prot · FU0994 · 1971-12-31 00:00:00 — Men detta skall man Inte blanda Uiop med äldre fastigheter. Motivenför hyreslagens 48 § är rlktrote också för det äldre privatfastighetsbeståndet.Det är sakens kärna men det viU man inte erkänna. Jag ställde tidigare i mitt anförande två uttalanden motvarandra, dels ett uttalande av ordföranden för därhan säger att vi skall få ett förslag om ändring av hyreslagen, bl. a. av 48 §,tih nästa vårriksdag, dels ett uttalande som justitieministern gjorde införfullmäktige för i och som gav ett mycketlängre perspektiv på frågan. Det var intressant att justitieministern i sittanförande här över huvud taget inte tog upp den frågan. Detta får sin klara ochtydliga relief mot denna bakgrund; ordföranden i Hyresgästernas riksförbundsäger gång på gång att vi får förslag tiU nästa års riksdag, menjustitieministern kan inte bekräfta det, och även i utskottet har det sagts attdetta är en Ulusion. Mot den bakgrunden finns det all anledning att kräva denöversyn av 48 § som är nödvändig. Det är huvudfrågan i detta sammanhang. 1 fråga om lokalerna åberopar justitieministern baraerfarenheter från andra stäUen där bristen inte är lika stor som i Stockholm.Det var precis samma resonemang som vi hade innan regeringen tog tUlbakapropositionen om slopande av hyresregleringen. Då fanns det inte heller någrafarhågor, men man tog tiUbaka förslaget ändå. Och den dag som är är manberedd att med vissa uppmjukningar behåUa hyresregleringen. Man tror alltsåinte att det skall hända någonting med lokalerna. Det är aUdeles uppenbart attsituationen pä lokalhyresmarknaden exempelvis i är heltannorlunda än den är i de flesta andra delar av landet. Vad har sagt om när vi kanvara klara med översynen av den allmänna hyreslagen får stå för hans räkning;jag kan inte säga mer än att denna översyn pågår. Det är alltid många frågorsom trängs i ett departement och som man arbetar med. Vi har ständigtambitionen att försöka få fram förslagen så fort som möjhgt, men likväl brukarvi vara försiktiga med att säga att vi skall vara färdiga vid en viss tidpunkt.Därför kan jag inte heller nu säga mer än att vi arbetar för fullt med detta. Beträffande lokalerna var detKöpmannaförbundets uppfattning, som även gällde , som jag hänvisadetill. Skall inte ha någon uppfattning beträffande bristen pålokaler som man skall kunna hänvisa tUl vet jag inte vem man skall hänvisa tUl HenADOLFSSON (m): Moderata samlingspartiet har också nu föht en konsekventlinje i hyresregleringsfrågan och står - i motsats tUI regeringen -kvar vid denprincipiella uppfattning som regeringen formulerade . Den härgången kan regeringen inte skylla sitt vankelmod på mittenpartierna- regeringen har ställt sig i samma position som dessa partier ansågs inta1968. Argumenten för vår ståndpunkt har redan en gång redovisats i riksdagsprotokolletoch behöver därför inte upprepas. Det återstår bara att säga att ingenförändring I sak leder bort från tanken på ett avskaffande av hyresregleringenredan nu snarare har argumenten förstärkts genom partsorganisationernasvunna enighet och de utredningar som hyresrådet åberopat. Men pohtik är politik och inte aUtid sakargument, och härstår vi inför ett förlängningsbeslut. Jag skuUe önska attjustitieministern i vart fall kunnat ange att det här är det sista i den långaraden. Propositionen är dock inte så klar på den punkten, aidningarna finns med- kanske med avsikt, för att förvUla och få bort en irriterande internpartidebatt och trycket från vänster. Mittenpartiernas reservationer 2 och 3 a är i det faUet klarare de viU förorda ett uttalande om att det här är den sista förlängningen.I utskottet har vi inte gått med på den linjen, närmast av formella skäl. Jagär inte och ingen kan väl heller vara det motståndare till en s. k. mjukavveckling. Vår partimotion innehöll ett särskUt avsnitt om längreaweckllngstld i storstäderna. Det skall Inte heUer förnekas att av två ondating - den nuvarande hyresregleringen och den föreslagna väher jag heUrepropositionsförslaget. I