prot · FU0957 · 1971-12-31 00:00:00 — 1 iär skriver en forskare: "Den samlade informationen i etl stort arkiv kanliknas vid ett korlregister som varken är uppställt i någon alfabetisk ellerkronologisk ordning." Då är det inte lätt att arbeia. Hur skallriksdagsmännen hitta det de behöver för alt orieniera sig? Hur skaU politiker,forskare och blivande experter finna det de söker för sin kunskap och sinastudier? Del är härom vär motion rör sig. Den som skall ta stäUning lillansvaret för hjälpverksamhet UU mUjardbelopp och som vUl alt de svenskastödjarnas intresse och hjärta skall hell vara med kräver lättare tiUgång tiUkäUorna, vill veta inte bara om dagens gärning ulan även om bakgrunden ochanledningen den enlusiasm som en gång fanns. Lät mig peka hell korl pä hur del började.Opinionen för bislånd åt utvecklingsländerna väcktes i vårl land för längesedan, tidigare än någon tror. Vi vet faktiskt datum: , dåKungl. Maj:l gav nägra personer tillstånd att insamla medel och utge skriftersaml "lämna understöd ät sådana missionsstiftelser i andra länder, somsynes behöva eller förtjäna bidrag". Det sålunda stiftade SvenskamissionssäUskapel, i vUkel bl. a, juslitiestatsministern ochbiskoparna och af Wingärd verkade och som bakom sig hade metodislpastornGeorge Scolt vilken som icke varande svensk ej kunde framträda och uttala sigoffentligt, just här hade bUdats på trettondagen del ärel, men behövdeKonungens tUlstånd för sin verksamhet, och Konungen gav del tillståndet. Detta sällskap har varit pionjären. Missionen har alltsåfått Kungl. Maj:ls officieUa erkännande redan vid starten. Det finns alltså papperpå all Kungl,Maj:i stödde u-landsarbetels begynnelse. Utvecklingenskedde den gängen oerhörl snabbi i jämförelse med alll x H H det som gick trögt dä för liden. Man kan peka pä den lidens , -i 1071 nyhetsbyråer,missionstidningarnas redaktioner, t, ex. ----- här iSverige som skrev så myckel och citerade en mängd Flet statligaut- utländska Udningar som lästes och översalies i den svenska tidningen, vecklingsbiståndet Man hademycket att berätta. Vi kan knappasl tro all del är sanl alt de niostörsta missionssällskapen i och hade 1453 missionärer och 767 stationer i arbete. missionärerpä därju numera arbelar. gick ävenUU missionsinstilulet i som är myckel betydelsefullt i Del gick ocksä pengar pä Frägan är om inte den del av svenska folket som i dagkänner lill u-hjälpen och är inlresserad för den är procentueUt lägre än denvar dä, och då mäste vi hitta utvägar. Den forskning som SIDA stöder sker UU slor del pä doktorsnivå,och det är i och för sig inte något fel, men del krävs också forskning på ellplan som kan ge en breddning av informationen, en popularisering, och vi troratt förslaget i vår moiion skulle åsiadkomma en väsentlig förbällring av dennödvändiga insikten i dessa frågor. Jag vUl påpeka alt några tidningar just framhållitatt del vore lättare all fä opinionens stöd för u-hjälpen om man kunde lämnatydligare besked om det som hänt lidigare. Jag anser ocksä att det är mycketbetydelsefuUt med saklig upplysning, inle minst efler ell program som sändes i repris . Där framfördesanklagelser mot missionen, vilka delvis mäsle bollna i okunnighet och dessutomhar ökal förvirringen och misstron. Jag kan bara påpeka alt programmeirecenserades i under rubriken . Skadeglädjen lyste fram. Jag anser att detla program faktisktskadat väsenlliga ling även om det hade många positiva inslag. Jag kan peka på några artiklar som skrivits i lidningarnamed anledning av delta program. Redan programmels litel "mission iKongo" har, skriver en lidning, något av giftpU från elt djungelbakhållöver sig. Tidningen tiUägger: "Annars var del så gott som programmeiigenom en ringlande kedja av negalivismer, upprepade frän det kriliseradeprogrammet 1970." En missionär som varil många är i skriver i enartikel med anledning av detta program: "Vi har själva varit ute pämissionsfällel i i 37 är - mycket av tiden i vUdmarker. Var deten kultur all bevara, då del där