prot · FU0923 · 1971-12-31 00:00:00 — Värnpliktig, som äraktuell för krigsplacering, avgör själv om han är vUUg all anslula sig tUlhemvärnet. Om sä är fallet gör försvarsomrädesbefälhavare framstäUning i sakentUl aktuell trupp-regislreringsmyndighet. Värnplikiig som krigsplaceras i hemvärnet är skyldig attvarje är fullgöra ulbildning i hemvärnet under minsl 20 och högst 50 timmar.Han inkallas inte tUl repelilionsutbildning under tid då han är krigsplace-radi hemvärnet. Jag skall be att lill försvarsministern fåframföra etl lack för del svar jag här har fått. Den fräga det gäller har jaghört flera framställa. Det är väl knappast någon som anser att en inkaUelse tUlmilitärtjänstgöring kommer riktigt tjänligt. Men del finns vissa grupper ivärt samhälle, nämligen ensamförelagarna, för vUka del verkligen blir problemvid inkallelser. De har ställt sig frågan; Har vi inte möjligheter att blikrigsplacerade i hemvärnet och därmed befriade frän att inkallas tillrepetionsövningar? Vi vet ju att rekryteringen till hemvärnet inte har gått sälätt. har frän militära myndigheter framhållits hemvärnets storabelydelse i vår försvarskedja. Jag har här av försvarsministern fått elt klart ochkoncist besked, och för detta ber jag alt få säga etl hjärtligt lack. Överläggningen var härmed slulad. § 9 Omdeklarationshjälp på fångvårdsanstalter Herr justitieministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens prolokoll förden intagna fråga, nr 50, och anförde: har frågat mig om jag vUlmedverka lill att deklarationshjälp ordnas för intagna pä fängvårdsanstalt isyfte all undvika de olägenheter i form av skönslaxeringar som eljest kandrabba dem som underlåtit all avge självdeklaration. har i elt cirkulär om vård ianstalt föreskrivit att de intagna varie år genom anslag ellerpå annat lämpligt sätt skall erinras om skyldigheten alt avge självdeklarationsamt anmodas alt för della ändamäl anskaffa debetsedlar, kontrolluppgifter ochandra behövliga handlingar. Del föreskrivs vidare i cirkuläret altdeklarationsblanketter skall tillhandahällas genom anstaltens försorg och attintagen som behöver hjälp med att upprätta deklaration eUer som vill ansöka omuppskov med att avlämna denna skall av tjänsteman vid anstalten fä det biträdesom lämpligen kan lämnas. Jag har erfarii att anstallsledningarna, där säundantagsvis behövs, ser tiU alt särskild deklaralionsexperlis stäUs lill denintagnes förfogande. Del förekommer ocksä all man ger intagen permission föralt underlätta för honom att fullgöra sin deklarationsplikt. På grund av vad jag nu har sagt anser jag inte all nägraåigärder frän min sida är behövliga. Om deklarationshjälp pä fångvårds-anstalter FruNORDLANDER (vpk): Jag lackar justitieministern för svaret, även om det intevar särskilt positivt och även om övervakarna, som har hand om de frigivna närdessa kommer ut i arbetslivet, inte har samma uppfattning. Vi närmar oss nu , som är dagen föravlämnande av allmän självdeklaration. För flertalet medborgare är väl deltainget problem, och bestämmelserna efterlevs någorlunda av de flesta, även om viknorrar en del. Varje är finns det emellertid grupper av medborgare som av oUkaskäl underläler att fullgöra deklarationsskyldigheten. Detta får till följd s.k. skönstaxering, vilken i mänga fall medför onödiga restskatter med negativakonsekvenser för den enskilde. En kategori som ofta återfinnes i sädana sammanhang ärjustden som min enkla fräga gäUer - de intagna på våra kriminalvårdsanstalter. Pägrund av obefintliga eller låga inkomster underlåterde att deklarera, något som i och för sig ocksä kan förklaras av andra skäl.Den intagne skall själv införskaffa kontrolluppgifter och andra erforderligahandlingar och ta initiativet - vilket kanske inte alltid blir av tilldeklarationen. Del är riktigt att den som är i behov av hjälp vidupprättandet av deklarationen har rätt att få sådan av tjänsteman vidanstalten. Men della fungerar ju inte. En assistent vid en anstalt som ansvararför mellan 60 och 80 intagna har