prot · FU09111 · 1971-12-31 00:00:00 — Val av ledamot i talmanskonferensen, m. nt § 1 Upplästes följande till kammaren Inkomnaansökningar: För fullgörande av uppdrag somdelegat vid generalförsamUng anhålles härmed om ledighetfrån riksdagsarbetet till sessionens slut. Härmed anhåller vi om ledighet frånriksdagsarbetet för besök I BerUn. Kammaren biföll dessa ansökningar. § 2 Val av ledamot i talmanskonferensen, m. m. () erhöll på begäran ordet och yttrade:Herr talman! De på föredragningslistan uppförda valen är föranledda av attherrar , och avlidit samt attherr i avsagt sig sitt uppdrag som ledamot italmanskonferensen. För vart och ett av dessa val har valberedningen enhälligtgodkänt en gemensam lista av det utseende som framgår av en till kammarensledamöter utdelad promemoria. Såsom ordförande i valberedningen ber jag att fåframlägga dessa listor. Sedan härefteravlämnat Ifrågavarande listor företogs val av en ledamot I talmanskonferensen,en ledamot i finansutskottet, en suppleant i skatteutskottet, en suppleant , en ledamot I Ang. säkerheten för den civila luftfarten vid luftförsvarsövningar soclalförsäkringsutskottet,en suppleant i soclalförsäkringsutskottet, en suppleant i riksdagenslönedelegation, en medlem I och en suppleant i . De för nämnda val framlagda listorna, alla medpartibeteckningen "Den gemensamma listan", upplästes av herrtalmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att föhande personer,vilkas namn upptagits på respektive listor, utsetts att vara ledamot i talmanskonferensenSigurdsen, fru (s) ledamot i finansutskottet () suppleant i skatteutskottetAndersson i () suppleant i försvarsutskottetRunesson (s) ledamot isocialförsäkringsutskottet () suppleant isocialförsäkringsutskottet () suppleant i lönedelegation (för återstående delav valperioden) () suppleant i Häll(s) § 3 Ang. sälterheten för den civila luftfarten vidluftförsvarsövningar Herr försvarsministern ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 14oktober Intagna fråga, nr 293, och anförde: har frågat mig om det i Sverigeförekommer luft försvarsövningar som kan tänkas hota den civila luftfarten samtvUka åtgärder jag vidtagit för att skärpa säkerhetsbestämmelserna I dettaavseende. Till skydd för den civila luftfarten har upprättatskontrollerat luftrum inom vilket flygning måste ske enligt internationelltfastställda föreskrifter. För den mUltära flygverksamhet, som berör detta luftrum, har tillämpningsföreskrifterinförts, vilka ger en mycket hög grad av säkerhet. Nr 111 Sålunda övervakasoch kontrolleras denna flygverksamhet från gemen- den samma civilaoch militära trafikledningsorgan, bl. a. med hjälp av radar. ordnings-och säkerhetsbestämmelser för militär flygning regleras den -------- militära flygverksamheten vid bl. "luftförsvarsövningar". Bestämmel- "S- säkerheten serna fastställs av chefen för flygvapnet, I berörda delarefter samråd med for den civila luft-luftfartsverket. Vid större övningarutfärdar chefen för flygvapnet och farten vidluftför-luftfartsverket tillsammans speciella flygsäkerhetsbestämmelser, som svarsövningar t.ex. kan innebära flyttning av civil luftfart och kontrollerat luftrum frånaktuella övningsområden. Civila flygplan utgör inte mål vid flygvapnetsövningar. De nuvarande bestämmelserna är utformade så att den civila luftfarteninte skall hotas. För att tillgodose flygsäkerheten pågår ett fortlöpandearbete. a. har flygtrafikledningskommitté framlagt ettförslag som innebär en integrering av civil och militär trafikledning i syfteatt på bästa sätt tillgodose flygsäkerheten. Jag har inte funnit anledning att i avvaktan på ettställningstagande till flygtraflkledningskommitténs förslag vidtaga särskildaåtgärder utöver dem som redan vidtagits av chefen för flygvapnet ochluftfartsverket. Jag ber att få tacka försvarsministern för det svar jagfått, som jag bedömer vara mycket positivt. Min fråga är föranledd av den svåraflygolycka som inträffade i som en följd av en kollision mellanett militärt flygplan och ett