prot · FU0929 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. § 2 Herr talmannen meddelade att enUgt tUlkammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven den 19-den 28februari. beviljades erforderUg ledighet frånriksdagsgöromålen. § 3 Ang. situationen vid Herr industrUninistern WICKMANerhöU ordet för att i ett sammanhang besvara dels () ikammarens protokoU för intagna fråga, nr 60, dels ock herrEricssons i (fp) i kammarens protokoU för mtagnafråga, nr 63, och anförde; i har frågat mig omjag är beredd att inför kammaren redogöra för situationen vid . har frågat mig hur länge jag har känt tiUatt produktionsprogrammet vid verkstads AB inte skulle kunna fullföljasenligt de uppgjorda planerna utan att företaget i stäUet skulle tvingas tillomfattande friställningar av arbetskraft. Som svar på fråga vUl jag först hänvisa tUlvad som sägs i propositionen 1969, enligt vilken Kungl. Maj:t avser attlämna en årlig redogörelse för och dessdotterföretag. En redogörelse för verkstads AB (KVAB) kommer självfaUetatt lämnas i detta sammanhang. Statsföretags koncernredovisning skall enligtbolagsordningen föreligga senast . Även är jag bereddatt sä snart fullständigt material föreligger lämna en särskUd redovisningbeträffande KVAB. Som svar pä fräga om hur länge jag känt tUlatt produktionsprogrammet vid KVAB inte skulle kunna fullföljas enligtuppgjorda planer vUl jag nämna att jag fick de första negativaindikationerna om KVAB genom . VerkstäUande ledningen i Statsföretaghade besökt och gjort vissa analyser under aprU månad. Vadsom framför aUt ingav bekymmer var den OtiUfredsstäUande utvecklingen avförsäljningen av landsvägsfordon. därefter höll sig Statsföretagfortlöpande informerat om utvecklingen vid KVAB. tUlträdde ny verkställande direktörvid KVAB. Han presenterade sin preliminära bedöinning av företagets läge försin styrelseden och en mera ingående analys . Vidstyrelsesammanträde var Statsföretags verkställandedirektör närvarande. I styrelsen ingår en representant för de anställda. Merdefinitivt redovisades läget för verkstäUande ledningen i Statsföretag den 14januari 1971 och för . Redan den 14december 1970 fick företagsnämnden vid KVAB en preliminär information om lägetoch hölls därefter fortlöpande informerad genom företagsnämndens arbetsutskott.Den 4 februari meddelades företagsnämnden att friställningar måste företas.Personalen i sin helhet informerades . Kontakt har tagitsmed länsarbetsnämnd och andra myndigheter. lämnades press och allmänhet information omnödvändiga personalminskningar och om det förväntade resultatet av 1970 ärsverksamhet. Åtgärder har således vidtagits inom efter det attläget vid KVAB blivit klarlagt. Jag fick fortlöpandeinformation om utvecklingen och fick också uppgifter om storleken av devarslade permitteringarna. i (fp): Jag ber att fä tacka herr statsrådet försvaret, eller rättare sagt för löftet om att få ett svar på minfråga. Det är synd att vi inte fick litet mera kött på benen . Verkställande direktören för verkstads AB har ju uttalat sig iflera olika tidningar, har intervjuats och har i varjefall pressats av både TV och radio och även delvis tagit upp frägan iNynäshamn. För att inga rrussförstånd skall uppstå vill jag redanfrån börian deklarera att jag inte alls är motståndare till statligföretagsamhet där den fyller en samhällsfunktion och där alltså, för attanvända mina ord i remissdebatten, nödvändigheten och inte den frestande lustangör staten tUl företagare. Jag viU att de statUga företagen skall gå bra, och jagvill också att verkstads AB skall gå bra. Det ville jag , ochden motion som jag dä väckte i andra kammaren får ses som ett bevis för minvilja till positiv medverkan. Kanske hade sådana undersökningar, sådanaförberedelser och sädan planering, som jag då efterlyste i samband med att manäskade ett kapital på strax , kunnat förhindra attKalmar verkstads AB hamnat i det läge där det nu är. Man måste fråga sig vad som skaU hända. Avaktiekapitalet är uppenbarligen förbrukade ja,verkställande