prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag kommer att gå igenom Statsföretagsdotterföretag i tre avsnitt ;/örjf, de företag som inte fanns med i den statUgasektorn den , då Statsföretag bildades, men som Statsföretagefter sin tUlkomst engagerat sig i, därefter de företag som visserUgen fannsinom den StatUga sektorn då Statsföretag bUdades, men som först senare bUvitdotterföretag tdl Statsföretag, och sist några av de företag som redan vidStatsföretags tiUkomst blev dotterföretag tUl Statsföretag. Vad beträffar Statsföretags agerande i företag utanför denstatUga sektorn har aktiviteten varit synnerUgen begränsad. gjordesföljande; Då SaxyUeKUsund i aprU 1970 förklarade att man ämnade lägga nedspinneriet i Stigen i , etablerades ett samarbete meUan för att rädda sysselsättningen, köpte Statsföretag 10procent av aktierna i . Det var en kamp mellan två internationellafinansgrupper om det svenska företaget. De anställda uppvaktadeindustriministern i den för företaget synnerUgen prekära situationen.Statsföretag ingrep, och jag tror att jag nu kan säga att detta lade grtmdentiU en lugnare utveckUng för BiUman-Regulator. köpte Statsföretagsamtliga aktier i , som industriministern redan nämnt, från styrelsen förteknisk utveckUng. Bolaget tUlverkar ett stoftavskUjarsystem, som skaparförutsättningar för att man skaU komma till rätta med siUkosproblemeninom industrin. har Statsföretag och regeringen föreslagitriksdagen för det första att bUda ett företag i tiUsammans med Coronaverkenoch för det andra att bUda ett företag i , som skall övertaplasttUlverkningen vid Husqvarna borstfabrik. Men, herr talman, då offertsystemet tUlämpats i de tvåsistnämnda faUen kommer dessa att understäUas prövning, och detfinns därför ingen anledning för mig att gå in på dessa projekt här ,eftersom det blir en senare debatt. De riksdagsledamöter som anser attsamhället som helhet inte skall bära de kostnader som krävs för att skapasysselsättning i och i inland får då självfaUetmöjligheter att rösta emot förslagen. Jag vUl bara säga att det har skymtat i pressen att jagför tidigt skulle ha varit ute och lovat ett företag tiU VUhelmina. Genom mitttal i VUhelmina skiUle jag ha satt Statsföretag och staten i en sådan situationatt Coronaverken fått möjUghet tUl vad man inom citationstecken skuUe kunnakaUa för "utpressning", De personer som tydUgen med glädje trottdetta måste jag tyvärr göra besvikna. Jag är verkUgen inte så naiv; självfalletfanns det en principöverenskommelse. Låt mig, herr talman, gå över tUl avsnitt två, dvs. talaom de företag som fanns inom den statUga företagssektorn då StatsföretagbUdades men först senare bUvit dotterföretag tUl Statsföretag. RationellPlanering har berörts i debatten. dettaföretag från Utvecklingsbolaget. Det ansågs vara lämpUgt att detta {sjr 53 konsultföretaglåg direkt under Statsföretag. fanns ytterUgare ett konsultföretag, , och därtiU hade ° tUlkommit, som emellertid inte tUlhörde Statsföretags- gruppenoch heUer inte sorterade under industridepartementet. Planeringskulle få utvecklas i enlighet med sin affärsidé om projekt- av försöken attvidga administrationinom den statUga företagsgruppen men även verka utanför den statliga företag- densammaprecis som vilket företag som helst. För att säkerstäUa att det samheten inteonödigtvis skulle uppkomma friktion mellan Rationell Planering och fick de båda företagen samma ordförande. Planeringvar, som framkommit i flera sammanhang, inställt på en snabb expansion av verksamheten. UtveckUngen gick emellertid inte enUgt planerna,och Statsföretags verkställande ledning bedömde situationen undersommaren 1970 så att man måste fatta ett snabbt beslut om företagetskulle fortsätta sin verksamhet. En nedskärning borde göras, och ensamordning med de två övriga konsultföretagen och ,borde eftersträvas. Styrelsen i Statsföretag fick första gången del av dennafråga på ett styrelsesammanträde . Vi ansåg inte att detfanns tUlräckUgt underlag för