civilt flygplan och som enhgt vad som uppgavsberodde på att man vid det tillfället faktiskt hade arbetat med civila flygplansom anfallsmål i de militära övningarna. Efter den olyckan lämnades ocksåuppgifter i pressen, som tydde på att liknande förhållanden skulle förekommaäven i andra länder än I , och det är klart att detta var mycket oroande. har jag fått ett svar som innebär att det inte allsskulle förekomma I vare sig att civila plan används som mål vidförsvarsövningar eller att över huvud taget flygfarten i de korridorer somanvänds för den civUa flygfarten skulle kunna hotas vid de militära övningarna.Jag skulle då vilja ställa en föhdfråga, eftersom försvarsministern här åberopadede Internationellt fastställda föreskrifterna, nämligen om det inte skulle varapåkallat att från svensk sida ta ett initiativ för att skärpa de internationellabestämmelsema i detta avseende. Vi är ju för den civila luftfarten beroende avde regler andra länder har och de intemationella bestämmelser som gäller, ochdet skulle därför kanske vara lämpligt med ett svenskt initiativ i denna fråga. Även om det i så fall skulle varakommunikationsministern som finge ta detta initiativ, medger jag att detligger något i tanke, och vi skall överväga om det finns ett behov avatt tar upp denna fråga på det internationella planet. som fruDahl erinrar om .ett faktum att det inte bara är i som det förekommit attcivila plan blivit använda som mål. Det förekommer tyvärr också i Ang. miUtära studiebesök m. m. i och NATO-länder andra länder, dock icke i Sverige.Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. militära studiebesök m. m. i ochNATO-länder Herr försvarsministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den15 oktober Intagna fråga, nr 299, och anförde: har frågat mig om jag anser attömsesidigt kadettutbyte och studiebesök från blivande officerare från svenskaförsvarsmakten och NATO-länders militära enheter är lämpliga med hänsyn tiUSveriges roll som neutral stat. Utbytena och studiebesöken avser inte bara kadetter utanockså officerare och är inte begränsade bara tUl NATO-länder. Det förekommer t.ex. ett utbyte med vissa länder som är an.slutna till , dock ännuInte för kadetter. Jag räknar med att sådant kadettutbyte kommer till ståndäven med dessa länder. Utbyten och studiebesök är alltså inte beroende av ettvisst lands eventuella pakttillhörighet. Jag anser därför inte att det utbytesom nu sker med N. '\TO-länder är olämpligt. (vpk): Jag tackar försvarsministern för det svar jag har fått.Den här frågan har kommit till med anledning av en artikel I Norrteljc Tidningden . Artikeln skUdrar svenska kustflottans taktiska övningar isödra och . Det framgår också att de svenska kadetternasom skeppskamrater haft amerikanska kadetter under hela manövern. Skribentenavslutar sin artikel med konstaterandet att det är ganska ovanligt att harutbyte av blivande marinofficerare med . Det amerikanska utbytet brukari regel begränsas till NATO-staterna och vissa länder I . Utbytethar också enligt artikeln varit ömsesidigt, dvs. de svenska kadetterna hargjort liknande övnings- och studiebesök ombord på enheter ur den amerikanskaMedelhavsflottan. Som försvarsministern sade är det inte ovanligt attrepresentanter för den svenska krigsmakten har samröre med . Han påpekade också att utbyte förekommer med länder som tillhörWarszawupaktcn. Det skulle således vara en jämvikt härvidlag. Men det är väl en annan fråga, när man bötiar att samöva.För min del betraktar jag det kända utbytet som en samövning, och dåär det enligt min bestämda uppfattning helt oförenligt med den neutralitetspolitiksom deklarerats av regeringen. Försvarsministern har känt till det här förhållandet. Hanhar inte ingripit, och jag anser att det är anmärkningsvärt. Man bör inte hanågot samröre med länder som är anslutna till vare sig den ena eller den andrapakten. Jag anser att den högsta militära ledningen här i landet har alltförfria händer och får styra och ställa alldeles för mycket. kontrollpå den punkten anser jag vara nödvändig. Det som har skett kan mycket väl vara en trevare tillett mera omfattande militärt utbyte, som i sin tur kan bereda väg för ettnärmande tUl ochdärmed ocksä till ett totalt uppgivande av denneutralitetspolitik som vi har fört. Jag tror inte att det är önskvärt vare sigåt det ena eller andra hållet. frågade om jag kände till dehär besöken. Jag kan meddela att det är jag som har beslutat dem. Vi har sådantutbyte av kadetter både på flygsidan och på marinsidan - med flera länder. 