prot · FU0954 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vet all det har sagls all man inte där skuUeulesluta frågor som gällde relalionerna mellan ösl och väsl. Wernerplanen gäller ulformningen av den ekonomiska unionsom skulle följa sedan den första fasen i EEC:s ulveckling, dvs. tullunionen,är förverkligad. Om Wernerplanen fullföljs i sin helhet man har lagit enförsta etapp leder den till en mycket stark centralisering på federalistiskgrund av den ekonomiska politiken och av näringspolitiken. Del är fråga om enlångtgående överstatlighet som jag bedömer hell omöjliggör svenski medlemskapmed bevarad neutralitet. Vi måste, även om vi är etl litet land, med vår viljaatt öka vär standard och bevara vär självständighet, också ha självständigamöjligheler all forma vårl näringsliv så all vi kan upprällhällaneutralilelspoliliken. var känl dä samlalen i Brysselinleddes. Men då hade ännu inle någon sländpunkl lagils lill Davignon- ochWernerplanerna. Silualionen bedömdes av regeringen och de poliliska parliernafortfarande sä all del fanns en viss sannolikhet för svenski medlemskap medneutralitetsförbehäUen, Man poängterade att sannolikheten hade minskat, menman ville ändå inte ulesluta den. Det är läli alt kontroUera all den allmännadebatien fördes pä della säll i pressen. När del nu har sagls i debatten icke ännu i detta hus,men vi kommer väl all fä höra del sä småningom, i varie fall i pressdeballen-all ingenling har förändrals meUan och ,då regeringsbeskedel kom, så menar jag att del är en felaktig argumentering.Del som har hänl är ju all ulvecklingen har gell klart besked om all svenskimedlemskap i är uteslutet. EEC har i och med anlagandel av Wernerplanen ochDavignonrapporlen förändrals till sin struktur. Man är lillbaka lill de förstaårens mer politiskt orienterade tankegångar. Vi vet alltså att EEC-ländernas utrikesministrar nu kommerall hålla regelbundna mölen om ulrikespolitiken och den allmänna säkerhelspoliliken.Del är mölen som redan har börjal. Vad Wernerplanen belräffar har man hilliUs,som jag antytt, fatlat etl beslul om ell inledande skede. Även om delta inledandeskede inte är sä starkt markerat belyder det all delta inledande program lederlill betydande bindningar för de enskilda länderna. Wernerplanens målsättningär klar och otvetydig, nämligen att förverkliga enekonomisk och monetär union. Vi har alltså fäll klara besked frän EEC. Jag kanytterligare citera den hoUändske utrikesministern . Han har vid tvälillfällen, första gången och 1971, i ullalandenframhållii all bör söka associering med EEC. Han har lillagl all vi dåslipper ifrån det poliliska samarbete som inle kan vara med om. DenhoUändske ministern , som är vicepresident i EEC, har för kortlid sedan uttalat all inle kan bli medlem av EEC utan all gå med påmedlemskapels alla förpliktelser. Men, har han sagl, de neutrala länderna kanha induslriella handelsöverenskommelser med EEC. Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt Sonderingarna i och i de övriga EEC-huvudslädernahar ocksä gett klara besked. Vi har t.ex. fäll veta alt vi som medlem mästevara med i de utrikespolitiska konferenserna, enligl Davignonplanen, Bedömningarna är, säsom jag upplever del, lika pä bådasidor om del bord som man sliter vid i , alltså mellan och EEC,där samtalen har förts. Vi kan inle fä fulll medlemskap med bibehållenneutralitel. All dä forlsalla som om ingenling hänl vore enligl min mening enlätsaslek, som hindrar våra strävanden till en realistisk ochtillfredsställande lösning. Vi bör alllsä nu snarasl inrälia oss efler del nyaulgängslägel, Alll annal är enligt min mening bara all förspilla dyrbar lid. Jag har för min del - men del är möjligt all del beror päden insiällning jag har lill EEC - gell utiryck för tanken pä ell närahandelssamarbele men varil myckel rädd för de poliliska bindningarna. Frän denulgångspunklen har jag mycket svårt all förslå all vissa politiker ställer sigkriiiska lill del nödvändiga besked som kom frän regeringen . Jagtänker