndspolitiken. Rustningskostnaderna som sådana blir tämligen ointressantaom de inte ställs i relation tUl de enorma sociala och kulturella problem somvärlden har att brottas med - svält, fattigdom arbetslöshet, sjukdom och nöd,utsugning av jord och människor för kortsiktiga iniressen. En intemationeUsatsning för att lösa mänsklighetens överlevnadsproblem framstår som såoändligt myckel angelägnare än den världsmslning som sväljer 1 000 miljarderkronor per är. Strävandena att minska spänningen i världen mäste enligtmin mening ses i ett vidare perspektiv. En internationell rättsordning ochfrånvaron av konflikter kan inte uppnås om nöd och fattigdom råder för deflesta människor i världen. Etl väsentligt ökat utvecklingsbistånd frän de rikanationerna, där befinner sig i täten, är på engrundläggande säkerhetspolitisk ålgärd. beslut om elappmälet 1procent av bruttonationalprodukten /75 är ett steg i den riktningen, sommåste följas av nya beslut om ökad biståndsverksamhet. Också det nedrustningsarbete, som för Sverigesdel under flera är bedrivit och för vUket hon är en stark förkämpe, ingår i eltkonstruktivt fredsarbete för att uppnä en konfliklfri värld. En ännu slarkaresalsning på svenskt nedrustningsarbete bör i konsekvens härmed ske. Enomfördelning av våra totala försvarkostnader med en större del lUlnedrustningsarbete, säkerhetspolitisk forskning och konfliklforskning vore enförnuftigare fördelning i avvaktan på en förändrad försvarpolitik. Det som framför alll skrämmer är att de nya vapnen atomvapen, bakteriologiska och kemiska vapen - främst riktar sig direkl motcivilbefolkningen. Jämsides med de tekniska förändringarna inomvapenproduklionen har det skett en total omkastning i den moraliska bedömningenav konflikter och regler för krigföring. Redan under försia världskrigetbörjade strategerna bedöma civilbefolkningen som ett betydelsefullt militärtmål. De biologiska stridsmedlen som utvecklas är enastående päsä sätt att de är de enda vapen som någonsin har uppfunnits uteslutande i syfteatt decimera civUbefolkningen. Mol dessa vapen finns det inte någol verkligtskydd. FN-resolutionen om förbud mol användning av BC-vapen som antogs idecember 1970 är ell vikligt steg, som mäste följas av förbud mot produktionoch lagring av dessa vapen och förstörelse av existerande BC-vapen. Strateger bedömer ibland möjligheterna för konflikter ochoUka former av krig på olika sätt. Deras bedömningar får dock ofla avgörandeinverkan pä utvecklingen framför aUl av del militära försvaret. 1 /70 diskuterades bl. a. situationen i i en kommandekonflikt. Där sägs bl. a. att den gällande mililära åsikten pä västsidan är altNATO:s konventioneUa styrkor är mycket underlägsna och alt de skulle kunna håUaul mot ett anfall med Denna åsikt har ifrågasatts, och årsbokenredovisar de olika argumenten i fråga om divisioner, antal man,förstärkningsmöjligheter etc. Emellertid har NATO-slaterna pä grund av sinövertygelse att de är underlägsna i fräga om konventionella vapen låtit förslå,all de i händelse av ell konventioneUt krig skulle vara beredda att vid en visstidpunkt som försia part sätta in kärnvapen "pä försök". urSlPRI :s årsbok. Förnuftet mäsle bjuda oss att söka andra vägar att lösakonflikter nationer emellan. I ett radioprogram frågade ,med anledning av uppgifter i amerikanska tidningar all del koslade en och enhalv miljon kronor all döda, som man kallade del, en vielcong, om det var värtpriset och vem som fatlat beslut om att delta skulle anses vara en förnuftiganvändning av pengar, maskiner och människor eller om det bara blev så. Som politiker har vi inle rätt att bara vänla på att andra i della fall framför allt stormakterna - skall ta initiativ tiU