1fråga om rör det sig om att tre svenska kadetter vatie sommar får vara mednågra veckor på ett amerikanskt fartyg och tre amerikanska kadetter på ett.svenskt. Självfallet är det inte fråga om någon samövning utan det är fråga omatt som i allt annat sådant utbyte dessa kadetter skall få lära känna en annanförsvarsmakts organisation och få personliga förbindelser. Jag har försökt att få detta slag avutbyte vidgat tUl så många länder som möjligt. Jag har haft många resonemangmed representanter för . Jag har varit där och diskuterat dessafrågor. Jag har också talat med representanter för den polska försvarsmakten.Det hela har lett till att vi även med dessa länder nu kommit så långt att vibeträffande fastlagt ett program för utbyte avofficersdelegationer . kommer tUl chefenför i med en delegation som skaU få tillfälle attstudera utbildningen av marin personal i vårt lund, och skallofficerare från vår sjökrigsskola åka till och göra .samma studierdär. På samma sätt har vi inom armén och Inom flygvapnetbeslutat om sådana besök i ett av ryska och svenska regeringarna faststäUtprogram. Vi har också föreslagit - i varje fall har jag gjort det personligen -att det också bör vara utbyte av kadetter. Hade inte händelserna i Tjeckoslovakien1968 kommit emellan, hade sådant utbyte redan förekommit inom flygvapnet. Jagtror att det kan ske . På samma sätt föres resonemang med . Jag anser personligen att detta utbyte, som gällerNATO-länderna och samt och och dessutom deneutrala staterna i inklusive , inte bör begränsas tillmindre länder. Jag har betraktat det som självklart att de båda supermakternabör vara med i bilden, men då skall det vara båda. Utbytet skall varaallsidigt, och det är det på väg att bli. Ang. militära studiebesök m. m. i och NATO-länder (vpk): När försvarsministern säger att det är han som harbeslutat detta, förstår man att hela denna uppläggning givetvis betyder ettvidgat militärt utbyte med kanske väsentligt flera stater. Då frågar man sigosökt: Hur kommer man att ställa sig exempelvis beträffande militärt utbyte medSpanien, som ju också är knutet till ? verkligen ursäkta att jag betvivlaratt avsikten är att få en sådan jämvikt. Om krigsplacering av reservofficer vid hemvärnsförband Är detinte så att man vill ha ett närmare, ett intimare samarbete med NATO-länderna,men för att opinionen inte skall bh så stark måste man också för syns skullkoppla in exempelvis några länder som tillhör pakten? Jag vill för min del deklarera att jag anser att ettneutralt land absolut inte skall ha några som helst sådana samövningar, ty härvar det faktiskt fråga om samövningar. 1 den nämnda artikeln står det bl. a.som överskrift .Eie var på en övning tillsammans . Jag kan inte fatta annat än attdet är en övning tUlsammans. Jag tror nog att själv begriperatt det är helt orimligt att tala om att tre unga svenska kadetter som fåtttillfälle att vistas ombord på ett amerikanskt fartygdärmed inleder en samövning mellan den svenska och den amerikanska marinen. Detär ett studiebesök och inte en samövning; tag inte för gott aUt vad tidningarnaskriver! Jag har den personliga Inställningen att just för attSverige är ett fritt, oberoende och neutralt land bör vi även frånförsvarsmaktens sida medverka I de avspänningssträvanden ute i världen som nutycks ha avlöst det epok. Det kan vi göra genom personellt utbytemed sådana forsvarsmakter som vi önskar ha personellt utbyte med - där kanSpanien om ni så vill uteslutas; det landet