inte vara försvarsadvokat för regeringen, men jag menar all del beskedelvar nödvändigi, så all vi snarasl kan slarla från del nya ulgängslägel när delkommer realförhandlingar. säger man all del var olämpligl av slatsminisler Palmeatt lämna beskedet inför etl socialdemokraliski möle i Slockholm, och del kan ioch för sig vara en riktig kriiik, men jag vill tillägga all del knappasl ärnägon idé all prägla det förhållandel med sä slora bokstäver all det vikligasakläget kommer bort. Man säger all värl förhandlingsläge skulle ha försämralsgenom att beskedel har givils . Jag kan inte förslå del. Rimligtvis borde detvara tvärtom. På sina häU lycks man tro att opposition det är allklandra regeringen för all den inle kan trolla bort reella fakla. Jag tror inlealt regeringschefen kan vare sig trolla med knäna eller trolla bortreella fakla i detla sammanhang. Nej, del finns väsentligare ting föroppositionspartierna att inrikta sig på, och det är del som vi ofta har lalalom, nämligen att det är oppositionens uppgift att slå ned pä bristerna ochfelen i regeringspolitiken. Jag har funnii del anmärkningsvärt alt man från vissa hällfortfarande viU hävda alt det skulle vara möjligl med ell svenskt medlemskap -efter allt vi har fäll vela om utvecklingens egen gäng. Det är en ohållbarargumentering, när vi har fält besked i klartext. En sädan argumentering kaninte öka tUltron till vär neulralilelspoliUk, Och vi vel ju alla alt vårneutralitetspolitik icke bygger på något statsrättsligt förhållande, utan detär just liUlron till den bland övriga stater i vär omvärld som är delväsenlliga. Jag hoppas alllsä alt vi slipper en debatl av den härkaraktären som jag antyder. Vi kan - jag upprepar del -upprällhälla en trovärdig neutraUtetspoUtik om den är konsekvent. Vårneutralitetspolitik har vunnit respekt i internationella sammanhang som enstabili-seringsfaklor i , och mycket lalar för alt den kommer atttUlmätas ökad vikt när man nu pä olika häll söker nya vägar för fred ochavspänning i vår världsdel. Del är väsentligt alt detla värde inte spolieras. All länken pä medlemskap i nu avskrivils för vårlvidkommande innebär icke, enligt mitl säll all se, all förhandlingsposilionernaflyttals tiUbaka, Del innebär all vi avslår frän den "elablerade"samarbelsformen, nämligen medlemskapet, helt enkelt därför att denna form ickepassar oss, 1 stället bör vi söka oss fram till ell särskill avtal, därparternas räiligheler och skyldigheler - jag belönar del - specificeras. Ochden ordningen menar jag att vi inte kommer all förlora pä. Vi förenas väl alla som löntagare och företagare, somkonsumenter och producenter kring intresset att det svenska näringslivet fårtillgång till EEC:s slora marknad och att vi kan ulnyllja deulvecklingsmöjligheler, som elt vidgal internationellt samarbete ger i fråga ombl. a. forskning, produklulveckling, patentregler och Uka lagregler. Men det är ocksä ett för hela folkel gemensamt intresseatt vi kan håUa fasl vid neutraliletspolitiken. Dessa intressen kan inteförenas inom ramen för ell medlemskap del vel vi , och jag understryker detytterligare än en gång. Men de bör kunna förenas inom ramen för etl särskiltavtal i annan form. Om det avtalet kallas tullunion, frihandelsomräde ellerräll och slätt handelsavtal spelar väl mindre roll. Del är för del första detmateriella innehållel, för det andra och lika viktigt våra framtidapolitiska bindningar lill EEC som är det avgörande. Jag tror för min del inte all vår förhandlingsposilion ärsvag. Värt land erbjuder olvivelakligl en både intressant och givande marknadför länderna på kontinenten. Jag tror också all man i dessa länder anser alldel är av siorl värde, och det ligger även i deras inlresse, all kanbli kvar vid sin Iradilionella ulrikespoliliska linje. För vårl eget vidkommande gäller del naturligtvis vid deförhandlingar som kommer all slä vakt om de neutralilelförbehäll, som harfunnits med i bilden hela liden. Del skadar väl inte all upprepa dem. 1) rätt all ikritiska situationer