beslut, utan frågan hänsköts till ett nyttstyrelsesammanträde den . Då styrelsen tog del av verkstäUandeledningens i Statsföretag utredning godkände vi de föreslagna åtgärderna, menunderströk att det skulle ske på ett sådant sätt att de anställda fick minstamöjUga svårigheter i den uppkomna situationen. Det är självfaUet beklagUgt att sådant som detta kaninträffa. Av resultatet att döma var det en felsatsning. handlade snabbt; beslutet om åtgärder fattades efter detvi fått föredragningen av verkställande ledningen. Och vad som är för migväsentUgt är att av de ca 50 anstäUda har hittUls samtUga utom 4 erhålUt nyaarbeten. I aprU 1970 övertog Statsföretag aktierna i frånUtveckUngs-bolaget. SONAB började att tiUverka och sälja högtalare av enhelt ny konstruktion. SONAB stöddes av föregångaren till styrelsen för tekniskutveckling. Utvecklingsbolaget övertog SONAB från STU. Resultatet föreutvecklingskostnader av nya projekt men efter full avskrivning har kunnatvändas från ett underskott 1969 till ett Utet men dock överskott under 1970.Den vidare utvecklingen synes gynnsam. SONAB har även gjort en lokaUseringspoUtisk insats. Manhar skapat sysselsättning för 30 man i utanför SkeUefteå och beräknaratt 1974 sysselsätta totalt 120 man i en utbyggd anläggning. Nyckelhus har även varit ett spökhus i debatten. Sedanlänge har haft ett samarbete med detta företag som använt de husstommar som tUlverkas på oUka fångvårdsanstalter. Nyckelhus råkade i ekonomiska svårigheter och fick förluster. För att biträda i den uppkomna situationen och för att möjUggöra för att fortsätta att bedriva den enligt alla erfarenheter lämpUga verksamheten vid verkstä der övertog . övertog SMT var det helt följdriktigt att man övertog Nyckelhus 43 Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den StatUgaföretagsamheten och skUdedetta från SMT. Förlusterna för måste ses motbakgrunden av att Nyckelhus är ett företag som är av stor betydelse när detgäUer att bereda sysselsättning i verkstäder. För Statsföretagsdel blir förlusten begränsad, och sanering av Nyckelhus pågår. Jag behöver väl inte, herr talman, här närmare beröra desvårigheter som flera av de privatägda småhustUlverkarna har dettakänner säkerUgen många av kammarens ledamöter tUl, SMT, verktygsmaskinbolaget, är också ett företag somfunnits inom den statsägda sektorn innan det övertogs av Statsföretag den 30juni 1970 från förenade fabriksverken, där det strakturellt inte hörde hemma.Då riksdag beslutade att den centrala flygverkstaden skuUe läggas nedi innebar detta en friställning av 900 anställda. Statsutskottetuttalade då att allt skulle göras för att skapa sysselsättning i . Pågrundval av detta uttalande gjorde dåvarande nuvarandeförenade fabriksverken - på uppdrag av försvarsdepartementet aUa ansträngningarför att fullgöra vad uttalat. Den övertogfabriksverken därför verktygsmaskinrörelsen vid Mekaniska verkstad ochförvärvade Aldellverken i samt Thörns mekaniska verkstad i Stockholm.Köpings Mekaniska verkstad ändrade då sitt namn tiU SMT AB.Försäljningsvolymen i SMT har ökat mycket snabbare än man någonsin kunnatförutse. Ar 1969, som var det första verksamhetsåret, var faktureringen 30mUjoner, var den 48 mUjoner, och räknar man med en ytterUgarestark ökning. var antalet anstäUda 452 och i slutet av 1970nära 800. Redan när SMT bUdades, underströks att man mäste räkna med förlusteroch inkörningskostnader ; det är helt naturUgt i allindustriell verksamhet dä något nytt av denna storleksordning byggs upp.PersonUgen har jag den uppfattningen att SMT pä sikt visar sig vara en riktigsatsning, och det goda renommé som företagets produkter har skaffat sig såvälinom som utom landet kan inte minst flera av den privatägda industrins representantersäkerUgen verifiera. Låt mig sedan gä över tiU den tredje gruppenav företag, dvs. dem som övertogs direkt av redan däStatsföretag bUdades. Låt mig först beröra de företag som UvUgast diskuteratsunder senare tid. Som industriministern