det viU jag läsa in en del positiva saker som pekarmot en anpassning tiU hyreslagsregler-na och en kraftig regional avveckling. I fråga om hyresreglering för lokaler har vi hamnat blandreservanterna i sällskap med majoriteten socialdemokrater. Utgången vidomröstningen i kammaren torde rimhgtvis bil den motsatta. Awecklingen förlokaler hgger helt om också inte fullt I linje med vårt grundyrkande. Detär närmast självklart att en hyresreglering enligt 6 § är mer acceptabel änbashyressättning enligt 3 och 4 §§. Det är dock inte argumenten i dettainbördes val som är intressanta. Det intressanta är om en separat aweckhng förlokaler har några negativa konsekvenser. Farhågorna för en övervältring avhyresanspråk har vi inte kunnat dela. Propositionen InnehåUer de avgörande argumentendäremot som jag inte behöver upprepa. I reservationen 10 föreslås en yttersta gräns om ett årför de hinder som ställts upp mot att hyresvärd går dhekt till hyresnämnd föratt få en bashyra prövad. Jag vUl i det sammanhanget gärna erinra om att det enligtpropositionen skall vara möjligt att få bashyran prövad av hyresnämnd utanförhandlingar, om varken hyresvärd eUer hyresgäster har intresse avhyresgästorganisationernas medverkan. Rent administrativt sett skulle dock ettbifall till reservationen kunna vara värdefullt. I utskottet hadereservanternas yrkande i fråga om tidsfristens längd inte preciserats. Därförkunde vi inte direkt rösta för denna utgång, eftersom propositionens argumentotvivelaktigt är bärande vid en kort tidsfrist. Som alternativet nu slutligenutformats kan det vara värt att överväga. Slutligen ber jag att få ta upp reservationen 11 om rättatt ta ut höjning av bashyra. Vinner majoritetens förslag har vi att se frammot en situation där en halv mihon kontrakt sägs upp. En del skrivs omfrivilligt visserligen, men en stor del går tlU hyresnämnd och orsakar heltonödig stocknmg frånsett aUa kostnader med omskrivningen, delgivningar Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. m. m.Eftersom det ju är samma sak det gäller ersättning för höjdafastighetsomkostnader verkar nejet närmast som en formahuridisk konstruktion.Jag skulle gärna vUja hoppas att majoritetens ståndpunkt inte enbart dikterasav omsorg om hyresgästföreningarnas konsult- och kontaktverksamhet och därmedmedlemsvärvningen. Det är dock svårt att helt frigöra sig från denna tanke. Jag skuUe viha sluta med att återknyta tUlvad jag började med. Det vi nu sysslar med är egentligen bara att brodera utett mönster som helst skuUe ha varit ogjort. Hela den här debatten är bara ettstaffage runt regeringens manövrer för att få kurage att bestämma sin positionoch kurs. Men vi får acceptera den verkhgheten. Jag yrkar bifall till de reservationer undervUka mitt namn förekommer. Hen (): Min erfarenhet som ledamot i länshyresnämndengör att jag är av den bestämda uppfattningen att ett partieUt avskaffande avhyresregleringen kan komma att drabba de mindre och medelstora företagenofördelaktigt och orättvist. Vi är visserligen vana vid att bli behandlade isärklass, men det borde vara slut med särbehandhng i negativriktning för just dessa företag. , i första hand på produktionssidan, driverofta sin verksamhet inom egna fastigheter och är därför inte beroende av någonhyresvärd då det gäller frågan om kvarboende i lokalerna. Mindre och medelstoraföretag däremot arbetar som bekant ofta i förhyrda lokaler och kommer alltsåspeciellt i farozonen därest de icke skulle få ett tUlfredsstäUandebesittningsskydd. Det föreligger enligt min mening inte någon principiellskillnad meUan en företagare och en bostadshyresgäst när det gäller förhåUandettill lokalen. Företagaren i mindre och medelstora företag som driver verksamheti förhyrd lokal är lika beroende av rätten till den kommersieUa lokalen sombostadshyresgästen är beroende av sin bostad. Företagaren är kanske t. o. m.för sin existens ännu mera beroende av lokalen än av bostaden just på denplatsen. Man kan riskera ett företags nedläggning om man