har aldrig varit på tal I sådanahär sammanhang. Det är inte alls så att vi här, för att få möjligheter attfrämst samarbeta med NATO-länder, tar med några länder från . Omsamarbetet på dessa områden inte har bhvit allsidigt, beror det Intepå . Våra initiativ känner man till inom , och gudskelovtycks , som jag har sagt, en ändring vara på väg sä att vi får det allsidigautbyte som det självfallet måste vara fråga om för en neutral och fri stat. Överläggningen var härmed slutad. §5 Om krigsplacering av reservofficer vid hemvärnsförband Herr försvarsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 308, och anförde: har frågat mig huruvidareservofficer (som på grund av sin levnadsålder ej längre är krigsplacerad vidfältförband) har möjlighet att - med bibehållande av reservofficersskapet - blikrigsplacerad på någon befattning vid lämpligt hemvärnsförband på eller inärheten av hemorten. Svaret pådon framställda frågan är ja. Överbefälhavaren har utfärdat de bestämmelser som behövsför att reservofficerare skall kunna krlgsplaceras i hemvärnet. I princip sker krigsplacering i hemvärnet avreservofficerare endast I speciellt viktiga befattningar, t. ex. som kretshemvärnschef.För hemvärnet är det mycket angeläget att dessa befattningar kan besättas avkvalificerad personal. är av hemvärnetskretshemvärnschefer reservofficerare eller pensionsavgångna officerare. Krigsplacering i hemvärnet sker för tjänstgöring i denhemvärnskrets eller det hemvärnsområde där vederbörande är bosatt. Jag tackar för det Uka korta som positiva och klarläggandesvaret. Anledningen till att jag har frågat är att jag liksom mångaandra reservofficerare faktiskt svävat i okunnighet om möjligheten att blikrigsplacerad i hemvärnet. En reservofficer placeras ju efter utbildningen vid ettbestämt regemente och den placeringen behåller han hela sin tjänstetid, oavsettom han byter bostadsort. Vanliga värnpliktiga krlgsplaceras i regel på ettförband I närheten av hemorten, men så är alltså Inte faUet med enreservofficer; om han en gång har placerats vid exempelvis I 15 i Boråsfortsätter han att vara placerad där oavsett om hans bostadsort ändras tillStockholm, eller vad det nu kan vara. En reservofficer, som efter av fysiska skälnormalt inte längre får vara krigsplacerad vid fältförband, omplaceras vanligentill ett lokalförsvarsförband. Även dessa förband ligger dock i anslutning tilldet regemente där vederbörande är placerad såsom reservofficer. Det kan starktIfrågasättas om detta alltid är så lämpligt! Lokalförsvarsförbanden har ju 1regel sådana krigsuppgifter att de utomordentligt snabbt skall kunna träda ifunktion, och det är svårt om vederbörande reservofficer bor i en helt annanända av landet. Han är kanske den viktigaste mannen som chef för förbandet ochborde därför snabbt kunna vara på plats. Tanken har alltså kommit upp att det kanske vore lämpligastom vederbörande reservofficer i stället kunde tillträda en befattning ihemortens hemvärn. Det är väl så för många av dem som det har varit för mig:vårt försvarsintresse väcktes under de allvarsfyUda åren i bötian av1940-talet. Man bötiade kanske i hemvärnet som 15- eller 16-åring och blev såsmåningom reservofficer. Man ser det nu som att man sluter cirkeln genom att fåen möjlighet att återinträda I en lämplig befattning Inom hemortens hemvärn. Jag vet att hemvärnet numera uppskattas på ett helt annatsätt än förr inom hela krigsmakten. Man tilldelar det allt bättre vapen ochutrustning, och det är ju ett bevis för att man inser den viktiga rollhemvärnet spelar i totalförsvaret. Inte minst den nya beväpning som kommit tillgör ju att befälet behöver den bättre utbildning som reservofficerarna 1 regelhar. Jag tackar alltså för svaret och hoppas att utvecklingenkan gå därhän att det sprids en litet allmännare Information bland de äldrereservofficerarna om denna möjlighet att bil krigsplacerad I hemvärnet påhemorten. Om krigsplacering av reservofficer vid hemvärnsförband Överläggningenvar härmed slutad. Ang. principerna