t. ex. var brukligt att döda alla IviUingarsom föddes? Kan den missionär som sökt bekämpa en sådan sedvänjaanklagas?" Man lalar i programmet om missionärernas negativa sidoroch berättar ingenling positivt, men här talar dock en kännare om hur missionärer kom tUl slammar som levde i analfabetism, lärde dem all läsa och gav dem något att läsa osv. Vel ni hur många afrikanska språk som hade skriftspråk före missionärernas ankomst? En kulturs slörsla rikedom är 91 den I aprU 1971 hade inga skrivna slamspråk dä de försia missionärerna kom. Detär etl gigantiskt arbete all t. ex. översätta tUl dessa språk. Det harmissionärerna gjort. Detta stod i tidningen . Under rubriken påpekartidningen: "Ofla är del missionärer som skapat en stams skriftspråk genomatt teckna upp del lalade språket. De har på så sätt utfört en ovärderligkulturinsats. Det är också genom alt på delta säll närma sig folk som de fåttinsikter i kulturmiljön och kunnai förslå folkets sätt alt tänka och handla. Ofta lalas del annars slarvigt om hur missionärerna brutitner den gamla kulturen," Ja, del har ocksä skett i vårl land, all den gamlakulturen ersatls med något annal, påpekar tidningen och forlsäller:"Missionärernas skolor och andra kulturinsatser har säkerligen bidragitUll alt göra förändringarna mindre smärtsamma," Det är vad som också skerdärute. Man anklagar oss också för alt vi har elnografiskasamlingar i , och man viU all vi skall skicka Ullbaka dem. Del kan ligganägol i del med tanke på hur dåligt utrustat är i fräga omprakliska lokaler. Tack vare att missionärer och forskningsresande på 1700- och1800-lalen förde hem elnografica frän fjärran länder blev det emeUertidbevarat; i annal faU hade det inle funnils kvar . kan det eventuelltdelvis skickas tUlbaka när de nya, moderna staterna där ute uppför byggnadersom passar och i vUka föremålen kan konserveras. Jag tror det är fel attangripa missionen för att de föremål som finns på Elnografiska museel har förlshem UU . Jag vUl yrka bifall reservationen 8belräffande frägan om minimiram för del statliga slödel missionen ochövrigt enskUt hjälparbete. sade alt pengar finns tUl hands.Del är ju bra, men jag är inte helt säker på att hon tolkar situationenrikligt. Missionen har faktiskt inte alla gånger de medel den behöver. Detarbeie som utförs av missionen är oerhört omfattande. Den internationellamissionssjukvården är betydande i en rad av världens fattigaste länder, ävenjämförl med dessa länders statliga sjukvård. Jag skall la några exempel. Missionssjukvården i uppgår lill av dentotala sjukvården, i tUl 43 proceni, i (förr ) tUl 20procent och i till 12 proceni, Pä en konferens i för nägolmer än elt är sedan talade man om hotel mot denna verksamhel genom bristen påmedel man måste faktiskt länka sig att skriva ned antalet sjukhus, och delförelåg svårigheler även beträffande skolorna. Det vore beklagligt. Missionensoch övrigt enskilt humanitärt hjälparbete har med knappa resurser nättutomordentliga resultat i , men medelsbristen är kännbar. Genom det goda samarbelel med folken i berörda u-länderblir ocksä den verksamhet som stöds av missionen av stor omfattning. Utövercirka 10 000 inhemska lärare, läkare och annan sjukvårdspersonal har svenskmission cirka I 400 från hemlandet arbelande i , SIDA har 454personer arbelande i , Enligl statistiken driver eller siödermissionen 2 100 boltenskolor med 230 000 elever, 390 meUanskolor med 68 000elever och 46 realskolor och läroverk med 22 000 elever. Man har över 2 400elever i sjukvårds- och hanlverksskolor. Man har 73 sjukhus och sjukstugor med130 000 inneliggande patienter under årel och man har ocksä 200 poliklinikermed över 1,3 mUjoner patienter per är. Man har radioverksamhet osv. Vi lyckeralt SlDA:s biståndsregler skulle kunna vidgas. Vad beträffar t, ex, anslag lUlbyggnader och inventarier bör lägre krav än nu slällas på organisalionernasegna bidrag. Även beslämmelserna för starlbidrag bör uppmjukas. Jag kan somjämförelse med de som moderalerna i sin