en annan ochförnuftigare ordning. Det ankommer på oss som ansvariga för och framlidenatt göra vårt yttersta i sökandel efter nya framkomstvägar tiU en förmänskligheten lyckligare ulveckling. har förklarat för ettnedrustnings-decennium, och långsiktiga nedrustningsprogram utarbetas nu inomFN. Det är min förhoppning att vi i ansluter oss tUl deklarationen ochgenom att medvetet söka nya vägar i utformningen av vår säkerhetspolitik -vari ocksä ingår det militära försvarel - medverkar tUl en förnuftigareanvändning av världshushåUets resurser. Försvarsdepartementet m. fl. Idelta anförande instämde () och (). Hen WERNERi (vpk): Lät mig först i länga stycken instämma i vadfru här har anförl. Eftersom jag själv vid flera lillfällen harhaft anledning att framföra samma synpunkter hälsar jag med glädje att enrepresentant för det socialdemokraliska parliel för fram dessa synpunkter iden svenska . Del har tyvän varil glest med sädana anföranden frän dethåUet lidigare. Vi har i är liksom vid flera lUlfäUen under tidigareriksdagar i motioner krävt en nedskärning av militärutgifterna och en annaninriktning av försvarspolitiken. I dessa moiioner har vi hävdal attförsvarsutredningen målle pröva förulsätlningarna för en rekonstruktion avförsvarel, ägnad att tUlmötesgä tre väsentliga önskemål: att göra det arbetsdugligt även inför risken av svårarekrigsvillkor än de av militärledningen hittUls förutsatta, atteUminera dess karaktär av hinder för nedrustning och allavsevärt nedbringa dess kostnader. Genom behandlingsordningen här i kammaren har den motionvi väckt i är, i vUken vi bl. a. anförl nyssnämnda krav, ännu inle behandlals,varför del ur vår synpunki blir omöjUgt all ta ställning tUl delutskottsbetänkande som föreligger tUl behandling. Försvarsdepartementet m. fl. Oaktat de principieUa synpunkter vi anfört beträffandeuppbyggnaden och inriktningen av det svenska försvaret motsätter vi ossgivetvis inte förbättringar för de värnplikliga och deras familjer inom ramenför nuvarande ordning. Vi delar därvidlag de uppfattningar som framförs imotion nr 697 av m. fl. angående höjd dagpenning för devärnplikliga och en höjning av de sociala förmånerna. Vi kommer därest det bUrvolering att siödja denna moiion. I övrigt, herr talman, kommer vi frän vänsterpartietkommunisterna icke att delta i besluten om föreliggande utskottsbetänkande avskäl som jag här har anfört. Under detla anförande övertog herrlalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen i Gäddvik (m): Den frägeställning som nu lar uppsammanfaUer i hög grad med innehållet i den moiion som hon har avlämnat vidbörjan av årets riksdag. Jag hoppas att är medveten om alt denmolionen konimer upp lUl behandling här i kammaren i samband med behandlingenav proposition 110. Jag tycker nog att kunde ha väntat tUl dess medatt framföra dessa synpunkler, som var anknutna till molionen. Med anledning av vad och i Tyresösagt vill emellertid också jag anföra något om vad jag anser vara försvaretsmäl. Enligt min mening är de fyra stora partierna eniga om att del korluttryckt är att hälla värt land fredat. Det heter ocksä i skriften "kommer" att "vUl fred". Och vidare: "Så längede inlernationella motsättningarna finns, kvarstår dock hotet mol freden. Vårlland måsle därför vara berell pä att del värsta kan hända all krigetkommer." Vi i värt land har haft den omistliga fördelen all varaförskonade frän krig , trots att två världskrig direkt berörtvår närmaste omvärld. Jag tror också alt del svenska folkets flertal är överensom att försvarets främsla uppgift är att vara krigsavhåUande, Vi i vårl land ärvarken aggressiva eUer expansiva. Vi vUl inte utgöra hot mot något annal land.Därför tror jag att