förförordnande av statliga representanter i länsstyrelser principema för förordnande av statliga representanter ilänsstyrelser Herr dvilministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 14oktober intagna fråga, nr 295, och anförde: har frågat mig vilka principersom har legat tiU grund för förordnandet av de statliga representanterna i denya länsstyrelserna. En huvuduppgift för de nya länsstyrelserna är att pågrundval av den centrala statliga planeringen samstämma och samordna denstatliga planering som sker regionalt med den kommunala planeringen. Detta harmotiverat ett kommunalt Inflytande på styrelsens sammansättning, vilkettUlgodoses genom att väher fem ledamöter. När regeringen tiUsatteövriga fem ledamöter var en vägledande princip att tillgodose också behovet avatt tillföra erfarenheter från andra områden av samhällslivet,främst näringsliv och arbetsmarknad. Vid tUlsättningen har regeringen ävenförsökt tillse att de av statsmakterna antagna målen för samhällsutvecklingenfår en förankring I styrelsernas sammansättning. HenFISKESJÖ (c); Jag ber att få tacka civilministern försvaret på min fråga, även om det gav föga klarhet om den mest iögonfallandeprincip som regeringen tillämpat. Min fråga är naturligtvis betingad av denberättigade förundran som regeringens urval av de statliga representanterna ide nya länsstyrelserna väckt i skUda delar av landet. När länsstyrelsereformen beslöts av förra åretvar som bekant meningarna delade om hur de tio lekmannarepresentanterna skulleutses. I länsförvaltningsutredningen, som låg till grund för reformen, hade enknapp majoritet - fem av nio - föreslagit att landstingen skulle utse sex av detio och regeringen de resterande fyra. Minoriteten i utredningen ansåg attlandstingen borde utse alla tio för att bl. a. säkerställa, att länsstyrelsenskulle komma att avspegla den väljande korporationens sammansättning Ipolitiskt avseende. I drev denna linje och krävde således attlandstingen skulle utse samtliga. Men regeringen genomdrev ett hälftenbruk - femlandstingsvalda och fem regetlngsutnämnda. När nu länsstyrelsernassammansättning är klar ser man till fullo vad som var avsikten med detta hälftenbruk.Avsikten var helt enkelt att regeringen skulle få möjlighet att med hjälp av defem regerlngsutnämnda ledamöterna försäkra sig om socialdemokratisk majoritetäven I län där partiet i landstingen är i klar minoritet. Denna nu realiserade avsikt är anmärkningsvärd, bl. a. avdet skälet att det aldrig sades ut att man hade den avsikten. Den framkom intevare sig i propositionen till riksdag eller i den debatt som fördes ikamrarna. Av de akter som står till buds framgår det att skälet för skulle ha fem regerlngsutnämnda närmast var att man därmed nära nog symboliskt ville markera att länsstyrelserna fortfarande var Den ordning som tillämpas framstår som särskiltanmärkningsvärd om man begrundar ett uttalande I länsförvaltningsutredningensbetänkande. Där står det bl. a.; "Vidare bör gälla, att valäger rum efter det Kungl. Maj:t utsett ledamöter. Härigenom förebygges riskenför att en av avsedd balans I politiska och andra avseenden rubbasi efterhand." Mot detta uttalande har jag Inte kunnat finna någon polemiki proposition 103 tlU riksdag. I kammardebatten utgick man också från,utan att bli korrigerad, att det skulle gå tUl så som utredningen hade tänktsig härvidlag. Men i verkhgheten blev det alltså tvärtom. Först valdelandstingen i proportionell ordning sina fem representanter, därefter utnämnderegeringen så många socialdemokrater som behövdes för att säkerställa majoritetför det egna partiet. Över hela linjen har man tydhgen ansett det vara ettaxiom att statsintresset, näringshvsintresset och arbetsmarknadsintresset bästföreträds av socialdemokrater. Vad civilministern anfört rubbar Inte min uppfattning attde nya länsstyrelserna I flertalet faU fått en ur bl. a. politisk synpunktmycket egendomlig sammansättning. Ang. principerna för förordnande av statligarepresentanter i länsstyrelser