partimolionhemstäUer om, vUkel krav följs upp i reservaiionen, nämna all Väsllyskland förelt par är sedan gav lill missionen och gav 38miljoner kronor. Jag skall för lidens skull inle säga mer. Bara nägra slutord:Har Kungl, Maj:l en annan uppfattning om missionen nu än 1835? Dä var Kungl,Maj:l yllersl välviUig mol missionen, godkände aUa stadgar för del försiamissionssällskapet och gav därmed u-landsarbelel en god start. Vi skaU prisaKungl. Maj:l för det. Förhoppningsvis hyser Kungl. Maj;t samma välvilja och harsamma positiva inställning UU missionen . Jag hoppas all missionen skallfå erfara det i allt vidare utsträckning. den 1 aprU 1971 Det statliga utvecklingsbis tände t I detla anförande instämde herrar i Gäddvik (m),i Skärstad (c) och Böriesson i (c). HerrSVENSSON i (vpk) korl genmäle: Etl par passusar i i Ägnasanförande är ganska förbluffande. Här diskuterar vi aUtså en anslagsfråga därhundratals mUjoner kronor skall ruUa, och han säger öppet all del knappasl hörUU saken - här är inte räll forum att diskulera ät vUket håll och tUl vUkeländamäl de skall rulla. är del väl inle sä att han i själ och hjärta anserdella; han vUl väl hell enkell inte höra lalas om de obehagliga fakla somvidlåder specieUt utlåning den Världsbank som siöder. i Agnas mä säga vad han vill! Han kan gä UllVärldsbankens årsrapporter, han kan gä lUl dess egen statistik, han kan gä lUlde dokumenl som har med konstitution och organisalion alt göra.Han skall finna all det trots alll är förre krigsministern som ärordförande. Han skall finna all alla ordförande har varilamerikanska storkapitalister. Han skaU finna all de huvudsakliga lånlagarna ärländer av lypen , , , , . Han skallfinna all del fakiiski finns belägg för alt man beviljade det stora länel UUSydafrika härom ärel. Han kan gå till invandrarverkets handlingar och se attdet finns belägg för vad jag nämnde om den brasUianske flyktingen som intekommer all bevUjas polilisk asyl. Han kan ocksä fä klart belagt för sig all ,som aUlsä siöder, släller sådana viUkor för mottagarna som innebär allde mäste accepiera en myckel ulpräglad slorförelagsvänlig och kapitalistiskordning, som begränsar deras nationeUa självständighet och rörelsefrihet. Hanvet alt siöder alll delta, och han kommer all rösta för del. den 1 aprU 1971 Jag Irorall hans ovilja all höra dessa faktiska omsländigheler relateras har den mycketenkla bakgrunden all han inle vill höra om den verklighet som han länker röslaför, ulan han vUl kunna sova lugnt i tron pä att missionen ochslorkapitalismen skall lösa de faltiga ländernas problem. i Agnas (m) korl genmäle: Jag log upp i anförandeunder erkännande av all han kanske rörde vid förhåUanden som borde kriliseras,men när han här i ell i förväg skrivel anförande - där 1. o. m. "frutalman" tydligen stod i manuskriptel - rabblade upp en mängd saker gjordedel på mig ell beklämmande inlryck. Ingen kan ju direkt granska det han sade.Vissa uppgifler var kanske rikliga, men han hopade dem i sädan mängd. Han talade ocksä om dokument som jag kunde läsa. Ja, demkan jag läsa, men han hade tolkat dem pä ett sätt och jag och andra skullelolka dem pä elt annat sätt, åtminstone i vissa delar. Om vUl skapa tilltro för kommunismeneller för sill sätt att se på världen han kanske kallar det marxismen - mäslehan framföra sina tankar pä etl annat säll. Jag mäsle som åhörare här i bänken liksom vUken annan åhörare som helsl - reagera. Man gär väl inte fram på detdär sältel, om man vUl vinna förlroende! Del ger mig ell skrämmande intryck avatt den värld vi är pä väg in i eflersom förmodligen blir aUt fler är en värld där förlryckel komnier frän elt annathäll än del hen nu pekar på, men det kommer i alla faU. Jag inbUlar mig att jagockså känner en smula, eftersom jag har rest där. Jag känner ,jag känner tUl svenska insalser där. Jag skaU inte blanda mig i grälet mellansocialdemokrater och kommunister, men jag anser det riktigt all vi fullföljerdel vi har börjal med där ute i . Och vad vUl sättai stället för som