sade, bUdades Verkstad redan1902. Företaget kom senare i statens ägo i samband med SJ s förvärv av vissasmåländska järnvägsbolag. övertog Statens fond för aktier majoritetenav aktierna från SJ, och då industridepartementet bUdades 1969 understäUdesföretaget detta departement. Den övertog Statsföretag ABaktierna i företaget. Det finns även andra aktieägare än Statsföretag: SJ,och vissa enskUda perso- Låt mig först konstatera att det funnits enindustriell överkapacitet här i landet när det gäUer spårbunden materiel, ochdetta har skapat svårigheter för flera företag. har fått lägga ned sintUlverkning av järnvägsvagnar, och ännu har man inte bemästrat NOHAB har haft aUt annat än lysande affärer. Svårigheterna vidHägglund & Söner torde inte heUer vara obekanta förkammarens ledamöter. ASJ är inte utan problem. Företaget lär hafriställt ca 500 man. Trots att ASJ är ett privatägt företag uppvaktade deanställda industridepartementet för sedan. Jag vet inte om de ocksågjorde en uppvaktning i , men jag misslänker att de inteuppvaktat hen . Det skuUe ha varit underUgt, om Verkstad hadeförblivit oberört av den hårda konkurrensen på spårbunden materiel. Sä ärnaturUgtvis inte heller fallet. Men i den aktuella debatten har denväsentligaste kritiken riktats mot företaget när det gällt tUlverkningen avTjorven, som var ett försök att kompensera den vikande marknaden påjärnvägssidan. Beslutet om att tUlverka Tjorven fattades sedan.Postverket önskade en specieU distributionsbil, och fordonet konstrueradesdärför enUgt postverkets krav. Trots vad sade och jagtycker att han i egenskap av vice ordförande i moderata samUngspartiet kunde hahöjt sig Utet över en så låg debattnivå - vet han mycket väl att postverketsledning vid flera tUlfällen har uttalat sin tiUfredsställelse över Tjorven. Detär ocksä flera köpare än postverket som är nöjda. Men klart är att efter vad vii dag vefhar verkstad överskattat marknadsbehovet för Tjorven,åtminstone det marknadsbehov som finns . Låt mig, herr talman, efter detta kort och gott konstateraatt en ny verkställande direktör i verkstad tUlsattes den 22 oktober1970. Han presenterade en preliminär bedömning av företagets läge för sinstyrelse och en mer ingående analys . Lägetföredrogs för den verkstäUande ledningen i den 14 januari 1971och i . fickföretagsnämnden vid verkstad en preliminär information om läget och höUsdärefter fortlöpande informerad. Personalen som helhet informerades den 9februari . Kontakt hade tagits med länsarbetsnämnd och andramyndigheter. Den nye verkställande direktören i verkstad vidtogsålunda ätgärder mycket snart efter sitt tUlträde. Det är smärtsamt att behövalämna meddelande om fristäUelse av personal, men tyvärr kan detta även bUnödvändigi inom statsägda företag. Jag behöver inte här gä igenom vUket jagskulle ha kunnat göra en lång Usta på företag som har friställt anstäUdaunder . verkstad har emeUertid stora svårigheter, och detkommer att ta att lösa problemen. Om företaget skall överleva behövsen rekonstruktion av företaget och en öppning för samarbete åt flera håll.Sådana problem är sannerUgen inte unika just för de statsägda företagen. Föratt citera ett bohuslänskt uttryck kan man säga att "större skepp än evälUngebytta har gått åver styr". I faUet har de borgerUga tidningarna missat enrubrik av följande lydelse: "Nytt misslyckande för den privatägdaindustrin." Men den rubriken lär vi väl aldrig få se, hur storamisslyckanden det än blir fråga om. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Det finns ingen anledning för mig att härnärmare beröra affärer; det får säkerUgen industriministerntiUfälle att göra Utet längre fram . Det faUer mig hellerinte in att kasta den första stenen det överlåter jag gärna åt de borgerUgapoUtikerna. Låt rrug endast påpeka en sak som också berördes av henBurenstam , nämligen att det sannerUgen inte endast är aktieägarna somfått och får betala räkningarna när det uppstår större svårigheter i privatägdindustri. Nej, skattebetalarna fick hjälpa tiU i det privatägda Uddevallavarvetoch i en lång rad andra faU. Detta är en reaUtet, men många vUl tydUgen blundaför sådana fakta i den poUtiska debatten för att inte bli störda i sinapoUtiska värderingar. Enligt mina politiska värderingar är det ett självklartansvar för samhället att göra allt för att rädda sysselsättningen då det gäUerett stort antal människor. EnUgt en tidningsrubrik skall ha sagt att haninte känner någon skadeglädje över utvecklingen vid Verkstad. Att någonöver huvud taget skulle kunna ens få en tanke pä skadeglädje då människorfriställs från sitt arbete tyckerjag är skrämmande. Ett annat företag, herr talman, som nämnts i pressdebattenär Uddcomb. Det är ett halvstatUgt företag. Företaget kommer att visa upp ensämre bild av utvecklingen under sitt första verksamhetsår än vad somförmodades då företaget bildades. Detta visar att prognoser inte alltid stämmervare sig det är fråga om privatägda, statsägda eller halvprivata företag. Staten gick in med 50 procentav aktierna och de privata företagen tillsammans medde andra . Den övertog statensandel. Industriministern uttryckte sig synnerUgen försiktigt ipropositionen då Uddcomb bUdades. Han förutsade att man inte kunde väntalönsamhet . Ännu är anläggningen i inte färdig, menverksamheten pågår i , UnderhandUngar pågår mellan ,och Combustion, varför jag tyvärr inte närmare kan gå in på detaljer.Dessa får eventueUt diskuteras vid senare tillfäUe i . Jag hoppas, hentalman, att detta kan respekteras. Att underskottet blevstöne än vad de ursprungUga kalkylerna gav vid handen beror på två saker. Fördet första så har investeringskostnaderna bUvit högre beroende på att manbeslutat att så snart som möjUgt flytta hela verksamheten från tUlKarlskrona, dvs. man genomför flyttningsetapp II tidigare än man ursprungUgen planerat. Jag villunderstryka att investeringskostnaderna för den del av verksamheten, som manförst ansåg skuUe Ugga i , inte har överskridits. För det andra såkommer den fakturering som tidigare beräknades uppnås 1973, enUgt nuvarandeberäkningar, inte att nås . Det beror bl. a. på ändringar iprodukUonsprogrammet. I det sammanhanget tror jag att man skall beakta att dethär är fråga om ett nytt företag, som bygger en ny anläggning på en ny ort meden ny ledning, som skalltiUverka en ny produkt. Att inkörningssvårigheterna bUvit stora är då inteförvånande. Uddcomb kommer att ha de mest moderna anläggningar för tUlverkningav reaktorkomponenter, och delägarna är överens om att Uddcomb har godaframtidsmöjUgheter i kunkunensen på världsmarknaden. NJAbehöver jag väl inte gå närmare in på. Detta företag diskuterades ingående vidföregående års riksdag. Det har beslutats om stora investeringar. Dessa ärnödvändiga för att trygga sysselsättningen i Luleåområdet. En proposition omkrediter tUl bolaget i enUghet med gäUande regler för lokaUseringsstöd har justlagts på bord. Uddevallavarvethar staten fått ta över från en privat företagare för att räddasysselsättningen i . Staten fick 1963 det reella ansvaret för varvet,även om blev meddelägare. Verksamheten vid varvet har under dessa sjuår utvecklats successivt i en positiv riktning, och inneliggande orderstockberäknas ge betydande överskott. Orderstock finns fram tUl 1975. Förlustenuppgår innevarande år tiU 21 mUjoner kronor, vUket dock kan tUlskrivasskUlnaden meUan in- och utlåningsräntor som företaget får betala vidkreditgivningen tUl redarna. Resultatet är en förbättring jämfört medföregående år. De anstäUda vid UddevaUavarvet har verkUgen gjort en fin insatsför att rädda sitt varv och ge det en framtid som en progressiv del av densvenska varvsindustrin. ÄvenKarlskronavarvet har haft en positiv utveckling. Jag vUl här,herr talman, passa på tillfäUet att avUva den myt som sprids i pressen om attKockum skulle ha räddat varvet ekonomiskt. mellan de tvåvarven har varit tiU stor fördel för båda parter. För del hardet hittiUs medfört fördelar från