inte möjUghet att ge den hjälp som del här ärfräga om och ännu mindre att se tiU all deklarationen fullföljs. Underlätenhetenatt deklarera fär liU följd att när den intagne friges Ang. ersättningen till kommun för vissa kostnader församhäUsvård och kommerul i arbetslivet och skaU anpassas till samhället påförs vederbörande restskattefter skönstaxering som tUlsammans med den ordinarie skatten tar så stor del avinkomsten att intresset för fortsatt arbete minskar eller helt upphör, vilketförsvårar försöken tUl återanpassning. Därför bör de intagna pä våra anstalterges obligatorisk deklarationshjälp, om inte så under kommande är. Tyvärr är detta nog inte bara ett problem fördem som är intagna pä fångvårdsanstalter. säger att systemet påanstalterna inte fungerar i den formen all personalen där alltid kan lämna endeklarationshjälp motsvarande den som man får på en deklarationsbyrå, och delär väl riktigt. Men vad jag ville framhålla i mitl svar var att då det gällermera komplicerade situationer mera komplicerade än vad som är fallet förmänniskor i allmänhet - vid upprättandet av deklaration, sä skall man enligt dedirektiv som utgått frän se liU att vederbörande kan fåantingen deklarationshjälp eller permission. Att införa obligatorisk deklarationshjälp förefallervisserligen sympatiskt, men dä uppkommer naturligtvis problemet att samma kravmed lika stort skäl skulle kunna slällas av mänga andra grupper i samhäUet, Jagtror därför att vi åtminstone tills vidare får nöja oss med att försöka, päsätt som jag här har angivit, underlätta för de intagna att deklarera. (vpk); Det är klart alt det finns flera grupper isamhället som skulle behöva en sådan här hjälp. Man skulle då genom en kommunalutbyggnad av servicen kunna lösa problemet och via de lokala skattemyndigheternaåstadkomma en lösning även för de grupper som jag här tagit upp. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. ersättningen tUl kommun för vissa kostnader för samhäUsvård Statsrådet erhöll ordet för att besvara herrWestbergs i (fp) i kammarens protokoll för intagnafräga, nr 54, tUl herr socialministem, och anförde: i har frågat hur enligtsocialministerns mening bestämmelserna om högsta ersättningsbelopp som må tasut av kommun enligt kungörelsen 1964:344 förenasmed socialstyrelsensanvisningar om rätt att tUlgodogöra sig barn tiUkommandeförmåner. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvarafrågan. anvisningar om rätt attuppbära allmänt barnbidrag och andra liknande förmåner för omhändertaget barnär grundade på de särskilda lagbestämmelser som gäUer härom. Deersättningsregler, som häratöver finns i barnavårdslagen och den nämnda kungörelsen,är under övervägande och omfatias även av det utredningsuppdrag som harlämnats tiU socialulredningen. i (fp): Jag ber att få lacka statsrådet försvaret på min fråga. Anledningen till att frågan ställts är att man inom denkategori som har att handlägga sädana här ärenden ule i kommunerna har funniten besvärande diskrepans mellan vad som står i socialslyrelsens anvisningar ombarnavårdsnämnds rält att uppbära bidrag och de ersättningsregler som ärfastslagna i barnavärdslagen. Att har uppmärksammat denna diskrepansframgår bl, a, därav all man gjorde en framstäUning tUl Kungl,Maj:l om ändring av kungörelsen 1964:344, syftande tUl i försia hand enanpassning av maximibeloppen lill de stegrade vårdkostnaderna, de ökade socialaförmånerna och den höga nivån för underhållsbidragen. säger statsrådet att dessa frågor är under övervägandeoch innefattas i det uppdrag som har givits tiU socialulredningen, och delbeskedet ger mig anledning hoppas all denna diskrepans sä småningom kommer attförsvinna. Det är också angeläget att sä sker och att det sker fortast möjligt. den 11 febmari 1971 Ang. tillämpningen av bestämmelserna om bl. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. tUlämpningen av bestämmelserna om bl. a. disciplinärenden inom statensjärnvägar Herr kommunikationsministern erhöll ordet för altbesvara i (s) i kammarens protokoll för den 15 januariintagna fråga, nr 25, och anförde: i har frågat mig om jagär i tillfälle att redogöra för erfarenheterna av lillämpningen av kungörelsen(1965:844) om handläggning av disciplinärenden hos . För StatUgt anställda tjänstemän finns regler omdisciplinpåföljder i statstjänstemannalagen (1965:274). Frågor omdisciplinpåföljder avgörs inom statsförvaltningen vanligen av myndighetensstyrelse eller av en särskild nämnd inom myndigheten. För SJ:sverksamhetsområde finns särskilda handläggningsregler i den nämnda kungörelsen,vilka syftar tUl att göra förfarandet enklare och smidigare. I kungörelsenföreskrivs nämligen ett system med föreläggande av disciplinstraff. Om sådanlföreläggande godkänns av den misstänkte, gäUer det som beslut. De flestaförelägganden godkänns ocksä. Om etl föreläggande inte godkänns, hänskjuisfrägan tUl elt kollegium. Det bör noteras att många anmälningar och rapporteröver huvud inle föranleder nägon åtgärd. Som en mätare på hur påföljdssystemetfungerar kan jag nämna all, medan sammanlagt omkring400 disciplinärenden ledde till åtgärd av SJ, bara 10 ärendenavgjordes av regeringsrätten efter besvär över beslut av SJ. Ang. tillämpningen av bestämmelserna om bl. Slutligen vUl jag erinra om att den av chefen förjustitiedepartementet liUsalta ämbetsansvarskommittén ser över bl, a. reglernaom disciplinansvar. En framställning av SJ om utredning i syfte att få tillstånd bl. a. ändring i reglerna för SJ har överiämnals lill kommittén allövervägas i det forlsalla arbelel. Kommittén väntas lämna sitt slutbetänkande iår. i (s): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret, som jag vill beteckna som myckel positivt. Jag är förhindrad att taupp del konkreta fall som ligger bakom min enkla fråga, etl fall som också harprövats av domstol, och därför skall jag här bara anlägga några principiellasynpunkler på denna sak. Avsikien med min fräga har varit alt i gällandebeslämmelser få till stånd en ändring i den riktningen all de SJ-anställdasberättigade krav att få ha sin frilid ograverad bättre tillgodoses inom ramenför de förpliktelser mot allmänheten som elt serviceföretag av SJ;s typ har. Enligt gäUande bestämmelser skall de anställda vid haett bestämt antal fridagar per är, och tjänstgöringen fär inle omfatta mer änvissa limmar . Pä grund av bl. a. personalbrist har dessa beslämmelseremellerlid varil svära att följa. Personalledaren har enligt nu gällandebestämmelser också rält att ringa upp vederbörande i bostaden under en fridag ochmeddela ändrad tjänstgöring eller höra efler, om han är villig att arbeta päövertid, eUer i nödfall beordra sädan tjänstgöring. Dä dessa möjligheter på grund av bl. a. personalbristutnyttjas alllför ofta, skapar det lätt irritation och olust hos dem som färsina fridagar förstörda. Det borde i stället, har del sagts mig, kunna ordnasmed ett antal hemreserver, som vore särskilt avdelade och således medveina omall de i nödsituationer måsle rycka in. Del skulle alltså vara fråga om ettslags jourljänsl. Även om detta det förstår jag är en kostnadsfråga, bordeman kanske ändå pröva det systemet. SJ har även etl eget domslolsförfarande och elt egetbestraffningskollegium. I etl yttrande lill Konungen, avgivet av chefen för samband med domstolsprövningen av det enskilda fall som föranlett min enklafråga, hemslällde SJ om alt kungörelsen om bestraffningskollegium ochbestraffningsregister vid SJ måtte upphävas och all SJ skall slippa tiUämpa eltdomslolsliknande förfarande gentemot sina anställda med suspension ochlöneavdrag. I slutklämmen yrkar man ocksä på alt den utredning verkställes somkommunikationsministern talade om. Han upplyste även kammaren om alt dennaframställning hade överlämnats lUl ämbetsansvarskommittén. Jag betraktar detta som någonting mycket positivt. Jaghoppas att det skall bli möjligt för denna kommitté att finna lösningar sombäde tUlfredsläller personalorganisationerna och lillgodoser de uppgifter somSJ såsom serviceförelag