säga upp avtalet - en sak som jag inte har troll pä därföralt det inte finns nägon ullrädesklausul i Romlrakla-ten, 2) möjligheter attupprätthälla en tillfredsställande försörjningsberedskap när del gällermatvaror, oljor och andra Uvsviktiga förnödenheter och 3) rätt alluppehålla och om del är möjligt utvidga handeln med Iredje land. Jag tror också all vi borde kunna vara överens om all detkan behövas vissa äterförsäkringar för att trygga en forlsallvälfärdsuiveckling efler del mönster som vi hållit pä att bygga upp underårtionden här i vårt land. Den standardhöjning och de vinsler i övrigt, som vikan uppnä genom ell utvidgat ekonomiskt samarbele med andra länder, mäste kommaalla till del. Men då fordras alt vi har handlingsfrihet i den ekonomiska politikenoch möjligheler att slyra marknadens krafler genom bl. a. en aklivlokaliserings- och regionalpolilik. Man kan fråga sig hur del särskUda samarbeisavialel skalluiformas för att bäst gagna båda parternas iniressen. Del är väl ingen som är beredd alt ge svar på detla, eflersom del är dels många principer, dels Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt mängadetaljer som man behöver ta hänsyn lill. Men det är skäl i all slryka under alldet är angelägel all båda parlerna får en likvärdig bestämmanderätt översamarbelsavlalels ulformning. Del är särskUl vikligl i fräga om jordbrukspolitiken. Jaghar sett att handelsminister har understrukit della vid skildalillfällen, och del har även förelrädarna för jordbruksorganisationerna gjort.Men det gäller naturligtvis ocksä näringspolitiken i övrigl, forskningen,utvecklingsarbetet osv. Jag upplever jag tror alt jag har sagt det förut frändenna talarstol -personligen strömningarna både i värt land och i de flestaandra naiioner så alt man strävar efler all bevara den naiionella suveränitetenmen all man vill förena denna slrävan med en önskan all öka konlaklerna päsnarl sagl alla områden meUan folken. Denna slrävan kan icke belraklas som entrångsynt nationalism, om den är förenad med ökad förståelse för eltmellanfolkligt utbyte. Jag upplever den ocksä som en önskan bland folken allslä vakl om demokraliska värden. I de förhandUngar som pägär spelar nalurliglvis ennyckelroll, och vi vel all parlerna i dessa förhandlingar slär ganskalängl frän varandra. Del gäller bl. a, den viktiga frägan om finansieringen avEEC:s budget, dvs, i realiteten dess jordbrukspolitik. Vi vet ocksä attopinionen i är splittrad. Situationen är i viss mån densamma för deandra medlemskapssökande länderna. Därför kan del komma all ske myckel snabbakastningar i positionerna pä det här omrädei, kastningar som kräveruppmärksamhel pä förhandlingssiluationen i siorl. Inle minsl gäller del all selill alt det som byggls upp genom t. ex. EFTA inte gär förlorat. Vad jag nu sagl gäller naturligtvis i högsta grad om detnordiska samarbelel. har i vikliga avseenden kommii längre än EEC.Delvis inom EFTA:s ram har bl. a. pä del industriella omrädei utvecklatslill en i myckel viktiga avseenden enhetlig marknad. Det har sagls - och detfinns anledning att slryka under del - all det är etl eftersträvansvärt mäl försvenskt näringsliv att fä borl tullmurarna mol EEC men etl livsvillkor alt vifär behälla tullfriheten i . Ur aUmän nordisk synpunkt - jag hade lillfälle attframföra del i förefaller del mig önskvärt att vi fär etl såUkformigl samarbele som möjligl med EEC. Samiidigi vet vi ju att de olikaländerna i förhandlar med EEC vart och etl utifrån sina utgångspunkter.Men en gemensam nordisk ekonomisk organisation är väl alUjäml aktuell och kanbli det även . Framliden får utvisa om det går all komma fram liUnågon form av enhellighel mellan slaler i samarbelel med EEC, 1. ex. iform av etl frihandelsomräde som är anknutet till EEC. Jag är övertygad om i EEC-länderna inle har svärl alt förslå all det nordiska samarbetet är ochförblir en viktig stabiliseringsfaktor i . Den nordiska sammanhållningen har också rent poliliskaaspekler. Jag har sä ofla jag har kunnai velal