direktören har t. o. m. sagt att förlusten skulle Ugga på 16-20mUjoner kronor. Balansräkningen kan väl inte uppvisa så särskilt stora reserversedan pågående projekt redan har balanserats. Vad händer nu skall goda pengarslängas efter dåliga? Fordras det ett tUlskott till aktiekapitalet för attundvika att företaget går i likvidation och för att verksamheten över huvudtaget skall fortsätta? I sådana här fall noterar man vUka fördelar utöver deprivata företagens som de statliga företagen har. Är man pank, sätter man behovsskålenunder kranen och skaffar på det sättet mera kapital. Det är kanske fel att sägaatt den privata industrin är diskriminerad, men uppenbarligen är statligaföretag privilegierade. Jag vill bara fräga, om man har avsett att takontakt med annan bUindustri i . Det kanske vid verkstads AB kanfinnas en del goda tiUgångar, som den svenska biUndustrin kunde ta hand om.Varför inte försöka åstadkomma ett sådant samarbete? Hen KRÖNMARK (m); Det var med viss förvåning man inom Kalmarlän mottog bulletinerna från verkstads AB om situationen i företaget. Devar så mycket mera intressanta som det rörde sig om ett statUgt företag och somman i detta fall fick belägg för bristande information. Jag vill bara påpekaatt det från regeringens håll i samband med inrättandet av del statligaförvaltningsbolaget skrevs att särskilda krav bör ställas pä de statligaföretagen när det gäller informationen tUl de anstäUda. Det inträffade är ettflagrant exempel på att denna regel inle följts. I sitt svar säger industriministern att han redan undervåren 1970 fick de första negativa indikationerna på att utvecklingen inomföretaget inte var så gynnsam som man hade hoppats. Det kan vidare konstaterasatt det vid den bolagsstämma, som hölls , inte kom fram någotalls av de varningar, som man tydligen kände tiU, utan att allting målades iljusa färger. Detta tycker jag är så mycket mera aUvarUgt som regeringen jutidigare talat och fortfarande vUl göra det, förmodar jag sä mycket ominsyn. Man vUl öka insynen i de privata företagen för att kunna ingripanär kompUkationer av det ena eUer det andra slaget uppstår. I det nu aktueUaföretaget har staten hundraprocentig insyn. Även kommunen bör ha insyn iföretaget, eftersom den är representerad i företagets styrelse. Ingen av de närmast berörda parterna har alltså fält redapä svårigheterna. Däremot har Statsföretag tydligen varit informerat och gjortundersökningar, vilket man i och för sig bör notera. Det märkliga är emellertidatt företagets egen styrelse enligt vad som framgått i pressen inte aUs fåttnägra informationer utan varit precis lika ovetande som de anställda ochmedborgarna i övrigt. I en debatt , när läget tydligen stod klartbäde inom departementet och inom företaget, tUlfrågades en representant förindustridepartementet om förhållandena vid verkstads AB, varvid hanvägrade att på något sätt gå i svaromål. Därför tvingas jag konstatera att det faktiskt har sketten systematisk mörkläggning av det här företaget, av produktutvecklingen osv.Det rimmar synnerUgen däUgt med den näringspolitik som statsrådet ärden främste talesmannen för. Man talar ju gärna om att staten skaU ha insyn,att näringslivet i och för sig har en samhällsfunktion och att alla bör vara såinformerade som möjligt. TUl sist, herr statsråd: Vad tänker statsrådet göra meddet här företaget? Vi hörde att aktiekapitalet i stort sett är förbrukat.Tänker man låta företaget gå i Ukvidation? Jag tror att både i och herrKrönmark i verkligheten håller med mig, när jag säger att det måste vara rättrimligt att jag inte vill redovisa läget i företaget och företagetsframtidsplaner, innan detta läge är ordentUgt klarlagt. Det arbetet pågårfortfarande, liksom självfallet också planeringen och övervägandena omstrategin för företagets rekonstruktion. Det är självklart att företagel måsteha ett tiUskotl från ägaren. Det är Statsföretags uppgift, så som den harfastställts av , att svara för dotterbolagens rekonstruktion i fallsom detta. verkstads AB är ett gammall