det är svårt alt finna andra motiv för vårt land att ha ettförsvar än all en angripare kan vilja utnyttja värt land, vårl territorium ochluflram för sina syften, exempelvis alt tillgodogöra sig våra ekonomiska resurser.SkaU syflet med etl anfall nås mäsle angriparen genomföra en invasion övervattnet, genom luften eller över landgränserna för all hela landel eller delardärav skaU kunna intas. Kort sagt anser jag att vårtförsvars uppgift är att vara fredsbevarande. Jag hoppas all enigheten skallvara lika stor när del gäller all avdela de resurser som försvaret behöver föratt klara den uppgiften om ofred kommer. Överläggningenvar härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemstäUt. Lades tUl handlingarna. § 8 Föredrogs försvarsutskottets betänkanden; Nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ls i statsverksproposilionenframlagda förslag lill stat för försvarets faslighetsfond för budgetåret 1 971/72 jämle motion Nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ls istatsverksproposilionen framlagda förslag lill beredskapsstat förförsvarsväsendet för /72 Kanimaren biföll vad utskollet i dessa belänkandenhemställt. § 9 Tjänstgöring i internationeUt biståndsarbete som alternativ tiU värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst Föredrogs försvarsutskottetsbelänkande nr 4 i anledning av motioner om tjänstgöring i internationelllbiståndsarbete som alternativ lill värnpliktsriänslgöring och vapenfri Ijänsl. Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somaltemativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst 1 dettabetänkande behandlades motionerna 1971:96 av m.fl. i vilken moiionhemsläUls att hos Kungl. Maj:l skuUe anhålla om förslag angående tjänst i inlernationelll bisländsarbele som alternativ värnpUktsljänst- göringen och vapenfri tjänst i enlighei med vad som anförts i moUonen, 1971:177 avherr i m. fl. 1971:337 av fruRyding m. fl. Utskottet hemställde att skulle avslä 1. molionen 1971:96 2. niotionen 1971:177 3. motionen 1971 ;337. Hen (): Fär jag börja med att säga all jag kommer allslälla yrkande om bifall lill de tre molionerna i delta ärende. Jag hoppas fähjälp med all dela ut detla yrkande, sä att kammarens ledamöier fär möjlighetalt siudera det. Kravet pä all Ijänslgöring i inlernalionelltbiståndsarbete skall fä vara alternativ till värnpliktstjänstgöring ochvapenfri tjänst är etl gammalt krav frän många organisalioner, främsl dåungdomsrörelserna. Liknande syslem finns ju i en rad europeiska länder. beslöt all inrälia en kvalificeradulbildning med inriklning på utvecklingssamarbete och katastrofinsatser, menden ulbildningen skaU anordnas helt inom ramen för värnpliklsljänslgöringen.Till grund för del beslulel låg en enmansulredning. Värnplikt ochbiständsutbildning, som pä grund av sina snäva direkliv inte fick behandla Tjänstgöring i intemationellt biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst den frågasom vi har motionerat om. Men en av experterna förordade i en reservation etlsystem av det slag som vi har rekommenderat. En rad remissinstanser underslöddedel förslaget. Läl mig bara nämna , , , , och en hel rad ungdomsorganisationer. Intressant nog understöddes den tanken i en rad uttalandenfrän olika organisalioner och i mänga tidningsledare. Fär jag bara cilera nägrarader ur en ledare i , där man skrev: "Delta är ett enkeltoch tUltalande syslem. Del skulle inle belyda nägon märkligi ny form avkategoriklyvning i värnpliktssystemet. Det skulle inte utsättavärnplikts-tanken för krav på att alla möjliga nytliga samhällsfunktioner istället för militärljänsl borde kunna fullgöras av värnpliktiga, eftersom detdels förutsätter frivillighel och u-landsljänsl, dessulom