inte får vara kvar påden plats där man har inarbetat företaget, i all synnerhet om detta ärett serviceföretag. Det är mot den bakgmnden, herrtalman, som jag skulle viha erinra om att jag talar inte omStockholms köpmannaförbund och hantverks- och industriorganisationär av den bestämda uppfattningen att om hyresregleringen skall avskaffas, skaUdet ske för alla och inte bara för vissa ahtså för både lokaler ochbostäder. FruERIKSSON i (s): De flesta argument har väl redan använts härför och emot den proposition som vi skall besluta om. Jag har helt denuppfattning som utskottet framför och har aUtså awikande mening i förhållandetiU propositionen på den punkt som gäUer hyresregleringens upphörande förlokaler. Jag frågarmig om det egentUgen finns något skäl för Kungl. reservanternaunder reservationen 6 a att vara så angelägna om att experimentera just medlokaler. Borde Inte det kunna anstå tUls man hade genomfört den översyn avhyreslagstiftningen som justitieministern här har nämnt, där även lokalernakommer att vara föremål för undersökningar? Vilken olycka är det som sker omman skulle låta hyresregleringen vara kvar på de 16 orter där den nu finns ochalltså gälla även lokaler? Vad är det som händer om den är kvar? Jag kan intese att man har anfört något skäl som skulle vara så starkt för att avskaffahyresregleringen för lokaler att man måste a-wika från den mening som riksdagenhade 1968 och som utskottet nu ansluter sig tUl, nämligen att det behövs ettskydd även för lokalhyresgäst. Fastighetsägarna får naturligtvis större möjligheter attta ut hyror för lokalerna i de gamla fastighetsområdena. Men är defastighetsägarna så Ula ute att de måste gynnas på detta sätt? Jag tror intedet. Det sker dock på bekostnad av lönsamheten för en del småaffärer, som härhar nämnts, och för en del hantverkare. Då kan man säga: De är ju inte så många vad skall vi bryoss om dem för? Spelar det så stor roll om de slår igen? Justitieministern sade att det inte var lika starkasociala skäl som talade för att hyresregleringen skulle behållas för lokalersom när det gäller bostäder. Ja, men det finns sociala skäl. Lönsamheten ärväldigt liten för många av de här verksamheterna som skulle bli aUdeles förbetungade om de fick en höjd hyra. Och det är inte bara de som driververksamheterna som blir sämre ställda, om man kommer att höja hyran så att detinte lönar sig för dem att vara kvar. Hur ser de gator ut som det skulle gälla här i ?De är kantade av äldre hus hus byggda i aUa fall som harverkstäder och affärer i gatuplanet eUer en halvtrappa ned, lokaler som utantvivel skulle få en höjd hyra. Där finns kanske en färghandel med ett htetlager innanför, där finns en låssmed som jobbar själv eUer har en kompis sommedhjälpare, där finns en frisör, en fruktaffär och en hten matbutik som skötsav en famUj kanske äldre personer, men även de borde ju fä existera. Därfinns kanske en livsmedelshandlare som hjälper en hel del äldre människor sombor i hisslösa hus med att gå upp med htet varor tUl dem. Där finns kanske enmangelbod det är också en serviceinrättning som verkar litet onödig för folksom bor i moderna hus men som absolut hör till den ser-vice som krävs i dessaområden, om de skall vara beboeliga. Där finns en metaUverkstad, där finns enliten tapetserarverkstad där man klär om möbler och där finns en snickarverkstad.Jag kan precis skUdra det, därför att jag bor i ett sådant här område och välvet hur det ser ut. Där finns också en fiskaffär där man utöver att säha fisklagar och säher en del mat I lokalen osv. Då sägs det: Ja, men tUlgången på de där lokalerna är sågod att värdarna Inte kan göra så stora hyreshöjningar. Jag är inte säker pådet! När man har lagt ned sådana här småbutiker i många områden, så flyttar detin andra och kanske kapitalstarka men sannerhgen inte mer servicebetonade verksamheter.I stället för ett litet fik kommer ett topless-stäUe eUer enpornografikaverkstad med mottagning. Det är service, men det är inte precis densom man behöver för att komplettera annan service i bostadsområdena där. Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. Det kommer också andra verksamheter till de ledigalokalerna. Där bhr kanske en spelhåla det är inte helt ovanligt i de härområdena, det kan jag försäkra. Dessa lokaler kan bära hyror; det är aUdelesriktigt. Men jag menar att då närbutikerna försvinner just i de områden där manbehöver närbutiker, då hantverkslokaler och små verkstäder försvinner som ändågör de här trakterna tUl bostadsområden, då är det något väldigt väsentligt somförsvinner. Det gör värdet av dessa områden som bostadskvarter mycket mindre.Gatubilden förlorar sitt liv, och många serviceinrättningar som är nödvändiga iden här bebyggelsen försvinner för hyresgästerna. Jag är rädd att om man låterhyresregleringen upphöra för dessa lokaler, så kommer utveckhngen att bh enmycket försämrad service för dem som bor i områdena. Och vad är det vi klandrar de nya bostadsområdena för? Jo,för att vara sovstäder, för att vara ensidiga - man saknar arbetsplatser, mansaknar butiken i närheten, man får bara större butiker som inte är så personhgaoch där i synnerhet äldre människor, handikappade osv. inte har så lätt attfinna sig tUl rätta. Finns det något skäl då att vidtaga en enda åtgärd som kangöra områden, där man har en karaktär av bostadsområde tack vare alla dessalokaler, mindre attraktiva och mindre lämpUga enligt moderna boendebegrepp? Jag tycker att justitieministern som jag gillar myckethögt för hans InstäUning tiU hyresregleringen för övrigt - inte skulle ha tagitså starkt intryck av . Han skulle i stäUet ha tagitfasta på de många önskemål som framställts att bevara småföretagarnasmöjUgheter att existera vidare utan denna extra ekonomiska pålaga som det kanbli om vi släpper hyresregleringen. Jag fruktar också att kontoriseringen då får ännu störremöjligheter att breda ut sig i fastigheterna. Det är ju ändå mera lönande fören fastighetsägare att hyra ut kontorslokaler där hyresgästen kanske kostar påen hel del själv eUer inte behöver mycket av det som fastighetsägaren annarsmåste tiUhandahålla för famiher i ett hus. Han kan också strängt taget ta utden hyra som han själv taxerar att kontorslokalerna kan vara värda. Jag tycker att det är synd att vi släpper hyresregleringenför lokaler, och socialt är det minst lika viktigt för hyresgästerna att fåbehåUa hyresregleringen för lokalerna i dessa trakter. Med det anförda yrkar jag bifall tUlutskottets hemställan på samtliga punkter. Vi är helt överens, ochjag, om att lokalhyresgästerna skah ha ett skydd. Men det har diskuterats vUketskydd som är det bästa, det direkta besittningsskyddet i hyresreglerlngslageneller det besittningsskydd som infördes i allmänna hyreslagen 1968. Som jagtidigare sade har erfarenheterna från de orter där man har awecklathyresregleringen för lokaler Inte varit ogynnsamma. Vi har försökt ta reda påom det där har förekommit något sådant som med sin fantasi såvältahgt beskrev som en tänkt utveckling, men mgenstans har vi fått belägg föratt det har gått på det viset. Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. bland deorter det här gäUer finns det ganska många större det kan man Nr 94 räknaut eftersom hyresregleringen är kvar i 16 orter. Då säger : Ja, men det är inte . Pådet kan jag bara svara att det var Inte utan Köpmannaförbundetsom lämnade dessa uppgifter om tUlgången på lokaler I . Och när manskah väga för och emot och har erfarenheter från de orter där regleringen haravvecklats, så måste man säga sig att det finns skäl för både det ena och detandra. Vi har ännu mte så särskilt lång erfarenhet av detta, men jag har tagitstarkt intryck av den utformning som det indirekta besittningsskyddet har fåttför lokaler. Med en uppsägning föher vissa risker för husvärden om han har höjthyran för mycket. Då får fastighetsägaren betala ett skadestånd, som kan bhmycket stort, eftersom det inte bara blir fråga om flyttningskostnader utanäven om många andra kostnader och förluster som affärsldkare