sysselsättningssynpunkt. Ekonomiskt gerdetta avtal positivt utslag för först . för alla varv, såväl inom som utom landet, svåra situation som har rått ochråder uppvisar således de båda statsägda varven ett förbättrat resultat. Dettaglädjande förhåUande har sannerUgen inte rönt någon stöne uppmärksamhet. Jaghar tidigare berört , och det har väl heller inte förbigått kammarensledamöter att mekaniska verkstad faktiskt uppvisat ett sämreresultat än . Jaghar sagt tidigare att Statsföretagskoncernen eftersträvar företagsekonomisklönsamhet enligt riktUnjer. De samhällsekonomiska aspekterna skaUbeaktas genom offerlgivning, men Svetab intar i viss mån en särställning.Företaget har skapats för att lösa speciella problem, som har samband medregionalpolitiken. Även i svetabs faU eftersträvas företagsekonomisk lönsamhetmen den måste ses . Jag behöver inte vidare gå in på frågan om svetab,eftersom industriministern i debatten har berört detta företag så ingående. JagviU, trots att jag först inte tänkte göra det, dock säga nägra ord om AUmännaförlaget. Statsföretag övertog aktierna den , och verksamhetenhar i huvudsak bedrivits enUgt de av fastställda riktUnjerna. Mankritiserar inte detta företag därför att det går med förlust utan därför attdet täcker sina kostnader. Man har kritiserat vad Ang.erfarenhetema av försöken att vidga den statliga företagsamheten Ang. erfarenhetema av försöken att vidga den statligaföretagsamheten som kallasmonopolställningen, som själv har fastställt, men man har inte nämntde fördelar som faktiskt finns med detta förlag som fått tiUfälle att verkaunder en så . Det kan ske en samordning av upphandlingen och det finnsinte något monopol på tryckerisidan. Då man talat om ökade kostnader förmyndigheterna, har man inte beaktat att vissa myndigheter hade grafiskt kunnigpersonal som inte behövs. När Allmänna förlaget kom tUl, önskade försvaretett eget förlag, ett och konsumentrådet och pris- ochkartellnämnden ett. Det har skett serviceförbättringar. finns ett stäUe därman kan få allt statligt tryck utfört. Man har fått en operativ enhet pådistributionssidan. Lät mig slutUgen säga att när det gäller detta företag,att haft ett sådant statUgt förlag och den friaföretagsamhetens förlovade land . Jag har berört samtUga de företag inomStatsföretagsgmppen, som på ett eUer annat sätt varit uppe i den allmännadebatten. Men i denna debatt har man, bortsett från TorvförädUng, som av någonanledning uppmärksammats, sorgfälligt undvikit att diskutera de framgångsrikaStatUga företagen. Men det finns faktiskt sådana också. Allmänna bevakningsbolaget har haft en fin utveckUng ochhar fått en ökad marknadsandel utanför den statliga sektorn. CEA-verken, som tillverkar röntgenfilm, har under desenaste två åren utvecklats på ett tiUfredsstäUande sätt från att tidigare hahaft väsentliga svårigheter. ger ett gott resultat. Kabi förväntas att göra ett förhållandevis bra bokslut.Trots att läkemedelsmarknadens expansion i landet har minskat i förhåUande tiUtidigare, så har Kabigruppen behålUt sin marknadsandel. Tobaksbolaget kommer att visa ett bra ekonomiskt resultatav sin verksamhet. statens skogsindustrier som har sitt ursprung ikollapsade privatägda sågverk , har haft en fin utveckUng ochgör ett bra bokslut . har, som sagts, beslutat om ettstort investeringsprogram i . Statsgruvor och visar, trots de svårigheter somfunnits vid , ett gott rörelseresultat. De borgerUga har, som jag inledningsvis sagt,funnit det angeläget att ta upp denna debatt innan resultatet för helaStatsföretagsgruppen kunnat läggas fram. I stället har man nu plockat framenstaka företag inom gruppen som haft svårigheter och låtit dem framstå sombevis för att hela den statUga företagsamheten skulle ha misslyckats. Det tordeinte vara obekant för någon enda av de borgerUga kritikerna att för det förstasä är varje del inom en privatägd företagsgrupp sannerUgen inte aUtid lönsamoch för det andra sä tar det att komma UU rätta med problem avdet här slaget. De