har. Överläggningenvar härmed slutad. säkerhetsregler för transport av olja på landsväg Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fräga, nr 38, tUl herr civilministern, och anförde; Fra har frågat civilministern, omdenne vill medverka lill att sädana säkerhetsregler utfärdas för transport avolja pä landsväg, alt haverier i möjligaste män kan undvikas. Frågan haröverlämnats tiU mig för besvarande. Enligl förordningen om brandfarliga varor ankommer del påkommerskollegium att utfärda närmare beslämmelser om biltransport inom Sverigeav bl. a. olja. uppställer också tekniska normer för sådantransport saml godkänner särskilda besiktningsmän för tankbUar tillverkade förtransport av brandfarlig gas eller brandfarlig vätska. Dessa bestämmelser ochliUsynsverksamheten syftar bl. a. lill alt öka säkerheten vid sådanatransporter genom bl. a. haveriförebyggande åtgärder. När det gäller internationella landsvägstransporter pågårsedan länge inom FN:s ekonomiska , , etl omfattande arbeieför all få tUl stånd godtagbara säkerhetsföreskrifter för alla typer av farUglgods. Detta arbeie har lett till att en europeisk överenskommelse utarbetais ominternationell transport av farligt gods på väg, vanligen betecknad medinitialerna ADR. Däri ges detaljerade föreskrifter om vUka farliga ämnen ochföremål som över huvud tagel får transporteras pä väg och pä vUka sätt detta iså fall fär ske, om transportfordonens utrustning, om de åtgärder som skallvidtas i händelse av olycka etc. Frågan om svensk anslutning lill dennaöverenskommelse övervägs inom utredningen för befordran avfarligt gods pä väg m. m. Om vårt land ansluter sig till ADR kommer betydligtsträngare säkerhetsföreskrifter än all gälla för vissainternaiionella landsvägstransporter av farligt gods, Ulredningen undersöker ianslulning tUl sitt uppdrag också i vilken utsträckning säkerhetsföreskrifternai ADR kan göras tillämpliga på rent inhemska vägtransporter. Enligl vad jag erfarit kommer uiredningens förslag ifrägan om svensk anslulning till ADR att läggas fram om nägon månad.Beträffande de inhemska transporterna avser ulredningen att före utgången avdella är lägga fram förslag till provisoriska bestämmelser i avvaktan pä enmera definitiv förfatlningsmässig reglering i ämnet. Ang. säkerhetsregler för transport av olja pä landsväg FruFRyENKEL(fp): Jag ber att få tacka för svaret. Det somföranledde att jag ställde denna fråga var den olycka som händeden i pä E 3, där en bil gick av vägen. Släpet välte och olja rann ut pä vägbanan. Man konstaterade att det var tvä faktorer som förhindradeen stor olycka: dels var det tjäle i jorden, dels var tidigt påplatsen och länspumpade oljan, I annat fall hade oljan kunnai ta sig ned igrundvattnet, varvid en hel bygds vallenförsörjning hade kunnat äventyras. Om miljövänliga toaletter i järnvägsvagnarna Jag vill nu ställa frågan om oljetransporter skall fä skemed hjälp av sammankopplade släp. I olycka efler olycka visar det sig att delär släpvagnen som väUer. Sedan jag ställde denna fråga har jag läst om enolycka med släpvagn med bensin och om en med släpvagn lastad med timmer. Närdessa släpvagnar välte uppstod inte sä svåra skador som kunde ha uppstått vidden av mig påtalade oljelransporlen. Det svar jag fick av kommunikationsministern varhoppfullt. Jag skulle vilja uttrycka den förhoppningen att vårt land nuansluter sig tiU ADR, varigenom vi får fram strängare säkerhetsföreskrifter. Jaghoppas också att statsrådet redan när det gäller de rent provisoriskabestämmelserna vill medverka i direkt miljöskyddande syfte till att vi kan fåfram etl förbud mot oljetransporter med släpvagnar. Överläggningen var härmed slutad. §13 Om mUjövänUga toaletter i jämvägsvagnama Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för all besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 42, och anförde: har frågat mig om jag avser vidtaåtgärder för att påskynda införandet av miljövänliga toaletter ijärnvägsvagnarna. Jag är starkt medveten om vikten avatt detta problem