Jag skall gärna, på den korta tid som stårtill mitt förfogande, bidra till att skapa all den klarhet som kan varaönskvärd kring det sätt på vilket regeringen har tillsatt dessa ledamöter ochhur vi har resonerat rent principiellt. Det är fortfarande fråga om en statlig länsstyrelse.Såvitt vi kan förstå föreligger också önskemål från sida att vitill denna statliga länsstyrelse skall delegera det mesta möjliga av de åtgärdersom staten skall ta ansvaret för I fråga om exempelvis den regionalaplaneringen. VI tycker att det är en riktig linje att vi i mesta möjhga månskaU försöka genomföra regionalpolitiken i samverkan mellan stat och kommun pålänsplanet. Men om det skall bh en regionalpolitik som så att säga hänger ihopför hela landet, måste vi sörja för att den som har det yttersta ansvaret förde statliga åtgärderna också kan förankra sin politik i den regionalastatsförvaltningen. Från mänga organisationer mötte vi också önskemål om attde skulle få representanter i de nya länsstyrelserna. Vi sade tillorganisationerna att det inte är avsikten att det skall vara någon korporativstyrelse. Det insåg organisationerna. Men vi var intresserade av att de nämndenamn på personer vilka skulle kunna vara lämpade för uppgifter som de nyalänsstyrelserna skal! Vad vi har sett som regeringens uppgift harvarit att komplettera landstingens val med ledamöter som hade sådanaerfarenheter från näringsliv och arbetsmarknad att vi skuUe kunna få enlänsstyrelse som kunde arbeta med den effekt som vi aUa önskar. Vi sade oss att riktmärket må väl då bli att vi försökeratt i varje länsstyrelse skaffa fram två ledamöter med löntagarerfarenheter ochtvå ledamöter med företagarerfarenheter. Av de 96 ordinarie ledamöter som detvar fråga om att täcka in med hjälp av detta sätt att resonera kunde vi ta ett80-tal frän de ohka förslag som organisationerna sänt till oss. Pä någrapunkter tvingades vi gå ifrån de förslag som vi fick. Ang. principerna för förord nan de av statligarepresentanter i länsstyrelser nernaföreslog nämligen ofta folk från samma kommuner, och för att undvika engeografisk snedbelastning av sammansättning fick man då plockafram namn från annat håll. Det såg ut ungefär så, när vi fick in de olikapersonförslagen från organisationerna, att löntagarerfarenheterna i betydandegrad representerades av socialdemokrater. Vi tyckte för vår del att det fannsingen anledning att diskriminera dem därför. När det gällde företagarerfarenhetervar de personer som fördes fram till övervägande delen folk från den borgerligasidan, och vi tyckte på samma sätt att det därvidlag inte fanns skäl attdiskriminera dem. Och den sista ledamoten, den femte, skulle alltsårepresentera statlig och verksamhet. Jag har så här kortfattat försökt redovisa efter vilkaprinciper vi har resonerat. Jag kan sluta med att säga att jag tror att vi ilän efter län har lyckats med att någorlunda genomföra denna uppläggning avsammansättningen av ledamöter. Före den fortsatta debatten vill jag erinra omtidsbestämmelserna för frågestunderna: Svar på enkel fråga och anförande medanledning därav får omfatta högst . Hen FISKESJÖ (c): Civilministerns senaste inlägg föranleder mig inte attfrångå det omdöme som jag avgav i mitt första anförande: Regeringens agerande iden här frågan är underligt. Får jag ta ett par konkreta exempel. 1 sitter 28 borgerliga landstingsmän och 18socialdemokrater - aUtså en borgerlig majoritet . I den nyalänsstyrelsen däremot sitter efter regeringsutnämningen en socialdemokratiskmajoritet . 1 är det ungefär likadant, och jagskulle kunna anföra flera exempel. Detta måste, herr talman, hur man än ser detkarakteriseras som en mycket egendomUg ordning, och det kan ingabortförklaringar från civilministerns sida rubba. Civilministern sade i sitt inlägg att det inte har funnitsnågon anledning att diskriminera socialdemokraterna. Nej, det finner man närman tittar på förteckningen över de utnämnda, att någon diskriminering avsocialdemokrater har det sannerligen inte varit tal om.