han angrep? HaUe har säkert mängasvagheter, han är i händerna pä folk som han kanske inte borde ha att göra med.Men är en kommunistisk diktatur bättre? SkuUe det vara någonting som vi bordeönska att få i stället? Jag har aldrig nägonslans i de slaler, där den ideologisom företräder har kommii UU makten, sell att människor harblivit friare eller rikare. Jag påstår att del är osanning farmed. Kanske invänder han nu: Del har jag inte sagt. Men indirekt är hela hansbevisföring och hela hans resonemang just elt typexempel på hur man lalar i deländer där man påstår sig vara för friheten, för de fattiga folkens frigörelse,men i själva verkel håller människorna inom sina egna gränser i tvång, ja, ioerhört hårda bojor, där man häller länder, som man har lagl under sig, i denhårdaste fångenskap. Vi kan tänka t. ex. på de baltiska randslalerna. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Tre korta punkler! För del första: Jag talarinle här i kammaren för att vinna förlroende hos , del kan jagförsäkra honom. den 1 aprO 1971 För del andra; Återigen ell ganska förbluffande yttrande!Här säger N|- 57 all han inte kan bemöta mig, för han har inte läst de handlingar som rör . Hur vore del om han läsle dem, innan han satte sig här och voterade och beslutade om hundratals miljoner? Dä fick han reda pä del här lånet tUl och andra vackra ling. För del Iredje skuUe jag vilja säga all vi nu här ser elltypiskt exempel vecklingsbiståndet på en man som har sä att säga överlevt fråndet kalla krigels aimosfär. Befrielserörelser, över vilka det kommunistiskapartiet i della land varken har vUja - och om det hade vUja inle förmåga - attutöva något tryck eUer något inflytande, dessa befrielserörelser som spontantkommer alt uppslå i de utsugna länderna är för aUlid liktydiga medkommunism av det enkla skälet all de holar den samhällsordning som i decennieroch århundraden har plundrat de här fatliga nationerna. i Agnas (m) korl genmäle: Del var ju intressanl och lärorikt all höraalt inte talade för att inge , som han kaUar mig,förtroende. Del är alltså olika människor som vänder siglUI. Somliga vUl han inge förlroende hos, och dä förmodar jag all det är demänniskor som kanske i huvudsak bara lar emot upplysningar och informationerfrän etl vissl häll, medan han räknar med all hos oss, som försöker se sakenfrån olika håll, är del omöjligl alt inge förtroende. Vidare säger han all jag har sagl att jag inte har läsldokumenten. begärde all vi skulle läsa dem pä samma sätt om viläste dem. Då sade jag all han förulsäller att vi skuUe läsa på samma säll somhan. Vi läser dessa dokument med en annan tolkning, sade jag. Del är väl sanlatt jag som riksdagsman inle sätter mig ned och läser precis aUa papper somangår de olika proposilioner eller förslag som kommer; del är väl en heltomöjlig uppgift i sin omfattning, särskUt som jag inte hör detta utskott.Men å andra sidan är jag inte hell okunnig om vad är och vad dengör osv. Jag mäste framhåUa alt vi alltid kommer att lolka dem olika. Men avherr anförande läl det som om sanningen låg bara pä hans sida.Jag medgav ju all han kunde ha delar av sanningen, men han framställde den päell sätt som inle ingav förlroende. Sedan talade han om nägon som hade överlevt det kallakrigel om del var jag vel jag inle. Men jag är säker pä alt om de ideologiersegrar som företräder, sä har jag ingen chans att överleva. Hen i (s): Det är med glädje man konstaterar all vi tUlryggalägger en ny etapp pä vägen mot enprocenlsmålel enligl denfastlagda tidtabellen. Vi skall inle underskalla de statsfinansiella påfrestningarsom kommer all uppstå när biståndet närmar sig 2 miljarder. Men vi bör nog inlei överväga all rygga den utfästelse som har gell i Förenianalionerna och inför andra internationella fora tUl de fattiga folken. Det viktigaste som har skett pä senare tid i fräga omu-hjälpen är anlagandet av FN-slralegin för del andra utvecklingsärtiondet, som 1970-talel skall bli. har vältaligt erinrat därom. den 1 aprU 1971 Del är