myckel väl kan sägasvara just 'fredsbevarande' och 'konfliktförebyggande' i den svenskasäkerhetspolitikens inklusive försvarspolitikens mening. Med ett visst antalvärnpliktiga och vapenfria i fredskärsarbele och annan u-landsljänst skulleavlöningen bli standardiserad och billigare än , och den nackdel som kan Uggai att de hjälpande lever pä en myckel högre materiell standard än folket påplatsen skulle reduceras." För att välja ell ullalande från den andra kanlen,ideologiskt sell, vill jag läsa upp slutklämmen i ell uttalande frän : Vi vUl "pä nytt vädja lill regering och riksdag altmedverka tUl alt det skapas en laglig möjlighel för därtill lämpadevärnplikliga och vapenfria tjänstepliktiga alt fullgöra sin tjänst inom ramenför det internationella utvecklingssamarbelel". Mellan och finnsdet en hel rad tidningsledare och organisalioner som uttalar sig i .sammariktning. När behandlade frågan stöddes del förslagjag nu pläderar för av en icke föraktlig minoritet ur alla partier. Medanledning av de moiioner som väckts vid ärels riksdag har utskottetsamlat sig och skrivit hela 15 rader som kommentar lUl de tre molionerna. Mangör nägra konstateranden som jag finner rätt märkliga. Man säger om de länder iEuropa som har detla system, att de har "andra förulsällningar än Sverigei fräga om personalbehov och personaltUlgängar. I flera fall har dessa ländersom förutvarande kolonialmakter också en kulturell och språklig gemenskap medvissa ulvecklingsländer, vilkel ger biståndsinsatserna där en delvis annaninriklning." Det lycker jag är elt myckel märkligt argumeni. Om manhade kommit motsatt slutsats, ,nämligen att den kontaki som en rad tidigarekolonialmakter har behöver kompletteras med vidgade insatser från svensk sida,hade jag bällre förslätt det! Man säger också att anlalel personer som kan komma i frågainle är sä slort. Nej, det har ingen päslåtl. Men dä borde del inle heller varaså svärl all gå med på delta. Avslulningsvis skriver ulskottet: "Enligt utskottetsmening är de skäl som anfördes för avslag alltjämt bärande." Låt mig barasäga att det skäl som fanns för bifall denna lanke i mitl tycke ärlika bärande Del äralllsä inle bara de organisationer, de tidningar och de sammanslutningar jagnämnt som siöder denna lanke. Det är också en rad ledamöter i de olikapartierna i som sympatiserar med förslaget. Jag vUl därför gärna, herrlalman, yrka att i anledning av motionerna 96, 177 och 337 hos Kungl.Maj:t hemställer om förslag angående Ijänslgöring i inlernationelllbisländsarbele som alternativ värnpliktsriänslgöring och vapenfri tjänst. 1 detla anförande instämde herrarWiklund i Slockholm och Wirmark, fröken saml herrar Guslafson iGöteborg, i och Stälhammar (samtliga fp). Tjänstgöring i internationeUt biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst (vpk): Med vär motion nr 337 återkommer vi tillfrägan om all pröva formerna för Ijänsl i internationelll biståndsarbete somelt värnpliktsallernativ. Så sent som diskuteradevi, som nämnde, detla problem i andra kammaren. Dä Uksom nuförelåg flera motioner i samma syfle. utlåtande nr 221 förraåret avstyrkte alla motionsyrkanden. Från visst socialdemokratiskt häll sademan dock alt man voterade med yttersta Ivekan för utskollel. .Med hänvisning tUl delta ställningstagandeförra året anser nu försvarsutskotlel i sitt betänkande nr 4 all de skäl somförra årel anfördes är bärande. Ulskoltet vill alllsä inle vara medom all utreda frägan om hur man pä lämpligaste sätt skall kunna åstadkomma eltverkligt värnpliktsalternativ i form av u-landsljänsl. Men försvarsutskottethar inle bara hänvisal UU föregående ärs skrivning även om ärels skrivningär mycket kortfattad. Utskottet har ocksä - della skall i rättvisans namn sägas utvecklat en del andra synpunkler. Utskollel har också på nägon punkl 1. o.m. sökl bemöta argumenteringen i motionerna. inleder sill belänkande med en pläderingom all vårt lands yta är sä stor i förhållande till befolkningstillgängarna altvi måsle förfoga över slridskrafler i sädan mängd all vi kan möla angrepp iolika delar av landet. Vidare mäsle, säger ulskoltet, det mililära försvaretkunna disponera alla vapenföra män som inle binds av andra nödvändiga uppgifleri totalförsvaret. 