löses på lämpligt sätt. Jag följer också uppmärksamt detutrednings- och UtveckUngsarbete som SJ bedriver för att finna en sanitärt,tekniskt och driftekonomiskl godtagbar konstruktion av tågtoaletterna. Trots detekniska svårigheter som föreligger räknar jag med att man i en relativt näraframlid skaU kunna komma fram till en sådan konstruktion. HerrWIRTÉN (fp); Jag ber att få tacka för svaret på denna fräga. Vi ställeri vårt land mycket stora krav pä hygien, och det är därför närmast överraskandeatt nedsnuskandet av våra järnvägsstråk genom SJ:s primitiva tågtoaletter färfortsätta år . Problemet har påtagligt förvärrats genom det ökade antaletexpresståg. Den enda restriktion som finns för användning av tågtoaletterna ärsom bekant att de inte skall användas vid uppehåll. Eftersom expresstågen inte göruppehåll på mer än ett fätal stationer, sker utsläpp ofta i omedelbar närhet avbostadsområden, större såväl som mindre. För att nämna det kanske minsl farliga menmesl synliga är det inte ovanligt med kringflygande toalettpapper inne i tätortsbUd-ningar.Det är inte överraskande att tågpassagerare försöker undvika att användatågtoaletterna för att slippa bidra lUl nedsnuskningen. Av kommunikationsministerns svar framgår alt SJ bedriverförsöksverksamhet på detta område. Från tidigare behandling av frägan iriksdagen känner vi till att en sådan har pågått , alltså . Detta är således ingen ny fråga för oss. Senast sedanmotionerade jag bl, a. själv om att SJ skulle vidta skyndsamma åtgärderför att införa slutna toaleltsystem i passagerarvagnarna. , som yllrade sig över denna moiion, sade alt det ärbeiydande sanitära olägenheler som förorsakas av avfall från tågtoaletter. yttrade sig också över motionen och ansågatt spridning av avfall och latrin genom öppna tägloaletler inte överensslämmermed intentionerna i naturvårdslagens 23 § den som rör nedskräpning avnaturen. Utskottet och till sisl, fru lalman, summerademed alt säga att det är angeläget att nu pågående försök påskyndas. När vi nu således etl år senare får svar frånkommunikalionsminislern i denna fräga en fräga som bedömt varasynnerligen angelägen och vars lösning skulle påskyndas på allt sätt då sägerhan endast att han hoppas att man inom en relativt nära framtid skall kunnakomma fram till en konstmktion som är användbar. Vad är en "relativt näraframtid"? Kan vi få ett svar frän SJ om det kommer alt ske en utvärderingav olika typer av tågtoaletter eller kommer vi omytterligare all bli tvungna alt diskulera denna fräga i väntan päbesked? Om miljövänliga toaletter i järnvägsvagnania Som jag nämnde har SJ under arbelel medall få fram en ny konstruktion av tågtoaletter stött pä en rad tekniskasvårigheter. Vissa kemiska toaleltsystem möjliggör t. ex, inte direkt tömning ide kommunala avloppsnäten. Andra lämpar sig inte för aUmänt bruk på grund avatt de inle förmår bryta ned främmande avfall som tidningar, pappershanddukaretc. Andra system åter kräver så stora mängder elektrisk energi att de inte utanvidare kan kopplas in i tågen. Den konstruktion som bedöms ha debästa förutsättningarna all klara problemen är den s. k, vacuumtoaletten.Utomlands har man ocksä liknande problem, vilket SJ erfarit vid sina kontaktermed utländska järnvägsföretag och lUlverkare för utbyte av erfarenheier. Jag kan inle ge etl svar på dendirekta frågan om när SJ kommer att kunna presentera en tillfredsställandelösning av detta problem. Jag kan bara tiU frågeställaren uttala den bestämdauppfattningen att SJ upplever detta problem kanske mesl intensivt av allaintressenter. Jag är alldeles övertygad om alt inle i onödan kommer attförspillas frän del hållet för att denna fräga skaU få en tillfredsställandelösning. HerrWIRTÉN (fp): Jag är hell klar över alt del finns en rad tekniskaproblem som sammanhänger med dessa tågtoaletter. Jag har ocksä följt utvecklingenfrän all man började med elloalelter och underkände dem för alt sedan finna allde kemiska toaletterna var behäftade med de problem som