prot · FU0986 · 1971-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels motionen nr 1313, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkten 1 i övrigt Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av i. Skegrie m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Skegrie begärt votermg upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Stöd tiU jordbmket i norra , tn m. Den som vUl att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemstäUan i betänkandetnr 33 punkten I, utom i vad avser , den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i Skegrie m, fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåhen i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner g?vs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av i Skegrie m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den 'om viU att kammaren bifaUer jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 33 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av i Skegrie m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. betänkande nr 34 i anledning av motionom ersättning tUl enskilda markägare för vård av egen mark i naturvårdssyfte,m. betänkande nr 31 i anledning av motionangående avskrivnlngsreglerna för rörelse- och hyresfastigheter vidInkomstbeskattningen betänkande nr 12 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslag tUl växtförädlarrättslag m. m. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 33 i anledning av proposition med forslag tiU lag omändring i lagen (1909:38 s. 3) om Kungl. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemstäUt, §3 Godkännande av den europeiska bosättningskonventionen Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 8 ianledning av Kungl, Majts proposition angående godkännande av den europeiskabosättningskonventionen jämte motion, Kungl hade I propositionen 1971:26 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över justitieärenden för den 5februari 1971 föreslagit att godkänna den europeiska bosättningskonventionenmed det tiU konventionen hörande protokollet med de förbehåU mot art, 3, 11, 12mom. 1 a och b samt 23 som angetts i propositionen. I motionen 1971:1234 av i Stockholmm, fl, hade föreslagits att I anledning av Kungl, Majts propositionnr 1971 angående godkännande av den europeiska bosättningskonventionenskulle besluta att avslå förslaget i proposition nr 1971 om ratifikation. Godkännandeav den europeiska bosättningskonventionen attriksdagen med bifaU tiU propositionen 1971:26 ocn med avslag på motionen1971:1234 godkände den europeiska bosättningskonventionen med det tillkonventionen hörande protokollet med de förbehåll mot art. 3, 11, 12 mom. 1 a och b samt 23 av konventionen som angetts i propositionen. HenMÅBRINK (vpk): Jag skaU fattamig kort. Vänsterpartietkommunisterna har i motion 1234 yrkat avslag på proposition nr 26 angåendegodkännande av den europeiska bosättningskonventionen. Vårmotivering för detta avslagsyrkande är i korthet den att vi är motståndare tillalla åtgärder som syftar tUl att ge utländskt kapital ökat spelrum när detgäller etablering eller förvärv av egendom i . Konventionen ger om denratificeras ökat spelrum just för utländskt kapital i vårt land. Ikonventionens artikel 4 sägs följande: "De fördragsslutande parternasmedborgare skall på de övrigas områden hkstäUas med dessas egna medborgare ifråga om åtnjutandet och utövandet av civUa rättigheter, vare sig de är avpersonlig natur eller avser egendom." Enligtartikel 10 skaU vaqe fördragsslutande part medge övriga parters medborgare attpå dess område utöva varje slag av förvärvsverksamhet på samma vUUcor som egnamedborgare. Godkännande av den europeiska bosättningskonventionen EECs centrala målsättningar är att underlättaarbetskraftens rörlighet mellan medlemsländerna och att