löses faktiskt inte pä nägra månader. Statsföretag har existerat . Det tog ganska lång tidför Tändsticksbolaget att komma UU rätta med sina delproblem. Det tog ganskalång tid för AGA. Kockumgruppen har ännu inte löst lönsamhets- problemenför hela sin verksamhet. Del är bara några fä exempel frän svenskt näringsUv,och vi behöver väl i del här sammanhangei inle dra in Burmeisler & ochRolls . Trots att Statsföretag haft problem under sitt försiaverksamhetsår kan det vara hugnesaml alt fä meddela att det sannerUgen intebara finns olönsamma förelag inom utan alt kärnan inomföretagsgruppen visar lönsamhet. Totalresultatet ser därför ut att bU hyggUgt.Totalantalet anställda inom har därtill ökal med 1 5procent och uppgår nu tUl nära 34 000 personer. Jag hoppas att de goda statUgaföretagen kan få en lika stor pubUcitet som de som har varit svaga. Det kan juuppfattas som en sensation av aUmänheten att det inte endast är TorvförädUngsom är lönsamt. Statsföretag har endast kunnatpåbörja några få av de stora arbetsuppgifter som måsle ulföras under dekommande åren. Organisationsmässigt har företaget ännu inle ens haft möjUgheteralt genomföra den principskiss som drogs upp av den utredning som föregickbUdandet av Statsföretag. a. snart växa fram enorganisalion som ger en klar uppdelning mellan vad man i organisationssammanhangbrukar kalla för linjefunklioner och stabsfunktioner. Enligt min uppfattning är de viktigaste näraUggandeuppgifterna bl. a. följande inom den statliga företagsamheten; De för Statsförelag angivna generella målen niåstevidareutvecklas som grundval för dotterföretagens verksamhetsinriktning. Samordningen mellan moder- och dotterföretag mäste fördjupasoch systematiseras utan att dotterföretagen därmed berövas sin självständighet.Styrelser och verkstäUande direktörer i dotterföretagen skall bära sitt ansvar. Statsföretagsgruppen mäste vidarestruktureras och framföraUt konsolideras. Och sist, men kanske främst, förbättrade arbetsförhåUandenmåste eftersträvas i flera statsägda företag och en verklig företagsdemokratigenomföras. Liksom inom den privatägda förelagssektorn finns det inomden StatUga tyvärr företag där miljön inte är tillfredsställande. Ätt lösa deproblemen tar tid och kräver investeringar, men sådana invesieringar är ennödvändighet för de statsägda företagen. Även om företagsdemokratin i viss mån är på väg inom någraav de statliga företagen så har vi, som jag tidigare sagl i remissdebatten,ännu inte hunnit tillräckligt längt. Den tid är förbi då man bara kan gemänniskor order om att utföra ett arbete. Arbetare och tjänstemän måste hameningsfyUda motiv för silt handlande. De måsle ha inflylande över beslut somrör deras verksamhet. Mänga i ledande befallningar inom näringslivet lycks viljavärja sig mot denna självklara utveckling. Man kanske säger: Vi har så mångaandra problem just , att vi inle hinner med företagsdemokratiproblemen. Jagtror man lieUre skaU säga: Vi har så många och stora problem som ett resullatav den industriella ulvecklingen, där människorna alltmer upplever ellfrämUngskap, att problemen bUr ännu fler och ännu slörre om vi inte snarastlöser de företagsdemokratiska frågorna. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten 4 protokoU 1971. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den StatUgaföretagsamheten Jag delar självfaUet helt den syn på dessa frågor som denav indusiriministern tUlsatta företagsdelegationen framfört i olika sammanhang,bl. a. vad delegationen framfört i sin skrivelse tiU . TU syvende og sidst, herr talman, är all verksamhet tillför människornas skuU. Det är de många människorna som skall bestämmainnehållet i det välstånd som arbetet skapar. Och i det sammanhanget är detsannerligen inte enbart de företagsekonomiska värderingarna som äger gUtighet.Det är de aUmänmänskliga som skall vara överordnade. Vi poUtiker har ett stortansvar när det gäller all svara mot de krav som de mänga människorna har rältatt ställa pä oss.