1 detsammanhanget bara nägra frågor. Tror utskottsledamöterna inte alls pä att u-landsUänst somvärnplikts-alternativ också skulle kunna bli etl alternativ till vapenfririänsl och lolalvägran särskilt då tUl tolalvägran? Varför har man dä över huvud lägel vapenfri riänsl i värtland, om det nulilära försvaret måsle kunna disponera över alla vapenföra män? Varför är det dä möjligl all man frikallar elt växandeantal värnpliktiga? Tror man bland utskottsledamöterna att skulletömmas på vanliga vämpliktiga, om ell värnpliktsallernativ i form avu-landsljänsl och kalastroftjänsl skulle införas i vårl land? Om delfunnes ell sådanl allernaliv - och låt oss säga all vi räknar Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somalternativ tiU värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst med, högtsagt, all ungefär lio gånger lotalvägrarna skulle välja detlavärnpliktsallernativ - rörde det sig i alla fall om etl myckel ringa anial irelation lUl de vanliga värnplikliga. Lägger man därtill den rationaliseringsom pågått och som pågår inom försvarsmakten - del hävdas i alla fall alllidsä, och jag bestrider inte heller att sä är fallel - är denna skrivning iutskottsbetänkandet enligt min uppfattning av noll och inlel värde. Sedan säger man någonting i betänkandet som verkligengjort mig en aning förvånad och bekymrad. har redan varil inne pådel. Man söker bemöla vad vi hävdat i molionen om att flera andra länder i vissutsträckning godtar tjänstgöring i internationellt utveckUngsarbete somalternativ lUl värnplikt. Utskottet skriver då all dessa länder har andraförutsättningar än . Och kommer det märkliga. Man skriver: "I flerafall har dessa länder som förutvarande kolonialmakter en kulturell och språkliggemenskap med vissa utvecklingsländer, vUkel ger biståndsinsatserna där endelvis annan inriktning." Hur kan man i utskottet komma fram tUl att imperialism,kolonialförtryck, skulle vara detsamma som en kulturell och språkliggemenskap? Här skulle verkligen etl förtydligande tUl skrivningen behövas såall inga allvarligare missförstånd behöver uppstå. Om det nu inte verkUgen ärså illa slälll bland ulskollels ledamöter all del är korrekt vad som slår, mendet trorjag knappast. Till sisl vUl jag återkomma till etl uttalande fränslalsutskotlel förra ärel, nämligen: "Om ulvecklingen skulle påkalla ensädan revision" - dvs. all den nuvarande värnpliklslagen reviderades såall vi fick elt nyll värnpliklsallernaliv - "förulsätter utskottet allKungl. Maj:l tar initiativ härulinnan." Mol della skulle jag vilja ställa bl. a. expertenElmqvisls uttalande i frägan om värnpliktsallernativ som gjordes i samband medden lidigare omtalade enmansutredningen som läg till grund för förra ärelsproposilion nr 162 och beslul. Hen Elmqvisl säger: "Utvecklingeni andra länder mot en mer generös syn pä u-landstjänst som värnpliklsallernalivliksom den internationella utvidgningen av försvarsbegreppet mol all gälla dentotala säkerhetspolitiken gör det angelägel att nu tar upp frägantill allvarlig prövning." Vi sade , och jag vill upprepa delta med änslörre krafl i är, alt ulvecklingen i värl land redan klarl visar pä behovel aven ändring i