ellcentralt dokument med rikllinjer, nya mål och förhoppningar. Man flyttar frampositionerna , från det första utveckUngs-ärliondet, som berellså mänga besvikelser men som ändå bidrog att främja och aktivisera industrUändernasinsatser, säkerl mer än som hade skell om inte detla utvecklingsärtionde hadeproklamerats i FN. Det bistra faktum kvarstår dock att klyftan mellan fatligaoch rika länder har vidgats under 1960-lalel, även om nivä myckelsakta har höjts. Denna klyfta kommer all bestå . Uppnåendet av enprocentsmälet, även i det nya ochkvalilalivl förbättrade skick i vUkel det uppställts i FN-stralegin, betyderinte att denna klyfta skulle minska, inle heller ulan vidare att nelloinflödelav bislånd skulle öka. Skuldräntor och amorteringar pä de länsom u4änderna lagil upp i industrUänderna växer hotfullt aUlmer och tar nucirka hälften av brutloinflodet av bislånd. Teoretiskt kan etl läge uppslå inom en relalivl näraframlid där kapilalulflödel frän överstiger vad de fär in i bislåndfrån i-länderna. Om della skaU kunna förhindras, vilkel är tvingande angelägetför all inle handel och utveckling skall lamslås, är det väsentligtmed en stor samlad aklion av industrUänderna för all skriva ner u-ländernasskuldbörda. och likasinnade länder bör här ta lämpliga initiativ. Dessvärre fär man nu konstatera all u-hjälpen är i motvind i de storaindustrUänderna. Lål mig framhålla alt ett väsentligt drag i den nyaFN-stralegin är all den liUförls en ny dimension. Vid sidan av betoningen avden ekonomiska tiUväxten och bruttonalionalinkomslen, som lidigare hardominerat målsättningen, har sociala mäl och syften förls in i strategin päförgrundsplals. Inte minst från svensk sida har värdefuUa initiativ här lagitsoch vunnit beaktande - man kan nämna professor ochriksdagsledamoten som spelal en betydande roU i all slä fram justde sociala värderingarna i FN-strategin. Del heler nu i strategin allulvecklingens yllersla syfte är alt förbättra människans levnadsvUlkor ochdärför bör en rätlvis fördelning av inkomster och förnödenheter åstadkommas förall främja såväl social rättvisa som effeklivitel i produkiionen. Man kan konsialera alt den nya FN-slralegin ligger väl ilinje med svensk biståndspolitik, antingen del gäller all renodla målet föroffentUgt bislånd obundenhet i biståndet eller betoningen av de multilateralaorganen. Läl mig, med den arbetsfördelning vi har gjort iutrikesutskollet, beröra ett par reservationer. 1 reservationen 3 av herrar och tolkasFN-stralegin på elt särskilt sätt, och reservanterna drar slutsatsen allSverige inle bör ge bislånd . Motivet är all borde inrikia sigpå att bistå de faltigasle länderna och att inle tillhör den kategorin pågrund av det rikliga bisländel frän öslstalerna. Vårl bistånd tUl är nunågra mUjoner dels för ell s. k. mullibi-projekt i regiUU en koslnad av , dels några projektför mödra- och barnavård. Del varinte korrekl när sade all FN-slralegin lägger "huvudvikten"vid insalser i de allra fattigaste länderna. Där talas inle om någon huvudviktutan om särskilda insatser, särskUda åigärder, särskUda program. Men därav skaUman icke dra slutsatsen att mäste eller bör utforma sitt bisiänduteslutande med tillämpning av fatligdomskrileriel - del har redan erinrats omdella. De flesla länder som vi ger betydande bistånd kan utan vidare hänförasjust till denna kategori av de allra faltigasle. Men annars finns förnärvarande ingen definition av FN-slralegins ländergrupp "de minstutvecklade", och all uiforma en sädan definition är inle en uppgifl förSverige ensaml. FN:s generalförsamUng anlog emellertid i höslas en resolulionsom innebär en begäran lUl berörda organ all studera denna fräga för all fåfram en identifiering, få kriierier på gruppen "de aUra faltigasle".Den s. k. Tinbergenkom-mittén häUer pä all undersöka dessa frågor.Ekonomisk-sociala rådet, :s styrelse och andra internationellabiståndsorgan har också anmodats att ge hög prioritet ål saken, så attgeneralsekreteraren skaU kunna rapportera . Det kan nog