underlättastorkapitalets etablering och förvärv av egendom i andra medlemsländer. Och iRomfördragets artikel 52 sägs följande: "Etableringsfriheten innefattarrätt att uppta och utöva självständig förvärvsverksamhet och även rätt att bUdaoch driva företag på de vUlkor etablerlngslandets lagstiftning föreskriver föregna rättssubjekt," Det går inte att komma ifrån att ratificeringen av dennakonvention har ett samband med de pågåendeförhandUngarna meUan den och , När man läser konventionen finner man att det i dennaockså hänvisas tUl Europarådsstaternas "gemensamma arv", tUl"den särskUda karaktären av de band som förenar" dessa stater ochtUl "den nära förbindelsen" meUan dem och främjandet av arbetet"att uppnå en fastare enhet". Var kommer detta stormaktsspråk ifrån?Vad jag kan förstå är det samma resonemang som används av de västeuropeiskastormonopolens EEC, Nämnas kan också i det här sammanhanget att samtligaEEC-stater utom har ratificerat konventionen. Utskottet säger i sin skrivning att konventionen inte harnågot samband med pågående förhandlingar meUan och EEC, Jag vUl dåpåminna om att närlngslagsstiftningen som antogs av 1968 är anpassadtUl konventionens krav genom lagen om rätt för utlänning och utländskt företagatt idka näring här i riket, I denna lag stadgas i prmclp skyldighet förutlänning och utländskt företag att hos regering eUer av den utsedd myndighetsöka tillstånd för sådan verksamhet. Men på regeringens förslag godkänderiksdagen vissa undantagsbestämmelser, vUka innebär att regeringen från denaUmänna skyldigheten att söka tillstånd, Uksom från andra bestämmelser, fårmedge sådana undantag som är påkallade med hänsyn tUl överenskommelser medfrämmande stat. Vad dessa undantagsbestämmelser har för syftemål framgår klartav departementschefens diktamen till statsrådsprotokollet vari sägs att dessaundantagsbestämmelser var avsedda att underlätta en svensk anslutning tiU EECoch Innebar en anpassning av den svenska lagstiftningen till Romfördragetsetablermgsbestämmelser. Jag skaU inte uppta kammarens tid med att närmare gå in pådetta. Vpk har väckt två motioner som senare kommer upp tUl behandUng ikammaren, TUl sist, herr talman! kommunisterna ärinte motståndare tUl att invandrade arbetare skall ha vidgade rättighetersåväl civUrättsligt som politiskt. Detta skaU gälla oavsett om deras ursprungslandtillhör eller ej. Vi är däremot motståndare tiU att utländsktkapital skaU få ökat spelrum när det gäller etablering eUer förvärv av egendomi , Med det anförda viU jag yrka bifaU tUl motionen 1234, HerrMÖLLER i (s); har med sin argumentering giviten vrångbUd av utrikesutskottets enhälhga förslag. Liksom övriga kommunistersom väckt motionen 1234 har han gjort en koppUng meUan förslaget attratificera Europarådskonvention och de pågående förhand-Ungarna medEEC, Den koppUngen är emellertid helt omotiverad. Jag erinrar om attkonventionen antogs av 1955, alltså långt innan EEC var bUdat, ochträdde i kraft först , Därefter har man i departementet i så god takt mankunnat arbetat fram förslag till ratificering. Att förslaget inte blivit klarttidigare har berott på att man givit förtur åt annat lagstiftningsarbete. Jag erinrar om att vi utfört ettgenomgripande reformarbete i den svenska utlänningslagstiftningen och i dennärings-rättsUga lagstiftningen, ett arbete som ännu pågår. Ett av syftena meddet lagstiftningsarbetet har varit att i rättsligt och annat avseende jämstäUautlänningar, som verkar i , och svenska medborgare. Jag har själv somordförande i invandramtredningen anledning att ingående syssla med dessafrågor, och jag räknar med att vi skaU kunna presenteraförslag som ytterligare förstärker jämställdheten meUan utlänningar svenska medborgare, så att vi inte diskriminerar utlänningar som verkar här. Syftet med denna konvention är att skapa ökadjämställdhet. När och hans partivänner talar om EEC och manar framen skräckfyUd bUd av effekten av det storkapital som skulle Invandra tUl vårtland från utlandet, vUl jag upplysa om att denna konvention uteslutande avserfysiska personer, alltså inte företag och juridiska personer. Och det är välföretagen som representerar det av så fruktadestorkapitalet, som kommer hit och köper upp svenska företag. Det är heltmissvisande att stå här och hamra på företagen och det storkapital derepresenterar, när konventionen bara avser enskUda personer. Vi förpliktar oss med denna konvention aUs inte att öppnaaUa dammluckor för utlänningar, ens I deras egenskap av enskUda personer, VIförpUktar oss att skapa ökad jämställdhet men behåUer rättigheten att, om vi såvUl, ha kvar restriktioner som gäUer för enskildas Inresa hit och etableringhär i landet. Det finns Uite något i konventionen som har tvingande innebördför svensk rätt, såsom den är utformad. Det står ett enhälUgt utrikesutskott bakomutskottets förslag och jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. Godkännande av den europeiska ' snttnings-!' HerrMÅBRINK (vpk): Jag förstår att i på aUa satt iörsö;-erframstäUa det så att denna konvention uite har något samband med EEC ellerRomfördraget, Men om man läser olika artiklar och dennakonventions artiklar, finner man att de stämmer väl överens på en massapunkter. Vidare sade att konventionen inte berörutländska bolags etablering i utan endast reglererar fysiska personersetablering. Men det är väl ingenting som hindrar att kapitalstarka krafter,exempelvis i , eller , kommer hit; de har rätt attköpa svenska företag och att driva dem i vårt land. Det kan väl ändå inte herrMöller komma ifrån. Godkännande av den europeiska bosättnings-konventiren I betänkandet sägs det, som jag framhöU i mitt tidigareInlägg: "Konventionen förutsätter att fördragsslutande stater strävarefter att avveckla gällande restriktioner i fråga om rätt att förvärva, innehaoch utnyttja egendom samt att utöva förvärvsverksamhet," Det stämmer ocksåmycket bra överens med paragrafer och artiklar. i (s): kunde ha fortsatt att läsa ettstycke i konventionen och i utskottsbetänkandet. Han talade om att de fördragsslutandeparterna skall sträva efter att avveckla gäUande restriktioner när det gälleratt förvärva, inneha och utnyttja egendom. Därefter sägs det att bestämmelsernai konventionen är att uppfatta som rekommendationer och att det står varje statfritt att aweckla gäUande restriktioner eller bibehålla dem. Dessa rekommendationer är aUtså inte tvingande, och om detgäller att skydda fundamentala svenska intressen är det ju aUdeles uppenbartatt vi inte kommer att aweckla restriktionerna. Jag bestrider att det finns något som helst logisktsamband mellan konventionen, som antogs åratal innan skrevs, ochdetta fördrag, Å andra sidan kan man inte bortse från att det finns en aUmänsträvan i att försöka eUminera onödiga restrUctioner meUan länderna. Jagär förbluffad över att , tiUhörande ett parti som har talatså högt om internationalismen, nu företräder en så trångsynt nationalistiskståndpunkt. Där det finns onödiga hinder mellan nationer och folk skallsjälvfallet medverka tUl att rasera dessa. HerrMÅBRINK (vpk): Det är riktigt, som i säger, att dennakonventlon antogs långt mnan EEC kom tUl, Men den är inte gUtig förrän den harratificerats, och det skall man göra nu just i samband med att den svenskaregeringen förhandlar med EEC. Beträffande restriktionerna vUl jag påpeka att det Ikonventionen också heter att de stater som ratificerat konventionen förpUktarsig att sträva efter en avveckling av alla restriktioner. Överläggningen var härmed slutad, Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemstäUan, dels motionen nr 1234, och förklarades den fönapropositionen vara med övervägande ja besvarad, § 4 Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 9 ianledning av Kungl, Majts proposition angående godkännande av överenskommelseom ändring i samarbetsöverenskommelsen meUan ,, , och m, m. Utskottets hemställan biföUs, § 5Inkomstprövnmgen av änkepension inom folkpensioneringen betänkande nr 25 i anledning av motioner angåendeinkomstprövningen av änkepension inom folkpensioneringen. Hen RINGABY (m): När socialministern i proposition nr 75 tiU1960 års riksdag föreslog att Inkomstprövningen i pensionshänseende skuUeslopas för kvinnor som blev änkor efter men att Inkomstprövningenskulle bibehållas för aUa dåvarande änkor var det många som protesterade motdetta både egendomUga och orättvisa beslut, AUa nya änkor skulle, beroende av åldern, få bibehållahela eUer en del av änkepensionen, oavsett hur hög egeninkomst de kunde skaffasig. Alla dåvarande änkor fick sitt kommunala bostadstUlägg eller sm pensionreducerad redan vid en sidoinkomst av . Redan vid enegeninkomst av var hela det kommunala bostadstUlägget ochpensionen borta. Mot denna uppenbara orättvisa reagerade från bötiandåvarande i motioner, undertecknade av bl, a, ochAstrid , Men även , i en motion av bl, a, iLjungskUe och fröken , och kommunisterna genom protesterademot detta sätt att splittra änkoma i två grupper med olika behandling vid ettmagiskt datum, just . Även andra lagutskottets majoritet ansågtUlvägagångssättet mindre bra och skrev i sitt utlåtande nr 1960: "Förslaget är således ett steg i riktning mot atthelt slopa Inkomstprövningen inom folkpensioneringen. De härför erforderhgareformerna bör genomföras så snart finansieUa och andra förutsättnmgarföreUgger, Detta kan Icke ske i ett sammanhang utan måste genomförassuccessivt. Därvid kan det Inte undvikas, att grupper, för vUkainkomstprövningen tUls vidare bibehåUes, känner sig missgynnade. Detta tiUtrots är ett successivt genomförande att föredraga framför en oviss väntan påden tidpunkt då inkomstprövningen kan avskaffas för samtUga." Det har gått dess, och fråganhar aktualiserats . Utskottet har gjort hknande uttalanden vaqegång, men ingenting har hänt när det gäUer de successiva reformer på dettaområde som man talat om. Inte heller har den ekonomiska situationen i landetblivit bättre , Tvärtom den är sämre nu . Även uppger utskottet en suck och konstaterar attförhåUandet är "mindre tiUfredsstäUande", Det kommer att ta tUl innan naturen på grund avmänniskans dödhghet har utplånat denna orättvisa, SkaU vi vänta på den dageneller skaU vi försöka avsevärt förkorta genom de successiva reformersom så uttalat sig för att genomföra? Att jag inte ställer något yrkande i denna frågaberor helt på den svaga ekonomin i landet, som regeringen får bära ansvaretför. Inkomstprövningen av änkepension inom folkpensioneringen Studiemedeltill studerande vid enskilda konstskolor hoppas att socialministernändå försöker göra de smärre förändringar i utjämnande syfte mellan de bådakategorierna änkor som faktiskt har uttalat sig för . I detta anförande under vilket hert talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar instämde () ochfröken (), henar i (m) och Hovhammar (m) samt frökenBergström (fp). Överläggningen var härmedslutad. §6 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 26 i anledning avmotioner om förbättrad social trygghet för frånskUd make. §7 Studiemedel till studerande vid enskilda konstskolor Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr27 i anledning av motion om studiemedel tUl studerande vid enskUda konstskolor. 1 motionen 1971:242 av m. fl. hadehemstäUts, att skulle i skrivelse tiU Kungl. anhålla attbestämmelser utfärdades om att studiemedel enhgt studiemedelsförordningenskulle kunna utgå tlU studerande vid de enskUda konstskolor tUl vUkastatsbidrag utgick enligt statsverkspropositionen bU. 10 B 13, Bidrag tillsärskUda kulturändamål. Utskottet hemstäUde att motionen 1971:242 inteföranledde någon åtgärd. Reservatlon hade avgivits av herrar Ringaby ochBjörck i (båda m), som ansett att utskottet bort hemstäUa, attriksdagen i anledning av motionen 1971:242 i skrivelse tUl Kungl. som sinmening gav tiU känna vad reservanterna anfört. HerrBJÖRCK i (m); Den valfrihet som olika skolformer garanterar är särskilt angelägeninom konstnärsutbUdningen. Varje form av statligt monopol på detta område ärolycklig och måste motarbetas. Påden linjen är också konstnärsutbUdningssakkunniga - som i sittbetänkande, vilket avlämnades föna året, även i fortsättningen räknar med ettmindre antal fria konstskolor jämsides med de statUga. Dessa fria skolor är avstort värde därför att de ger ungdomen möjlighet att efter avslutad grundskolapröva sina konstnärliga anlag. De flesta av dessa skolor ger ävenvidareutbildning för vuxenstuderande. Detär därför, herr talman, rimligt att staten ekonomiskt stöder de friakonstskolorna. utgår ett statsbidrag tiU driften av dem. Men det ärockså rimligt att de elever som studerar vid dessa konstskolor får sammamöjlighet som elever vid de statliga skolorna att söka studiemedel. harde inte denna möjlighet. Närdet gäUer kulturskaparnas vUlkor måste samhäUet visa generositet och se tUl attolika riktningar får komma tiU uttryck och olUca skolformer får arbetajämsides. Därför bör även elever vid fria statsunderstödda konstskolor bUdelaktiga av de studiemedel som utgår. I den reservation av och mig som här fogats tiUsocialförsäkrlngsutskottets betänkande nr 27 framförs krav på detta. Jag beratt få yrka bifaU tiU denna reservation. Studiemedeltill studerande vid enskilda konstskolor Fröken (): Den reservatlon som här talat för och som är fogad tillutskottsbetänkandet ser jag nog såsom ett utslag av den reservationssjuka somhar grasserat här under vårsessionen. Utövervad utskottet hemstäUer vill reservanterna faktiskt endast att skaUge Kungl. tUl känna att utskottet förutsätter att den berörda frågan lösesi positiv riktning. Man kan nog tycka att skaU man begära att skrivertUl Kungl. , bör det vara i angelägnare ärenden. noggrant refererar i betänkandet har denna fråga om StatUgtstudiestöd tiU elever vid enskilda konstskolor behandlats av en utredning. Dessbetänkande Innehåller en rad förslag för att förbättra viUkoren vid konstnärligutbUdning. Däribland finns också ett förslag om att man skall Inordna de friakonstskolorna i studiemedelssystemet. Deförslag som denna utredning lagt fram beredes nu i Kungl. Maj:ts kansli.Dessutom har åtskilliga framstäUningar med önskemål i samma riktning sommotionärerna och reservanterna här fört fram gjorts av olika berörda parterbåde tUl centrala studiehjälpsnämnden och tUl utbUdningsdepartementet. Avdenna anledning finner utskottet att några ytterligare anrop tiU Kungl, Majtinte är behövliga . Utskottet föreslår att motionen 242 inte föranleder någonriksdagens åtgärd. Jag ber att få yrka bifall tUl socialförsäkrlngsutskottets betänkandenr 27, HerrBJÖRCK i (m): Jag kan håUa med om att detta i vissa avseenden inte är någon särskiltstor fråga, men ur principiell synpunkt är det mycket viktigt att de statligakonstskolorna inte ensidigt favoriseras framför de privata. Detär inte något utslag av reservationssjuka i det här faUet från min och minmedreservants sida utan fråga om en principiell syn på den konstnärligafriheten i samhället. Överläggningenvar härmed slutad. Olägenheterna med byggnadsförbud av mer än fem årsvaraktighet Propositioner gavs på bifaU tlUdels utskottets hemställan, dels reservationen av hertar Ringaby och iNässjö, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan hen i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition ; Den som viU att kammaren bifallersocialförsäkrlngsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 27 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av henar Ringaby och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Nässjöbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: § 8 Föredrogs jordbruksutskottets betänkanden: Nr 31 i anledning av Kungl, Maj ts proposition angåendestödåtgärder på fiskets område, m, m. Nr 32 i anledning av Kungl, Majts proposition angåendeanslag till statens växtsortnämnd m, m, jämte motion. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemstäUt. § 9 Olägenhetema med byggnadsförbud av mer än fem årsvaraktighet Föredrogs civUutskottets betänkandenr 16 i anledning av motion angående olägenhetema med byggnadsförbud av mer varaktighet, I motionen 1971:1168 av . fl, hade hemstäUts, att i skrivelse tUl Kungl, Maj :t skulleanhålla om sådana tUläggsdirektiv tUl bygglagutredningen att redan under år1971 I avbidan på utredningens slutliga ställningstagande förslag framladesi syfte att undanröja de missförhållanden som medföljde byggnadsförbud av merän varaktighet. Utskottet hemställde att motionen1971:1168 inte föranledde någon ytterligare åtgärd, TUl detta betänkande hade fogatsett särskUt yttrande av fröken och (båda m). betänkande nr 16 behandlarolägenheterna av långvariga byggnadsförbud. Det är verkUgen ingen ny fråga.Motionen 1168 med bl, a, mitt namn, som behandlas i betänkandet, kan Inte göraanspråk på att ha tagit upp ett tidigare inte observerat missförhåUande. Vid revideringen av byggnadslagstiftningen togbåde departementschefen, motionärer och utskottet upp frågan, men den ansågsomöjlig att lösa. 1966 hänvände sig justitieombudsmannen tUl Kungl. sedanhan observerat grava olägenheter för fastighetsägare vid sina Inspektioner ochbegärde en utredning om skydd för enskUd markägare mot skadeverkningarna avlångvariga byggnadsförbud. tUlkaUade chefen förkommunikationsdepartementet sakkunniga för en översyn avbyggnadslagstiftningen. I direktiven behandlades också byggnadsförbuden ochdepartementschefen påpekade att utredningen borde söka lösningar, som innebäratt den enskilde inte ensam får bära konsekvenserna av samhällsutveckUngen. Hananvisade olika tänkbara vägar: "En väg att nå detta syfte kan vara atttillåta markägaren fortsätta ett redan påbörjat utnyttiande av marken i enUghetmed den plan eller de faktiska förhållanden som var gällande innanplansituationen ändrades. Investeringar som ligger inom ramen för markensaktuella användning skulle aUtså få förekomma, och markägaren kunde - medvetskapen att investeringar och mark kan komma att inlösas awägaom investeringen bör göras. För att undvika olyckliga konsekvenser av en sådanordning skuUe kunna tänkas att det öppnas möjlighet för det allmänna att redanpå ett tidigt stadium lösa in marken för att undvika alltför betungandelösenkostnader i ett senare skede. Ett i enlighet med dessa tankar konstrueratsystem skuUe Innebära att markägaren antingen kan fortsätta sin verksamheteller också jämförelsevis snabbt får bundet kapital lösgjort." Departementschefen framhåller vidare att utredningensuppdrag är omfattande och kan kräva . Utredningen bör därför, sägs det,i ett tidigt skede också överväga i vad män specieUt angelägna reformer kan medmindre ändringar eller kompletteringar av gäUande lagstiftning byggas in idenna och framlägga de förslag som prövningen ger anledning tUl Det har gått bygglagutredningenböqade sitt arbete. Ännu har inga förslag framlagts I syfte att undanröja deallvarliga missförhåUandena av långvariga byggnadsförbud. Motionen 1168 harväckts i syfte att påtala detta, I motionen framhåUes att det inte kan vararimligt att anta att man inte snabbt kan vidta åtgärder som tillförsäkrarmänniskor deras rätt tiU trygghet och god bostadsstandard.