värnpliklssystemel. Opinionen härför växer varie dag. Med sifferinalerial har vi i molionen visal pä huranlalel ansökningar om t. ex. vapenfri Ijänsl ökal väsenlligi. Är 1967 varsiffran 1298 mol är 1970 2 956. Därtill kommer alt avslagsprocenten förvapenfri Ijänsl också ökat kraftigt och ökar i accelererande takt: från 8,5procent hela 74 proceni . Och, herr talman, det finns ingenling som tyder pä alldessa siffror skall upphöra all stiga om inga förändringar genomföres. Klart äremellertid all antalel tolalvägrare skulle komma alt minska och detla sägersig ju också försvarsministern vilja arbeta för - om ett reellt alternativ Ullvärnpliktstjänstgöring infördes i . Som det nu är, finns för devärnpliktiga, som fär avslag på sin ansökan om vapenfri tjänst,bara eltdera; alt mot sin övertygelse och vilja utföra värnpliktstjänstgöringeneller att totalvägra och hamna i fängelse, Alllsä: alternativet är"lumpen eller buren". Därför, herr lalman, elt reellt värnpliklsallernaliv,organiserat ulanför del nationella militära försvarets snäva ram ulanför självadel militära sysiemel, mäste enligl vår uppfallning snarasl möjligt ulredas ochinföras ocksä i värt land. Jag kan inle finna nägra som helsl bärande skäl föravslag pä motionerna annat än möjligen rädsla för att försvarsutskottetsledamöier har så totalt fel att en ulredning av denna art hell kunderubba deras fastlåsta positioner. Jag yrkar bifall till motionen 336, vUkel ocksä innebärlUlmölesgäen-de av yrkandena i motionerna 96 och 177, Dä tidigare under deballen framfört ettyrkande som omfallar bifall samtliga dessa tre motioner kan vi fränvpk-gruppens sida anslula oss lUl della yrkande, då del lillgodoser även värteget motionsyrkande. Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst HenPETERSSON i Gäddvik (m): Så sent som beslötriksdagen med anledning av en proposition all del med början , dvs,näsla är, skall anordnas kvalificerad ulbildning med inriktning påutvecklingssamarbete och kalasirofinsalser, Ulbildningen skaU stå öppen ocksåför kvinnor. För män faller ulbildningen inom ramen för värnpliklsljänslgöringenoch den vapenfria Ijänslen och skall kunna utgöra grunden för krigsplaceringinom lolalförsvarel. Mälel för ulbildningen är all skapa en reserv förrekrytering av personal för utvecklingssamarbete och katastrofhjälp.Rekryleringen skall främsl inriktas pä de yrkesgrupper som dominerar inomSIDA:s verksamhetsområde. De som har genomgått utbildningen sammanförs i ensärskild kär, beredskapskären för biståndsinsatser. Trots att del bara är nägra månader sedan riksdagenbehandlade frägan har försvarsutskottet ingäende diskuieral de i är väcktamolionerna. Vi har hafl föredragningar från departementet, försvarsstaben ochSIDA. Ulskottet har i sill enhälliga belänkande föreslagii all avslämolionerna. 1 molionerna - och även i de anföranden som har hällitshär - har gjorts gällande alt man i andra länder i viss utsträckning godtagerriänslgöring i inlernationelll utvecklingsarbete som allernativ lill värnpUklsljänslgöring.Vi har därför i utskollet inhämtat ylleriigare uppgifler om hur det förhällersig med den saken. Vi har dä kunnai konsialera all de åberopade länderna harandra förulsällningar än i fräga om personalbehov ochpersonaltUlgängar. Sålunda tUlhör alla de länder i som beslulal om tjänstgöringi biståndsarbete i stället för värnpliktstjänstgöring en försvarsallians, dvs.NATO. Inga neutrala länder har ännu medgivit tjänstgöring i biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring. I mänga länder har man ocksä sä god lillgång pä värnpliktigaatt man inte behöver taga ul hela årsklassen värnplikliga. Man använder sålundainte alla årsklasser som vi gör. Efler att ha tagit del