företag. Jag tror altdet grundades . Jag har inte forskat närmare i historien, men jag förmodaratt det är ett statligt företag som den socialdemokratiska regeringen har ärvtfrän den gamla borgerUga liden, vUket kan vara värt att påpeka. Jag tycker detär riktigt att framhåUa, att de problem som företaget har, de problemen delarKVAB med andra företag i den bransch som producerar rullande järnvägsmateriel.För att kompensera sig för den minskning i efterfrågan och därmed den minskningi produktion och sysselsättning som skulle följa gick företaget in pälandsvägsfordon. Det var denna nyorientering som 1969 var med om attfinansiera genom den aktieteckning som dä skedde. Den nya produktgrupp somtillfördes företaget har inte alls nått den försäljningsvolym som planerades,och del är den akuta orsaken tiU företagets nuvarande problem. Det problemetmäsle lösas i det framlida rekonstruktionsarbetet. Av skäl som säkert begriper vill jag inte gåin på hur den rekonstruktionen kommer att utformas. Jag vill bara försäkra,eftersom talade om samarbete, att det torde finnas få personer iden statliga företagsamheten som lika klart inser nödvändigheten av och är Ukaangelägna som jag att nå industrieUt riktiga lösningar i samarbete mellanstatUga och privata företag. Någon mer detaljerad kommentar pä den punkten villjag inle lämna för dagen. var nog en aning oförsiktig i sina angrepppå bristande information och insyn. Låt mig bara säga jag ser att tiden snartär ute för mig, men vi har ju ett replikskifte tUl att i företagets styrelsesitter dels en representant för den fackliga organisationen, dels enrepresentant för de anställda i företaget. Detta är ägarens åtgärd för attförvissa sig om att informationen skall fungera i företaget. Jag vill frågaherr Krönmark, som kan passa på att svara när han får sin replik: är i det avseendet överlägsna verkstads AB? i (fp); Det var positivt vad sade om attvi får en fullödig information senare och att man tar med ävensamarbetsfunde-ringarna i bilden när man rekonstruerar företaget. KVAB:s situation har naturUgtvis kommit som enöverraskning inte bara för de anstäUda utan för flera. Uppenbarligen skrälldeväckarklockan i industridepartementet enligt den tidsplan vi nu har hört ganska sent. Det måste i sä fall tolkas som om rapportsystemet icke ärfuUkomUgt. Det kan även tolkas så att kontrollsystemet inte helt Jag hoppas att man också tar hänsyn tiU dettavid en rekonstruktion. Det är bra med en aktiv näringspolitik. Det är nog bra attriva i gång en massa aktiviteter, men man måste också sköta dem, kontrolleradem minutiöst. Planering - personalplanering, produktionsplanering, produktplaneringosv, - måste man sköta med största intresse. Statlig företagsamhet äringenting som man kan sköta "med vänster hand". Del är riktigt att ärendeti dag gäller verkstad, men det finns en rad exempel på misslyckanden somgör att man ibland är orolig för framtiden. är ett blandmånga exempel, den planerade skidfabriken i ett annat. Jag vel attföretagsskötsel är någonting svårt, och jag vet att både konjunkturer ochkonkurrens viU sätta krokben för företagandet och företagarna. Jag harförståelse för att det finns dugliga företagare och välskötta företag i svåraeller hopplösa branscher, men fördenskuU skall man i stäUet manas tiU minutiösplanering. Kommer ett äskande om nytt kapital hoppas jag attriksdagen nästa gäng fär ett betydligt mera fuUödigt material och bättreunderlag, och jag hemstäUer att den motion som 1969 läg tiU grund även kommeralt finnas med i bilden vid funderingarna när man nu gär att rekonstruera denlångsiktiga planeringen och även företaget som sådant. Men som sagt: Det gälleratt bereda och kontrollera aU statUg företagsamhet. Vi återkommer aUtså! Eftersom industriministern var vänlig nog attsvara på min fråga, skaU jag kvittera detta genom att svara pä den fräga somhan StäUde tUl mig. Dä viU jag säga att när det gäller insyn och informationråder i alla fall den skiUnaden att privata företag aldrig gör sä yvigauttalanden om sin avsikt att informera, även om jag vet att man ocksä på densidan är medveten om vikten av information. Men mot den bakgrunden är det heltnaturligt att man ställer minst Uka stora krav på ett som vigör på ett privat företag. Jag vägar t. o. m, påstå att vi har och bör hamoralisk rätt att stäUa ännu större krav på det statUga företaget. Det visarsig att man inte motsvarat dessa krav. säger att stad och de anställda iföretaget har representanter i styrelsen och att man därmed kunnat svara uppmot ett informationsbehov. Det framgår ju av statsrådets eget svar attStatsföretag kände tiU situationen. Men här har tydligen inträffat detfantastiska att styrelsen vid det företag det gäUde inte visste något förrän istort sett aUa människor i detta land fått reda på det. Då får man säga att detverkligen i väsentlig grad brustit i fråga om information. DärtUl kommer som jag framhöll i mitt tidigare inlägg atti en debatt - jag tolkar statsrådets svar så att man idepartementet då visste om problemen - vUle inte ens en representant förindustridepartementet på något sätt kommentera det hela. Då måste jag säga att detta helt och hållet strider mot deprinciper beträffande information som vi har inom såväl det offentliga som detprivata näringslivet. Jag önskar precis som i att \* protokoU 1971. Ang. granskningen av verksamheten inom statliga företag ävenStatUga företag skall vara välskötta och fungera väl. Men dä har jag i allafall förhoppningen att vad som hänt där nere skaU noteras med beklagande ochatt statsrådet nu må vara beredd att på alla sätt se till att detta bUr enenstaka företeelse och att sådana händelser inte behöver upprepas att vi färden öppenhet som vi talar om i alla andra sammanhang. Det förefaller som om inte har lyssnat påmitt svar och inte heller har läst det ehuru ju möjUghet härtill faktisktföreligger. Jag är alltså tvungen att upprepa vad jag sade i mitt förstaanförande. När jag genom Statsföretag blev informerad om bekymmeröver utvecklingen i verkstads AB byggde den informationen på förhåUandensom styrelsen självfallet kände minst Uka bra tUl som vi, nämligen attförsäljningen av Tjorven låg långt under de budgeterade siffrorna. Sedanpågick, vilket framgår av mitt svar, en diskussion meUan styrelsen för Kalmarverkstad och ledningen i Statsföretag om hur utvecklingen skulle tolkas. Detär lätt att i efterhand och en del kan mena att det var lätt även då sägaatt man hade en alltför optimistisk bedömning om att utvecklingen skulle svängaunder året. Men detta är en helt annan sak än att påstå vUket gånger gör att informationmedvetet skulle ha undanhålUts. All den information som styrelsen för Kalmarverkstad och verkställande ledningen i Statsföretag hade gick direkt tUl deanställda genom företagsnämnden. Sä fort den verkställande ledningens ochstyrelsens analys av företaget blev en annan efter att ha gått fränoptimismen, som varade förhållandevis länge i företaget, tiU det som jag menarär den realistiska bilden av läget fick deanställda både direkt genom styrelsen och i företagsnämndenfullständig information. Sedan har en tjänsteman i industridepartementet åberopatsför att belägga en ovilja från departementet att informera. Jag tycker det äregendorrUigt att riktar en sådan anklagelse mot honom utan att pånågot sätt gjort sig underrättad om förhållandena. Jag kan försäkra herrKrönmark att den tjänstemannen inte sysslar med statliga företag; han hade inteen aning om läget vid verkstad. Det är inte meningen att alla tjänstemäni industridepartementet skaU vara informerade om de StatUga företagen vi harockså andra arbetsuppgifter. Vi sysslar faktiskt i industridepartementet intebara med statUga företag, . Överläggningen var härmed slutad. §4 Ang. granskningen av verksamheten inom statliga företag Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara i (vpk) i kammarens protokoll för den 12 februariintagna fråga, nr 66, och anförde; i har frågat mig om jaganser att verkstäUda granskningar av den statliga företagsamheten, bland annatden av bedrivna verksamheten, ger anledning tUl ennärmare översyn av dessa företags skötsel. Granskningen av den statliga företagsamheten sker när detgäller bolagen av deras revisorer enligt reglerna i aktiebolagslagen. Detankommer på såväl ägaren som vederbörande bolagsstyrelse att vidta de ätgärdersom revisorernas granskning kan föranleda. I fräga om affärsverken utför riksrevisionsverketgranskning av deras räkenskaper och ger anvisningar om tiUämpning av gäUandeföreskrifter för redovisning m. m. gör också särskUdaförvaltningsrevisioner som i stort innebär en granskning av verkens skötsel. En sådan förvaltningsrevision har gjorts rörandeförenade fabriksverken och resulterat i vissa synpunkter på målformulering ochrationalitet m, m. Fabriksverken har såsom framgår av bilaga 15 tiU åretsstatsverksproposition redan genomfört rationaliseringsåtgärder på vissa områdenoch stmkturerings- och rationaliseringsarbete pågår pä andra. Jag kan ocksänämna att affärsverksdelegationen tUlsatte en utredningom verksamhetsinriktningen för fabriksverken. De nu vidtagna åtgärderna i fabriksverken får självfalletinte betraktas som tilhäckliga för att nå fram till önskad rationalitet. Sådanaåtgärder skall vidtas kontinueriigi och hör tUl företagsledningens främstauppgifter. Detta gäller också för andra statsägda företag. Ang. granskningen av verksamheten inom statliga företag HerrSVENSSON i (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svarel. i är belyseröversiktUgt tiUståndet inom förenade fabriksverken de senaste fem, sex åren.Och det mäste sägas, att det inte är småsaker som där kommer fram. Stora delarav verken har sedan flera är fått sin stäUning undergrävd. Dessa delar har överI 500 anställda vilkas trygghet och framtid kan sättas på spel. Problemenväntas enligt rapporten bli bestående . Vid ett av verken har en produkt med läg lönsamhet tiUstor del fåll undantränga en annan produkt med god lönsamhet. Vid samma verkhar kylprodukter är efter är sålts med förlust. Vid ett annat verk harprodukter tiU marinen sålts med förlust, trots verkets monopol pä leveranser avdet slaget. Brister i redovisningsmetoden har omöjliggjort kunskap om deverkliga kostnaderna. Vid elt av de verk som gätl bra har man bara sysselsatttvä man med produktutveckling och bara satsat på bältrefackutbildning av arbetarna. I andra fall har man årUgen lagt ner storakostnader pä utveckUng utan att produkterna nätt tillverkningsstadiet, Fabriksverken har satsat på export av miUtära produkter,trots nedåtgående exporttrend och trots att det måste vara politiskt fögareaUstiskt att ett neutralt lands statliga vapenindustri bygger på sådanaförhoppningar. Sistnämnda förhållande understryks för övrigt ocksä i rapporten.För marknadsföring av kompenserande civU produktion arbetar endast fem anstäUdamot 20 för miUtär- och exportprodukter. Det redovisningssystem som under dessaår använts har inte medgett Ang. granskningen av verksamheten inom statliga företag lönsamhetsbedömningarför olika produktgrupper eller leveranser. Redovisningen har ocksä framställtresultaten som aUtför gynnsamma. Rapporten säger att nödvändiga korrigeringar väsentUgtförändrar den bUd som den officiella redovisningen synes ge. Enligl rapportenhar utvecklingen av civil ersättningsproduktion saknat linje och inte fått stödi nägon centralt formulerad målsättning. Härom heter det att "det kan intesägas att de försök som gjorts hittUls har varit ägnade att lägga en solidgrund för en lönsam expansion på nya områden av större betydelse". Fabriksverkens problem är inte nya. Deras verkningar harkunnai spåras åtminstone /68, Man frågar sig; Vilken bevakning harman i industridepartementet av de statUga företagen, när sådant kan fäutvecklas ända tUl den kritiska punkt som har nåtts? Jag skall börja med att svara på allrasenaste fråga och vill då upplysa honom om att industridepartementet icke harhaft med fabriksverken att göra mer än ett är. För frågor om akiioner under1967 och 1968 är jag alltså inte rätt adressat. Det finns