undersiryka all Finlandsposilion kräver en särskild hänsyn, och jag vUl också slå fasl allFinland är en omisllig del av den nordiska gemenskapen. Därför är del enangelägenhel för alla slaler all får framtida möjligheter altbevara sin belydelsefullaposilion med goda relationer åt både ösl och väsl. Etl utbyggt samarbele på alla områden mellanvärldens länder är förvisso elt stort och eftersträvansvärt mål. Men vi färakta oss all tro att detla mäl alllid gagnas bäsl genom uppdelning i block -antingen de nu har ekonomiskl eUer mililärpoliliskl syfle eller har bådasyftena . Vi har, som jag har belönat, etl starkt intresse av att fätill stånd närmare ekonomiskt samarbele med länderna i , men vi måstedä också alltid ha klarl för oss all i en krympande värld blir vi alla merberoende av varandra, och därför mäsle slulmälel vara en ökad samverkan mellanalla länder. Inte minst i de vikliga handelsrelalionerna medutvecklingsländerna är en allmän successiv avveckling av handelshindren merapositiv än en uppdelning av världen i handelsblock. Men vägen lill del mälelgär enligl min mening, herr lalman, icke ranl Väsleuropa, utan den gär genomVästeuropa, Utrikes- och handelspoUtisk debatt Hen (): Del är i hög grad förstäeligl, om de sexstaler som tillsammans bildat och byggl upp de Europeiska Gemenskaperna ser meden viss slollhel pä sill verk. Deras angelägna syfte är som den svenskestaisminislern ullryckle del all förhindra alt krigels kalaslrofupprepas. Deras samarbele har också slarkl bidragil lill en hög ekonomiskutvecklingstakt och ell siigande välslånd inle bara inom de sex länderna ulanocksä i mänga andra länder, däribland . Arbeislösheten, som varen allmänl utbredd plåga på den västeuropeiska kontinenten har steg för stegpressals tillbaka. Med undanlag främsl för har arbetslösheten i EECunder senare som helhet varil låg, dvs. ungefär av sammaomfallning som i . De ökade ekonomiska resurserna har ocksä gjort del möjligtför EEC-länderna all bygga ul den sociala Irygghelen för sina medborgare. Ävenom man i dessa avseenden ännu inle kommit lika långt som vi är juaUtjämt elt rikare land - kan del vara värl all noiera, att den andel somEEC-länderna avsätter av sin bruttonationalprodukt för sociala ändamäl är avungefär samma storleksordning som i . Räknat i bruttonationalprodukt perinvånare har också en utjämning ägt rum meUan EEC-länderna på sä sätt allökningen varit särskill påtaglig i de relativt selt ekonomiskt fattigareländerna inom EEC. Framgångarna i strävandena efler del gemensamma bästa harockså inom EEC bidragil till all kullkasta en del gamla fördomar om den s. k.nalionalkaraktären hos folken i andra länder och skapat en ny psykologiskberedskap för en fortsatt utbyggnad och intensifiering av samarbelel. Detta ärett av de avgörande skälen att en samverkan med EEC inte bara bördiskuleras och bedömas med utgångspunkt frän Romfördragel, de övriga fördragenoch de ca 4 000 förordningar och kungörelser som utgör den EuropeiskaGemenskapens rättsgrund. EEC-samarbetet har präglats av en inneboende dynamiksom - Irols molgängar och kriser -fört vidare mol en fördjupad integration. Delmesla lalar för all denna Utrikes- och handelspolitisk debatt utvecklingkommer all fortsätta. Därmed är emellertid inle sagl all inslagel avöverslallighel med nödvändighet också skulle komma att öka slarkl. Migförefaller del väl så Iroligl, all del inom ell utvidgat EEC främst kommer attresas nya krav på elt krafligt intensifierat rnellanstal-Ugl samarbete. Deanspråk på samordning som i ell sådant samarbete kan komma alt slällas på dedeltagande staterna blir inte nödvändigtvis mindre därigenom. Huvudfrågan gäller emellertid, om de fyra slaler sommed i spetsen sökl medlemskap skall lyckas alt komma med i EEC,borde vi väl kunna veta hur det kommer all gå med den saken. Omdessa länder skulle komma med i EEC, är det för en fråga av störstavikt att nå en sådan överenskommelse med den utvidgade Gemenskapen, altfrihandeln inom EFTA och resultatet av det ekonomisk-poUtiska samarbetet inomNorden inte förloras. Omfattningen av handel och övriga förbindelsermed EEC skiljer sig frän de övriga EFTA-länders som söker EEC-anknytning utanmedlemskap. Därför skulle ocksä ell begränsal avtal t, ex, av del slag somFinland och uttryckt intresse för - inte vara tillräckligt för Sverigesdel. Vi har därför aU anledning att ta fasta pä EEC-ländernasklarl uttalade avsikt att söka finna tUlfredsställande lösningar även förländer som , Men vi bör inle heller bortse från, all saker och ling kanse annorlunda ut och ges olika innebörd från och från Brysselshorisonter. Medan ett utvidgat EEC skulle kunna klara sig ganska hyggligt utanSverige skuUe sysselsättningen, den ekonomiska tillväxten och den tekniska ochkulturella ulvecklingen i vårt land påverkas menligt om våra relalioner medGemenskapen skulle frysas fast på en alllför låg nivå. Genom att framhåUa vårt växande beroende av det övrigaVäsleuropa har jag också velal markera hur befängt jag tycker del är när man,som ibland sker, söker framsiälla frägan om en svensk anslulning lill EEC somett val mellan nationellt oberoende och ekonomiska fördelar. Nägol absolulnationellt oberoende har naturligtvis aldrig existerat. I alla Uder har detnationella skeendet, ulvecklingen i andra länder och våra relationer med demsall gränser för bäde vär utrikespolitiska och vär inrikespolitiskahandlingsfrihel. Vad som skell under liden efler del andra världskrigel är, lekniska, ekonomiska och poliliska utvecklingen påskyndat den process somfört länderna i Väsleuropa mot etl ökat inbördes beroende. Vär växande handelmed Väsleuropa och de svenska förelagens Ulllagande inlernalionalisering ärbara nägra om också vikliga och påtagliga utiryck för denna fortgåendeprocess. En utgångspunkt för samarbetet mellan De sex har varilinsikten om all de nationella styrmedlen är otUlräckliga när del gäller attlägga en fast ekonomisk grund för en politik som syflar till ell ökat allmänlvälstånd. Även om vi i de nordiska länderna och de nuvarande EEC-staterna ivissa avseenden har skilda värderingar om vad som är de vikligasie socialamålen är del ändå pälagligl hur lika de problem är som man brollas med i allade demokraliska väsleuropeiska länderna. Jag illustrerade den iakttagelsenutförligt i utan all bli molsagd. Samarbetet inom EEC utvecklar sig över allt fler områden.Vi kommer att påverkas. Kommer vi också att kunna påverka? arbeie somhillills bedrivits inom EEC har klart visal att även ell mindre medlemsland harmycket all säga lill om. Varken eller - ja, inle ensLuxemburg har behövt spela någon undanskymd roll i EEC-samarbelet. De avkammarens ledamöter som deltog i resa lill i fick mänga exempel pä alt även små länder har kunnat väl tillvarata sinanationella iniressen inom den Europeiska Gemenskapen. Vilka möjligheter enicke-medlems-slal har kan vi däremot inle veta. Regeringen har efter de överläggningar som pä minbegäran ägde rum i ulrikesnämnden förklarat all svenskimedlemskap i inle längre bör eflerslrävas. Del skedde med hänvisning främsllill del samarbele som EEC-slalerna inlett pä grundval av de s. k. Davignon-och Wernerrapporterna. Regeringens uppfattning var att svensk medverkan i deltasamarbele inle gick all kombinera med elt fullföljande av den svenskaneutralilelspoliliken - den neutralitetspolitik som vi, del vill jag slrykaunder, frän folkpariiel omfallar lika tveklöst som socialdemokratin. Regeringenanförde att de sonderingar som gjorts hos vissa EEC-slalers regeringar gett vidhanden all etl svenski dellagande i Davignon- och Wernersamarbelel var enförulsällning för alt samtliga EEC4änder skulle kunna medge medlemskap.Regeringens konstaterande var ett nyll momeni i deballen. Jag hade redan då vid flera lillfällen påpekal, all enutvidgning av EEC-samarbelel pä del säll Davignon- och Wernerrapporlerna geruitryck för kunde med hänsyn till det oeftergivliga kravet pä en forlsatlsvensk neulralilet försvåra förulsällningarna för oss all uppnä fulll medlemskap.Uppenbarligen fann sig den efler sina sonderingar och eflerfördjupade siudier av de Ivå rapporlerna inte längre kunna utgå frän, att dengenom förhandlingar skulle kunna uppnå de neutralitetspoliliskl betingadeundantag, som varit förutsättningen för medlemskap. Sonderingarnahade gett vid handen att misslyckandet i delta avseende, som regeringen sägdel, redan var ett fullbordat faklum. Förhandlingarna i får nu ske frän en något ändradutgångspunkl. 1 detta läge krävs energiska insalser frän förhandlarnas sidamed ell massivt stöd frän regeringen och den allmänna opinionen i , omvi skall kunna uppnä nära, omfallande och varaktiga förbindelser med EEC -alltså det som är vårt officiellt fastslagna mäl för arbetet. Från regeringshäll lycks man ibland vilja göra gällandeatt del förhållandel alt oppositionen nu utgär frän del faktiska läge somskapats skulle innebära all regeringen över huvud tagel inte får kriliseras försill säll alt hillills sköta EEC-frågan, Del kan hända alt en och annan anserall del är ofinl av opposilionen all krilisera regeringens säll all skola sinauppgifler. Vi tillhör inle dem. Vi har t. ex, kriliseral regeringen för att maninle genom en brell upplagd upplysningskampanj byggt upp en starkförhandlingsplatlform. Grupper inom och ulanför del socialdemokraliska parlielhar ropat ul krav på totalt nej till EEC, och de har fått häria näslan ostört.Nu gäller alt alternativet medlemskap för del är avfört. Vi harkonslaleral delta som elt politiskt faktum, och dagens debatl måste främslgälla framliden. Utiikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt Det kan inte nog understrykas all EEC-frågans belydelseför del inle har minskat genom att alternativet medlemskap nu förts älsidan som en form fören svensk anslutning. Regeringens besked har ju inle förifrågan om de nära, varakliga och omfallande förbindelserna närmare en lösningför del. har vi föri fram kravet pä en omfallande,konkrel upplysningsverksamhel frän samhällels sida. Det kravel har i går offentligtupprepats av , Kan vi nu räkna med att regeringen lar sig sammanoch utnyttjar även de slora löntagarorganisationernas intresse av att fä varamed och bredda denna information? Om regeringen energiskt anstränger sig att uppnå vad mansäger sig vilja nå, nära, omfattande och varaktiga ekonomiska förbindelser medEEC, innefattar del ju en svensk medverkan i tullunionen och den gemensammajordbruksmarknaden. Del kan räkna med ett forlsall slöd från . Men även om jag menar all della är ell mäl som inle bordevara omöjligt att nä för skickliga förhandlare, som herrar , ochBacklund, förutsattes det ju all de har regeringen helt och fullt bakom sig, sammanhangei skulle jag vilja la upp ett uttalande av utrikesministern frånförra måndagen, som har väckt gensagor frän bl. a. fackligt tjänstemannahåll.Jag utgår frän alt vad utrikesministern ville framhålla var att vär begäran omen tullunion skulle möta svårigheter frän EEC-häll och att man fick vara bereddpä att EEC skulle ställa villkor som vi inle kunde acceptera. Jag skulle sältavärde pä om utrikesministern här inför ville bekräfla alt det enligthans uppfattning inte är nägol motiv för all nu Irappa ner våra ambitioner utanall del tvärtom ger oss anledning alt driva våra synpunkter med krafl. Man kan då inle i upplysningsarbetet inom barauppehålla sig vid de delar av förhandlingskomplexet som hillills varil iförgrunden, t. ex. arbetsmarknadsfrågor, regionalpolitik, etableringsrätt ochkapitalrörelser. Vi mäsle också trycka på vad som är särskill nödvändigi alluppnå, utöver det grundläggande alt inte slängas ulanför tullmuren. Jag skullevilja sammanfatta del i fem punkler. För del försia: Lika möjligheter för de svenska företagenatt konkurrera om den offentliga upphandlingen. Med lanke på de verkligt storabelopp del här rör sig om vore det en betydande nackdel för det svenskanäringslivel, om del skulle förhindras alt konkurrera pä lika vUlkor om dessaoffeniliga beslällningar. För del andra; Etableringsrätten.