inle bli lal om all entydigt utpeka en särskUdländergrupp pä säg 1020 nationer och säga all jusl de är de allra fattigaste.Snarare kommer man att sälla upp vissa kriierier i samband med varje särskUdbiståndsinsats, med beaktande av all etl land kan vara aUmänl sell mycket svagtutvecklat men mer avancerat i vissa särskilda avseenden. Man rör sig härnaturUgtvis pä utomordentligt ömtåliga fält, men vi har skäl tro all dennadebatt skall föras framåt i nära framlid och öka förutsättningarna för attinrikia biståndet där hjälpbehovet är störst. Men även därefler mäsle det varaklokt för oss alt bibehålla rörelseutrymme och flexibilitet i värt länderval. När reservanterna herrar och pekar påöststaternas bistånd tUl och anser all detla skulle vara moliv för oss allavbryta en insats - klen som den är men dock en börian - lUl , sä har deltavarken stöd i FN-strategin eller i den svenska tidigare ultalanden idenna fråga. Tvärtom sade att elt utvecklingssamarbete medCuba kan bli möjligl och motiverat. Del finns alltså ingen anledning atttUlmötesgä reservanterna. Jag vUl i del sammanhanget erinra om att iStockholm m. fl. har motionerat om ell biståndsanslag till pä 20 mUjonerkronor som etl första sleg i en ulbyggnad av sjuk- och hälsovård enligl ettprogram som uppges vara beräknat tUl och som skissartatskuUe vara presenterat för SIDA. har yrkat avslag på denmotionen, och man kan väl utan vidare säga att projeklel inle är så konkrelutvecklat och moget att någol svenskt anslag skulle vara påkallat, ävenom vi med liden kan bli inlresserade av alt siödja projektet. Som framgår av Kungl. Maj;ts proposilion prövar SIDA förnärvarande förutsättningarna för vidgade insatser frän svensk sida lill Cuba.Ell par man befinner sig redan där, och kommer en delegation fränutrikesdepartementet och SIDA alt resa ner lUI och studera lämplighetenoch möjUgheten av nya biståndsinsatser. Medan ländervalet är på tal skall jag säga några ord omreservaiionen 4 av m. fl. belräffande biståndsinsatser i och den 1 aprU 1971 Det statliga utvecklingsbis tände t 4 protokoll 1971. Reservanterna yrkar allSIDA skall utarbeta en plan för att den 1 aprU 1971 väsentligtöka biståndel lill dessa båda länder. Reservaiionen är föga slarkl motiverad,eflersom delsamma i själva verkel sägs med andra ord av ulrikesulskollels majoritet. Där pekar man pä dels all Detstatliga ut- tidigare betonal skälen för all stödjaländer som drabbats av aparlheids- vecklingsbiståndet regimerna isödra , dels all bistånd lämnats i skUda former länder som ,, , SwazUand och andra länder som har känning avaparlheidsregimerna respekiive sanktionerna mol . SIDA har byggt ulsitt bisländskonlor i och därmed underlättas att väsentligt öka vårainsalser, vilkel avsikten är, som genom sin kopparinduslri har rikarenaturresurser än de flesla andra länder i del s, k, svarta har avSverige främst begärl personal-och experlbiständ, men inte heUer andra formerför bislånd bör uteslutas. Jag anser därför alt reservanlernas önskemål redanär i sak lUlgodosedda och all ingen ytterUgare bestäUning av ärpåkallad, I den kommunisliska partimolionen 674 av , fl, kritiseras Världsbanksgruppens verksamhel, och iMalmö har nyUgen varil inne pä detta i etl passionerat anförande, I moUonenyrkas avslag pä Kungl, Maj:ls förslag om anslag pä 175,9 mUjoner kronor liUInternationeUa utveckUngsfonden, , Del är elt förslag av stor räckvidd,eftersom det berör ett av huvudorganen för svenski mulUlaterall bistånd. Som vihörde här mera ulföriigt beskrivet än i motionen gär kritiken ul pä attVärldsbanken har UU mäl alt främja kapitalistisk företagsamhet ochimperialistiska iniressen. Motionären ifrågasätter om det är förenligt medsvenska folkets intressen och vår biståndspolitiks principer att medverka i ensådan långivning. Man begär utredning och granskning av Världsbanksgruppensverksamhel, och i väntan därpå bör svenskt kapital inle satsas. Visst kan man rikla kritik mot Världsbanksgruppens arbeie,mot dess prioritering och sätt all arbeia.