emellertid en Ukhet mellan verkstad ochfabriksverken som det kan vara skäl att peka pä i det här sammanhanget. I bådafaUen gäller del företag som arbetar i en bransch där efterfrågan är avtagande,och båda företagen slår därmed inför de svåra omställningsproblem som detinnebär att få en ny produktsammansättning. Det är mycket lätt att säga att detborde ha gäll snabbare, det borde ha varit framgångsrikare. Men del arbeie somhar pågått i fabriksverken efter dessa nya riktUnjer är relativt nystartat. Viskall inte inbUla oss och det gäller oberoende av om vi ställer anspråk påstatUga företag eller på privata all en sädan utveckling skall kunna ske såsnabbt som vi i och för sig skulle önska. Jag vill inte gä in i delalj pä de kritiska synpunkter somriksrevisionsverkel framför. Jag nämnde i mitt svar alt enförvaltningsrevision är den teknik med vilken vi arbelar för att övervakaaffärsverkens skötsel. Vi får tiUfälle att återkomma till denna fråga också.Del kan verka tjatigt alt jag gör det i del här fallet med, men jag har sammaskäl nu som när det gällde KVAB, nämligen att jag inte vUl uttala mig innan detfullständiga materialet föreligger. Jag har begärt in ett utlåtande av fabriksverkensjälva över synpunkter, eftersom jag tycker det äranständigt att låta det ansvariga verkel självt redovisa sin policy och sinbedömning av i varje fall vissa av de anmärkningar som är framställda. Som framgår av sialsverkspropositionen om har läst den på den här punklen är fabriksverken i gångmed ett arbete precis efter de riktlinjer som riksrevisionsverketrekommenderar. Att resultaten inte gör sig gällande inom loppet av ett ellertvå är beror faktiskt inte pä fabriksverken utan pä att verkligheten är entrögrörd materia, inle bara i , HerrSVENSSON i (vpk); Jag underskattar visst inle de speciellasvårigheter som fabriksverkenmed sin tillverkning och sin inriktning dras med. Men de Nr 29 understryker behovet av att industridepartementet intebara låler saker t.. , , och tingpassera utan att man är ute och pa ett annat sätt än hittUls .-nr. följer destatliga företagen. av , även kaUad denliUe, tUlämpade den administrativa tekniken att han lät de statliga företagenmisskötas för att man skulle få fram en borgerlig opinion mot statligföretagsamhet. tUltror jag visst inte statsrådet sådana napoleonskaambitioner, men effekten av sådana här händelser, som inträffar gäng på gäng,blir tyvärr densamma, nämligen att en borgerlig och reaktionär opinion färvatten på sina kvarnar. En åtgärd som ganska har vidtagitinom statsföretagsamheten är även så pass säregen att den bör påtalas här.Efter vad som hänt under en följd av är i fabriksverken med den djuptbristfälUga företagsledning som där uppenbarUgen har förekommit, utnämndesverkens direktör till verkställande direktör i . Han skall nutydligen fä lyckliggöra hela statsföretagsamheten med sina framståendeledaregenskaper. Jag kan inte hjälpa att jag tycker att den åtgärden är ettallvarligt administrativt klavertramp. Överläggningen var härmed slutad, § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj;ts proposition nr16 tiU försvarsutskottet, § 6 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1211 tiUlagutskottet, § 7 Föredrogs, men bordlades äter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 11-13, skatteutskottets betänkanden nr 36, justitieutskottetsbetänkanden nr I och 3, näringsutskottets betänkande nr I samt CivUutskoltetsbetänkande nr 4, § 8 Interpellation nr 59 ang. tidpunkten för behandling avfrågan om kostnadsfördelningen meUan stat och kommun Ordet lämnades på begäran tUl HerrHAMRIN (fp), som yttrade; Det är väl känt att många kommuner förnärvarande brottas med svåra ekonomiska problem. Den kommunala utgiftsexpansionenhar ju fortgått i snabb och accelererande takt. Finansieringen av dessautgifter har krävt avsevärda skattehöjningar. harmedelutdebiteringen för kommuner och landsting stigit från till22:54 kronor. Kommunerna har, vilkel ofta framhåUs, numera en större del avsamhäUsutgifterna än staten.