lider. Det ärdetta som är det väsentliga och som skiher besittningsskyddet i allmännahyreslagen från hyresregleringslagen. Med hänsyn tUl att det aUtså finnsså stark press i det indirekta besittningsskyddet med risken för skadestånd ochmot bakgrunden av den uppgivna relativt goda tiUgången på lokaler, har jag sagtatt jag Inte tror att vi behöver befara att lokalhyresgästerna utsattes för enstUlnärmelsevis allt det som i här målade upp. FruERIKSSON i (s): Justitieministern säger fortfarande att dettrollgen inte finns så stora risker. Men vad vinner man? Ingen kan tala om det.Och när det heter att vi inte tar så stora risker vill jag fråga: Varför skaUvi ta några risker aUs, så länge vi inte avvecklar hyresregleringen förbostäderna? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer civUutskottets hemstäUani betänkandet nr 18 punkten I röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Då herrWennerfors begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Utskottets hemställan bifölls. av lagen om hyresreglering, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 18 punkten 3 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat; Propositioner gavs på godkännande av dels utskottets motivering,dels utskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservationennr 3 b av , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren godkänner civUutskottets motivering i betänkandetnr 18 beträffande punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt utskottets motivering med den ändringdäri som föreslagits i reservationen nr 3 b av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Punkten 4 Nr 94 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förra -ioti propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Fortsatt oiltihet av lagen om hyres-Den som vill attkammaren bifaller civilutskottets hemstäUan i betänkan- rpalorintr m m det nr 18punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Ja - 303 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1463 i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad, Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 5 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civUutskottetshemställan I betänkandet nr 18 punkten 6 röstar ja, den det ej vUl röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 17 Propositioner gavs på bifall tiU 1 :o) utskottetshemstäUan, 2;o) reservationen nr 6 av m. fl. samt 3;o) reservationen nr 6 b av , och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votermg, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffande 179 Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. kontrapropositionen,upplästes och godkändes föhande voteringsproposition : Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 18 punkten 7 antar reservationennr 6 a av m, fl. den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren tiU kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 6 b av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: I enlighet härmed blev föhandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemstäUan i betänkandet nr 18 punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 6 a av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav föhande resultat; Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer civUutskottetshemställan I betänkandet nr 18 punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifalUt reservationen nr 7 av herrGrebäck m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat; Nej - 130 Avstår 31 Punkterna 9 och 10 KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 18 punkten 11 röstar ja, den det ej viU röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 9 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Ja - 303Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1463 i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 13 och 14 Kammaren blföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 10 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad.