prot · FU0941 · 1971-12-31 00:00:00 — Kan jag fä svar påfrågan om vi kommer all få tUläggskvoter, vore jag ocksä tacksam. Del är säkert bekant för de ledamöier iriksdagen som sysslar med bostadsfrågorna i utskottsbehandlingen all vi förinnevarande är räknar med ett bostadsbyggande på garanterat 95 000 lägenheter.Del gör det självfallet möjligt alt fördela ytterligare ett antal lägenheterliksom vi har brukat göra när vi kommii ett stycke in pä året. Men jag vUl ändåerinra om att vi har anledning att räkna med att det blir en någol knapparetUldelning än . Vi fär försöka göra fördelningen så rättvis som möjligt,och del är självklart att orter där man har och kan påräkna en UtveckUng börihågkommas så långt det är möjUgt vid den fördelningen. Det var värdefuUt att fä detta bekräftat avinrikesministern. Jag tar fasta pä att en hel del av denna bosiadskvol dä gårtUl norra stödområdet. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om åtgärder föratt öka sysselsättningen i Herr iraikesministern erhöll ordet föratt besvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 103, och anförde; har frågat om regeringen mot bakgrund av de senastemånadernas starkt ökade arbetslöshet i planerar att vidta nägraspecieUa åtgärder för att öka sysselsättningen i länet. Detpågår en ständig strävan att lUlföra skogslänen fler arbetstiUfäUen, Förraårets beslut om utbyggnad av det regionalpoUtiska stödet är ett av deviktigaste inslagen i dessa strävanden. Jag vUl särskUt peka på det särskUdasysselsättningsstödet i det inre stödområdet. Del är ännu för tidigt att uttalasig om effekten av detta stöd på . PreUminära uppgifter visar dockatt det redan nu föreligger ett ganska stort antal ansökningar om sysselsättningsslödfrån företag i inlandet, som har de besvärligaste sysselsättningsproblemen. Vadgäller specieUt vUl jag peka på några aktuella planer. Som redanmeddelats i annat sammanhang har regeringen för avsikt all lägga fram förslagom att Skogshögskolan och en fUial tUl arbelsmedicinska institutet medtUlsammans 370 anstäUda förläggs tUl . En industri som beräknas sysselsättadrygt 100 personer kommer att förläggas tUl VUhelmina. Utredningen ometablering av s. k. industricentra undersöker förutsättningarna för altförlägga elt sådant centrum tUl . förberederen specieU syssel-sältningsplanering i Åseleblocket. Delfinns alltså flera projekt av betydelse för sysselsättningen i Västerbottenslän. TiU detta kommer de aUmänna arbetsmarknadspolitiska insatserna som främsti form av beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning har stor omfattning ilänet. Omåtgärder för att öka sysselsättningen i Jag ber att få tacka inrikesministern för svaret, och jag vill ocksåuttrycka min tacksamhet över vad som gjorts för och för vadman planerar att göra. AnledningentiU min enkla fråga är den oroande utveckUngen av arbetslösheten i Västerbottende . hade vi drygl 1 000 fler arbetslösaän . Arbetslöshetenhar ökat i snabb takt sedan i slutet på fjolåret. hade vi3 014 arbetslösa, ökade antalet tUl 3 397 och nåddesrekordsiffran 3 543. har arbetslösheten alltså ökatmed drygt 500, trots att vi hade 2 391 placerade i beredskapsarbete och 2 659 iarbetsmarknadsutbUdning. Specielltoroande ser jag det vara att Umeåregionen visar en sådan uppgång i antaletarbetslösa, hade vi 606, I 386 anmäldaarbetslösa, en ökning alltså pä med eUer med 780personer. Byggnadsarbetarnahar drabbats hårdast. Men även transportarbetarna visar hög arbetslöshet. Inomde flesta branscher har antalet lediga platser Om åtgärder för att öka sysselsättningen i Västerbottenslän undersamma tid minskat. Industrifattigdomen i Umeomrädet gör det också svårt för dearbetslösa att finna andra arbetsuppgifter. För att belysa det aUvarliga i situationen förbyggnadsarbetarna kan en jämförelse i fråga om utbetaladearbetslöshetsunderstöd göras. Frän tUl den 9 mars 1970utbetalades i runda tal i arbetslöshetsunderstöd. Under sammalid i är har man betalat ut . Det finns mänga orsaker tUl den nu uppkomna silualionen.Elt nedbantat offentligt byggande, ett kraftigi minskat vägbyggande, nedläggningarav flera företag och en sägbrand är några av de väsentligaste anledningarna. En räddning vid tidigare Uknande situationer med kraftiguppgång i arbetslösheten i har varit att regeringen kraftigi ökatpä anslagsgivningen till beredskapsarbeten. Jag skuUe vUja fräga om regeringenhar för avsikt att göra någon ytterUgare salsning på beredskapsarbeten i Västerbotten.Och jag undrar också om statsrådet har några besked att ge om planeradelokaUseringssatsningar för ersättningsindustrier i bl. a. och Rundvik.Vi har också Vindelnområdet där situationen är ytterst besvärlig och där manfortfarande hoppas pä någon lokaUsering. Där är känningen av de bortfall avjobb som Vindelälvsbeslutet innebar mycket stor. Jag viU gärna säga att jag är väl medveten omatt haft en ganska bekymmersam utveckling, specieUt när det gällerbyggnadsarbetarna. Vi hade ett replikskifte mellanfinansrrUninstern och en ledamoi frän , där man bekymrade sig försysselsättningen för byggnadsarbetarna. Näst efter är faktisktVästerbotten det län där man haft den största ökningen av arbetslösheten justpå det området. Jag vet naturligtvis ocksä att fått känning av denaUmänna utvecklingen. Men jag vUl betona att arbetslösheten dock inteär av en sådan karaktär att man kan säga att det behövs nägra panikartadeåtgärder. Vi har inte totalt kommit över 60 000 arbetslösa, och normalt brukarvi anse att vi har fått lov att tolerera en arbetslöshet som legat någonstansmellan 40 000 och 60 000 . Som jag sade i ett tidigare svar ärfrägan om en ytterligare salsning pä beredskapsarbeten under beredning idepartementet, men jag är hindrad att närmare gå in pä det . FraHANSSON (s); Jag tackar för beskedet att det nu undersöksom det kan bli flera beredskapsarbeten också i . Jag har mest uppehäUit mig vid situationen i Umeomrädet.Det beror på att arbetslösheten där har ökal mesl , närmare bestämt med 500 personer. roU såsom uppfängare av demsom Ivingas flytta från inlandet är nu hotad, om inte den här utvecklingen iarbetslivet kan brytas. Vart skaUdessa människor ta vägen? De kan inte flytta tiUbaka tUl sinakommuner, ty där finns inle arbete. Alternativet för dem blir att flyttasöderut, där arbete kan ges. anser jag vara mycket olyckUgt. Vi harfaktiskt inte råd med en ytterligare åderlåtning av befolkningen iVästerbotten. Vi vUl ha kvar dem vi har inom länets gränser. Därför vädjar jagtUl inrikesministern att se lill alt kan få resurseratt vidta snabba åtgärder i den nu akuta situationen, specieUt i Umeomrädet. Överläggningen var härmed slutad. Ang. praxis för beviljande av poUtisk asyl i § 9 Ang. praxis för bevUjande av politisk asyl i Herr inrikesministern ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 108, och anförde: i har frågat mig om vUkenpraxis som gäUer när det gäUer huravida en politisk flyktingbevUjas eller icke bevUjas asyl i . Enligt 2 § utlänningslagen gäller som huvudregel attpolitisk flykting som är i behov av i värt land inle skaU vägrastUlstånd att vistas här. En politisk flykting som redan har rätt att vistas iannat land anses i praxis inte ha behov av här. Jag vUl emellertidpåpeka att det endast undantagsvis förekommer att utlänning som söker fristadhär betecknas som politisk flykting redan vid tUlståndsgivningen. Frågan omutlännings ställning som politisk flykting prövas därför i regel först isamband med verkstäUighet av beslut om avlägsnande ur riket. Enligt 53 §utlänningslagen får utlänning vid verkstälUghel av avvisning, förpassning,förvisning eUer utvisning inte sändas tUl land där han löper risk att bliutsatt för politisk förföljelse och inte heller lUl land där han inle åtnjutertrygghet mot att sändas lUl land i vUket han löper sådan risk. Vårabestämmelser om poliliska flyklingar är grundade pä reglerna i 1951 ärsFN-konvention angående flyktingars rättsliga ställning. Slutligen kan jag nämnaatt frägan om politiskt flyklingskap behandlas avullänningsutredningen som vänlas komma med betänkande under första halvåret1971. i (vpk); Jag fär tacka för svarel. En politisk flykting skaU enligt lagen inte vägras fristadi riket utan synnerUga skäl. Men asylrätten tUlämpas pä ett växlande ochegendomligl säll. Tre problem är särskUt aktuella. För del första; Vem är politisk flykting? Man bUr intenödvändigtvis bedömd som sädan även om man har goda skäl. Det har förekommiloch förekommer att invandrarverket awisar politiska flyktingar på ickepolitiskagrunder. Med slöd av utlänningslagens 19 § grundar man t. ex. avvisning på attden hitkomne antas sakna möjUghet att försörja sig anlaganden som invandrarverketinte alls är skyldigt att styrka. För detandra kan en politisk flykting awisas tUl Iredje land. 6 protokoU 1971. praxis för beviljande av poUtisk asyl i tycks oftaske utan hänsyn tUl konsekvenserna, trots att dessa enligt lagen skall beaktas.Nägra portugiser häller sig jusl nu Ulegalt gömda i . De har vägrattjänstgöra i den krigförande Afrikaarmén. Det finns beslut om deras avvisningtill . De misstänker på goda skäl att har utlämningsavialmed . Sädana avtal är inte ovanliga. Under hade Belgienliknande avtal med belräffande algeriska nationalister. Även i andrafaU är del ofla risk för att en politisk flykting awisas till tredje land.Saknar vederbörande rätt att uppehålla sig i det tredje landet, finns riskenatt han pä rent formella grunder awisas vidare exempelvis tUl hemlandet. SlutUgen har förekommit att awisningsbeslut mot utländskamedborgare verksläUls trots att nådeansökan avsänts lUl regeringen. Etltragiskt sådant fall var Kotsikos, den grekiske oppositionsmannen, som detofficieUa befordrade i militärjuntans händer. Det finns fler UknandefaU. Jag vUl fråga herr statsrådet: statsrådet att skapaformeU garanti för att åtgärder inte verkställs innan regeringen i sädana fallsagt sitt? Vad kommer att ske med de här nämnda portugiserna? Och tUl sist; Anser regeringen den brasUianskamUitärdiktaturen vara av det slaget, att medborgare i BrasUien kan ha skäl attsöka politisk asyl i ? Jag vUl gärna bekräfta att det förekommer attpersoner som åberopar politiskt flyklingskap inte kan göra gäUande att de harrätt att stanna här av just detta skäl. Jag har vid flera tillfäUen haftanledning att studera sådana ärenden, och jag kan försäkra iMalmö att en del personer, som ingalunda har haft med politik att skaffa ochsom över huvud tagel inte är utsatta för nägon risk att bli förföljda, åberopatdetta skäl, i förestäUningen att det skulle vara någonting som tog över allannan bedömning. Därför har del förekommit utvisningar även av personer somåberopat att de varit poliliska flyktingar, i sädana faU där grunden förpåståendet har varit mycket Ula styrkt och där man kanske tvärtom kan säga - sähar det varil i flera fall som jag känner lUl att det förelegat en grovbrottslig belastning både i värl land och i andra länder. Jag vUl göra herrSvensson uppmärksam på att flyktingar inte så sällan som en sista utväg anföratt de är utsatta för risken att få lida politisk förföljelse när de återkommerliU sitt hemland. Men det här är svära saker. Det nämns här ett specielltnamngivet fall, men det skaU jag inte gä in pä. Jag kan dock försäkra herrSvensson att det inle pä något sätt var styrkt att det fanns risk för någonpolitisk förföljelse - detta framgick också av den fortsatta handläggningen men väl alt den förvisningen skedde på god grund, eftersom den person det rördesig om inte hade haft förmäga att försörja sig vare sig här eller i något annatland som han tidigare hade besökt. När det gäller är vi medvetna om att ett antal personerjust har åberopat risken av politisk förföljelse. Sådana ärenden är underbehandUng, men jag kan självfallet inte gä in på dem . HenSVENSSON i (vpk): Herr inrikesministern försöker försvara en delfall, som har angripits, med att påpeka att det förekommer fall därdet i och för sig kan finnas goda grunder för en utvisning. Det var emeUertidinte de faUen jag frågade om, utan jag frågade om de faU, där det medövervägande sannolikhet är så, att vederbörande kan bli utsatt för poUtiskförföljelse, därför att det rör sig om sädana regimer och länder alt den riskenär högst uppenbar. Man har kanske i vissa fall också anledning att beakta attdet faktiskt står i lagen att bevisbördan när del gäller att awisa folk sompåstår sig vara poUtiska flyktingar vilar mer eller mindre på myndigheterna,eftersom flyktingarnas påståenden skall kunna förutsättas vara uppenbartoriktiga för att man i sädana faU skall kunna företa en avvisning, förvisningeUer förpassning eUer vad det är fräga om. Statsrådet var här inne på en annan sak, nämligen förmåganatt försörja sig, en förmäga som tydligen utgör nägon sorts mer eller mindredunkelt kriterium i vissa sådana här faU. När jag tagil informella kontaktermed myndigheter i i enstaka faU av den här typen, har jag vid en deltUlfällen mötts av det tipset givet i största välmening att om man t. ex.för ifrågavarande persons räkning sätter in en viss summa pengar 15 000kronor har nämnts - sä kunde man räkna med en välvUligare behandling när detgäUer bedömningen av huruvida en människa har förmäga att försörja sig eUerinte. PoUtiska flyklingar bär emellertid, herr stalsräd, mera säUan med sigmindre förmögenheler, och uppehåUslUlstånd i detta land skaU väl heUer intebeviljas mot uppvisande av mindre förmögenheter. Låt nUg bara säga en sak. Om iMalmö hörl sädana rykten, tycker jag att han skall awisa dem mycket bestämt.Jag har inte anledning att pä något sätt tro att man bedömer rätlen alt stannai detta land med hänsyn tiU vederbörandes förmögenhetssituation. Jag har aldrigmött något fall där jag hafl anledning att tro att sådana ovidkommande tingspelat in. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. fördelningen av bostadskvoten Herr inrikesministern erhöll ordet för altbesvara i (fp) i kammarens protokoll för den 4 marsintagna fråga, nr 110, tUl herr civUministern, och anförde: i har frågatcivUministern om han avser att vidta nägra ändringar beträffande riktlinjernavid fördelningen av bostadskvoten meUan i första hand länen och i andra handoUka regioner inom länen. Frågan har överlämnats tUl rrug för besvarande. De av antagna riktlinjerna för bostadsbyggandetsregionala fördelning innebär i huvudsak att bostadsbyggnadsbehovet bör liggatUl Ang. fördelningen av bosrads-kvoten Oavsett det totala bostadsbyggandets storlek skaU aUlså de olikadelarna av landet få sin med hänsyn till behovet riktiga andel. Hänsyn skaUhärvid tas lUl bl. a. bostadsbristens siorlek, näringsUvets expansion,regionalpolitiska strävanden och behovet av alt ersätta omoderna bostäder. Detfinns enligt min mening inle nägon anledning att ändra dessa riktUnjer. Hen i (fp); Jag ber att fä tacka inrikesministern försvaret pä min fråga. Det är tydligt att han inte avser att komma med några nyariktUnjer beträffande fördelningen utan ämnar fortsätta enligt de bestämmelsersom nu råder. Vi vet att fördelningen lUl länen i de yttre orraådenanedskrivits, medan man lagt mera på de stora tätortsområdena, storstadsområdena.Vi har för vårt läns vidkommande fält vidkännas en nedskärning med ca 300lägenheter per är, och det är klart att detta känns. Det heler i svaret att "bostadsbyggnadsbehovel börUgga tUl grund vid fördelningen". I vårt län har vi många expansiva orter.Vi har ett ganska svagt bostadsbestånd, där ett ersätlningsbyggande är mycketväl päkaUat, och vi har områden där regionalpoliliska strävanden mäste vägas ini bUden. Närmast är det väl tUl detta sistnämnda jag har velat anknyta. I detkommunblock där jag hör hemma har man räknat med att och de närmastefyra åren framåt kunna bygga 268 lägenheter . har vitUldelats 149 lägenheter. Det är klart att detta är högst OtUlfredsstäUande ielt läge då vi försöker bygga bostäder för alt bereda möjligheter förlokaUsering av förelag tUl vårt block. Och att behovet av ökade sysselsättningsmöjligheter äroerhört stort och något som vi har haft anledning att diskutera i mångasammanhang vet jag att inrikesministern är väl förtrogen med. Vi skulle aUtsåbehöva en helt annan tUldelning av bostadskvot. Jag tror ocksä att det voreriktigt att man gjorde denna tUldelning över , t. ex.delade ut bostadskvoter för treårsperioder. Pä det sättet skulle man kunna fästörre kontinuitet, förbiUiga byggandet, slippa ryckigheten osv., och det voreen väsentlig sak. Får jag säga tUl att vi gärnavUl se det sä, att om det finns möjlighet tUl en industrieU expansion sä bör mannaturligtvis också så långt möjligt tUlgodose denna genom tUldelning avbostäder. Men ibland har folk förestäUningen att bara man fär en kvot att byggabostäder kommer industrin också när man har någonstans att bo. Jag antar att hen inte har resonerat pä detsättet utan menar att det mäsle vara samordning niellan industrieU expansionoch ökat bostadsbyggande. 1 sä faU är jag helt överens med honom om alt det börbeaktas. HenWESTBERG i (fp): Självfallet har jag inte den uppfattning sominrikesministern nämnde, att man skulle fä företag sä snart man hade bostäderatt erbjuda. Men det går nog inte att diskutera bort att det finns ettsammanhang här. Det är svårt att intressera företag att komma liU en ort om maninle kan bereda möjligheter för den personal, som behöver följa med företaget,att få någonstans att bo. Jag tror det är viktigt att man här gör en totalbedömning.När man viU satsa på en region, t. ex. ett kommunblock, för att försöka brytaen negativ utveckling, får man gå fram över flera sektorer. Man kan inle baranöja sig med lokaUseringsbidrag, man mäste också satsa på bostadsbyggande ochkommunikationer, för att nämna ett par exempel. Det måste alltså ske entotalbedömning, där bostadsbyggandet måste vägas in med aU den kraft som ärmotiverad. Det är därför jag menar att det är otiUräckUgt att man fåren kvot på 149 lägenheter, när man skuUe behöva 268. Vi behöver inte tala ombostadskö i detla sammanhang. Del är problem som inrikesministern väl kännertUl, Om ätgärder för att förse industrier med arbetskraft Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om åtgärder för att förse industrier med arbetskraft Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 4mars intagna fråga, nr 112, och anförde; har frågat vUka åtgärder jag ämnarvidta för alt industrier, som är i stort behov av personal i något fall angesdet aktueUa behovet tUl över 500 personer skall erhålla erforderligarbetskraft. Industrins efterfrågan på arbetskraft varierar starktmeUan olika branscher och regioner samt med konjunkturerna. har en inte obetydUg nedgång i eflerfrågan kunnat konstaleras. Samtidigtfinns det emeUertid även i detta läge industriförelag som har ett icketUlgodosett behov särskilt av yrkesutbUdad personal. För att möta detla behovinriktas de statliga åtgärderna i hög grad på yrkesutbUdning.ArbetsmarknadsutbUdningen beräknas sålunda nästa budgetår komma att omfatta 105000 personer. Andra åtgärder för att underlätta arbetskraftens anpassning tUlarbetsmarknaden är utbyggnaden av arbetsförmedlingen och övrigarörlighetsstimulerande åtgärder. Jag viU emellertid också understryka attindustrins möjligheter att rekrytera erforderlig arbetskraft i högsta grad ärberoende av dess eget handlande. Skall industrin kunna hävda sig i konkurrensenom arbetskraften mäste den kunna erbjuda en god arbetsmiljö och lockandearbetsviUkor i övrigt. Genom större vUUghet frän industrins sida att etablerasig i sysselsättningssvaga områden skulle ocksä rekryteringen av arbetskraftunderlättas. Om åtgärder för att förse industrier med arbetskraft HerrENSKOG (fp): Jag ber att få lacka inrikesministern försvaret. Denna fräga tar upp ell i dessa tider mycket ovanligt förhåUande, Vihar hörl exempel på detta i tidigare frågor som vi behandlat. Anledningen lUl frågan var att jag kände lUl att ASEAunder elt halvår har behov av att öka sin arbetskraft med 600 man, men hittUlsbara fått 75. Man har begärt att fä importera ett par hundra man, eflersom detinle ser ut att gä all fä arbetskraft inom landel. Man har dock fält tUlståndatt ta in endast 60 man. Det är beklagligt att företag som är i stort behov avarbetskraft inte tycks kunna erhålla sådan trots att det finns arbetslösa runtom i landet - aUdeles nämndes siffran 60 000 personer, I det aktuellafaUet finns det arbetslokaler, det finns maskiner, det finns arbetsorder, mendet saknas arbetskraft. Detta medför alt leveranser specieUt leveranser liUandra länder försenas, vUket leder tUl kommande svårigheter att få nyaexportorder. Om arbetsmarknadsverket inte kan lösa dettaarbetskraftsproblem genom att flytta om arbetskraft frän andra häll inom landettUl , , Helsmgborg m. fl, platser där arbetskraft saknas, tas dåfrägan om import av arbetskraft upp tUl prövning pä nytt? Detta inlägg av är verkligenintressant. Det är säUan som dessa förhåUanden belyses. Vi har ju del ojämnaförhållandel att det på flera orter i landet finns en efterfrågan påarbetskraft, som jag beskrev tidigare. Vi är tydligen överens om att så ärfallet. Sedan frågar ; Skulle man inte då kunnaimportera arbetskraft utifrån? Men han kommer också fram tUl, och del tyckerjagär riktigt, att fråga om det inte finns möjligheter att bättre tUlvarataga deresurser som finns inom landet. Han stäUer förhoppningar på arbetsmarknadsstyrelsen.Men hur många är del inte som ägnat sig ål att kritisera den verksamhet somarbetsmarknadsstyrelsen bedriver just i syfte att underlälla rörligheten avarbetskraften i vårt land? Nog stämmer detta förhållande tUl en visseftertanke. Det bör vara angelägel för oss allesamman i detta lUla land attändå försöka hushålla med våra tillgångar på bästa sätt. Jag vUl gärnaunderstryka att det också är mycket angeläget att man frän industrins sida tartill vara möjligheterna att tillgodogöra sig den äldre arbelskrafl som finns,kanske också försöka lägga upp produktionen och anordna lokalerna pä ett sådantsätt att man kan räkna med att anstäUa kvinnlig arbetskraft i störreutsträckning än man gör . Jag tror att man får gå fram pä flera olika vägar för allbemästra delta problem. Den ur företagets synpunkt mest bekväma vägen är attsäga; Lät oss få arbetskraften utifrån, - Men vi är medvetna om attdet drar med sig en mängd problem, koslnader osv. Man kan således inte utanvidare anvisa den vägen som den helt självklara i ett sådant här läge. Hen ENSKOG (fp): Jag lackar för de ytterligare synpunkter som inrikesministern nu ladefram. Jagkan nämna att företaget i detta faU har gjort mycket stora ansträngningar föratt skaffa arbetskraft. I ett faU, där man fick reda på att ett annat företagskulle fristäUa 200 man, tog man kontakt med detta företag för attförsöka fä vederbörande att ta anställning vid ASEA. En man reste också upp tUlföretaget och diskuterade situationen. Tyvänsade de friställda att de inte vUle flytta, utan de vUle hellre omskolas föratt försöka få arbete på hemorten. De erbjöds att få välja arbetsplats i fleraav de städer som jag nämnde här , eftersom det kunde ordnas ensnabbutbildning om de inte var hemmastadda i yrket i fräga. Men tyvärr har detinte lyckats. Det är att hoppas att det bUr större omsättning i detta fall ochatt vederbörande blir mera intresserade av att flytta tUl de områden där detfinns arbeten för dem. Det tycks vara så att just omskolningskurserna gör attmånga i det längsta drar sig för den flyttning som de kanske ändå inte kommerifrän, därför att det inte finns arbete på den plats där de är omskolade. Omåtgärder för att förse industrier med arbetskraft Jag skaU inte förlänga debatten, men jag tycker att själva problemetverkligen är värt att begranda åtskUUgt. Ur den synpunkten tycker jag att detär väldigt bra att har tagit upp frågan tUl belysning här. Jagtror att det egentligen ocksä ligger djupare orsaker bakom svårigheterna att fåfolk tUl vissa industrier i landet, och de orsakema bör man försöka attackera.Del kan, som jag pekat pä, vara arbetsmiljön, men det kan hända att man ocksäkan göra insatser i övrigt för att få människor att gå över tUl de näringar därvi behöver arbetskraft.