kommunikationsministernanförde. Jag vet ocksä all man just nu häUer pä att utprova del syslem somnämndes i den motion som jag var med om att väcka i föregående år,dvs. ett slutet syslem - det s. k. vacuumsyslemet. Man kanändå inte underlåta att förvånas över att teknikerna behöver 5 protokoU 1971. Om säkerhetsbestämmelser avseende traktorer försnöröjning arbeia årefler år på en sak som av alla bedöms vara myckel angelägen.Kommunikationsministern vitsordade även detta inledningsvis i sitt svar i dag.Del är egendomligt att man aUlfort behöver fundera sä mycket när det gällertågtoaletterna dä man tekniskt har klarat samma sak för mänga är sedan vadbelräffar flygel. Därför är del med besvikelse jag ikommunikationsministerns andra svar inregistrerar all man inle kan få en utvärdering av de försök som pågår. Det som kalladesför "en nära framlid" är aUtsä något myckel obestämt även i dag.Della beklagar jag, fru lalman, men jag hoppas att den positiva attityd somkommunikationsministern ändå visade upp i sitt svar kan ge resullat så alt jagslipper ålerkomma igen. Överläggningen var härmed slulad. §14Om säkerhetsbestämmelser avseende traktorer för snöröjrUng Herr kommunikalionsminislern erhöll ordet för allbesvara (vpk) i kammarens prolokoll för intagnafråga, nr 52, och anförde: har frågat mig, om jag är bereddatt pröva frågan om utfärdandet av sådana bestämmelser i vägtrafikförordningen,all slörre traktorer vilka i tätbefolkade bostadsområden används försnöröjningsändamäl och vilka genom sin konslruklion har ytterligt försämradsiklmöjlighet endast fär framföras om ledsagare är tillgänglig för undvikandeav barnolycksfaU, 1 vägtrafikförordningen finns flera beslämmelser som äraktuella i de situationer som berör. Som exempel kan nämnasstadgandet alt avgivande av tecken eller signal inte fritar en förare frånskyldigheten alt förvissa sig om alt tillämnal färdsätt inle innebär fara förandra vägtrafikanter. Vidare finns en regel om backning och vändning som säger,att sådana manövrer inte får företas med mindre föraren förvissat sig om att dekan ske utan fara för övrig trafik. Härtill kommer naturligtvis den allmännagrundregeln om väglrafUcants skyldighet alt iaktta varsamhet och omsorg tUlförekommande av trafikolycka. Det föreskrivs också i vägtrafikförordningen, att förandeav fordon i väghållningsarbete skall ske med iakttagande av erforderligaförsiktighetsmått. Vidare har trafiksäkerhetsverkel utfärdat föreskrifter omsärskilda trafikanordningar vid vägarbete, dit bl. a, snöröjning räknas. Härianges t. ex. att fordon i sådant arbete bör vara utrustat med lykta som visarblinkande (roterande) gult sken. Några särskilda regler om ledsagare vidsnöröjning och liknande har inle tagits in i dessa föreskrifter, eftersom detinle bedömts praktiskt möjligt att i detalj behandla alla förekommandeväghäUningsarbelen, som ju sker under myckel skifiande förhållanden och pämänga olika sätt, I stället har allmänt föreskrivits att förare avväghållningsfordon skall iaktta såväl vägtrafikförordningens bestämmelser somlokala trafikföreskrifter. Givetvis följer trafiksäkerhetsverket fortlöpandeutvecklingen med hänsyn tUl behovet av ytterligare regler tUl Det synes emellertid knappast lämpligt att i vägtrafikförordningenta in delaljbestämmelser av här ifrågavarande slag. Givetvis åvilar det föraren all frän fall lill fall bedömaom hjälp i form av dirigering erfordras och i sä fall påkalla sädan hjälp. 1praktiken förekommer också ofta all en medarbelare finns med vid snöröjning pägator inom tättbebyggt område. Genom information får man söka medverka till attdetta tUlvägagängssätl blir ytterligare utbrett där sä erfordras. Jag vUl slutligen erinra om all molorredskapsulredningenär sysselsatt med alt se över olika regler rörande trafiken med traktorer ochmotorredskap. Jag har inhämtat alt även frägan om skydd för Iredje man prövasinom ulredningen. Om säkerhetsbestämmelser avseende traktorer försnöröjning HerrMÅBRINK (vpk): Jag viU lacka statsrådet för svaret påmin fräga.