prot · FU0986 · 1971-12-31 00:00:00 — Om utskottet hade följtvår motion, skulle man säkert ha funnit metoder att minska antalet gränsfaUjämfört med det av utskottet föreslagna systemet. i Skegrie (c) kort genmäle: Det har inte funnitsstörre motivering för utskottet att följa den motionen än att följa t. ex. herrJonassons motion, som gäller en uppflyttnlng av , eller , som gäller en uppflyttning av . De motionärerna kan förasin talan med precis samma motivering. HenMOSSBERGER (s): Jag skulle egentligen kunna fatta mig ganskakort, eftersom det inte råder särskilt delade meningar i utskottet. Dessutomhar redan i Holmgården och senast i Stöd tiU jordbmket i norra , m. nt Skegrieyrkat bifall till de punkter där vi är överens. Det är väsentliga förbättringar som jordbruksministern harföreslagit i propositionen. För mjölken Innebär det en ökning på meUan 1,5 och6 öre per kg, vilket betyder att det särskilda stödet kommer att utgå med per kg. Vidare föreslås pristiUägg på kött av nötkreatur, får och svinmed mellan och per kg. Kostnaderna för stödet uppgår till 66 ä70 , vilket medför en ökning av stödet med 29 miljoner å30miljoner kronor, eller kanske litet mer. Dessutom föreslås en rad andraförbättringar, t, ex, för rationalisermgen; stöd kommer att utgå även tiUjordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter. Detta förslag är, tycker jag, mycket positivt förjordbruket i norra och kommer att innebära väsentligainkomstförstärkningar för jordbrukarna. Man kan helt Instämma i det. Det är glädjande att utskottet har kunnat enas på deflesta punkter om det som jordbruksministern har föreslagit, men det är klartatt det hade varit ännu angenämare, om vi hade kunnat uppnå en hundraprocentiganslutning tiU hela förslaget. Det är dock bara på ett par punkter som vi harhaft delade meningar. Trots de delade meningarna ligger våra uppfattningarganska nära varandra. Det gäller i första hand inflationsregeln, som herrHansson i Skegrie nämnde. Där finns en reservation om att pristiUäggen skalljusteras i samma takt som den allmänna prisnivån ändras. Man vill ha sammajusteringar på jordbrukets produkter som i den aUmänna prisregleringen, alltsåen justering halvårsvis från vart och ett av åren 1971, 1972 och1973. Detta låter ju ganska tiUtalande, och på ett sätt kan man håUa med om attdet kunde behövas, men enligt vad jag kan se betyder det en kompensation ovanpåen redan befintlig kompensation på det området, om jag får uttrycka mig så.Därför har utskottsmajoriteten funnit i Ukhet med jordbruksministern attförslaget bör överses minst . Då jag vet att jordbruksministern kommer att yttra sig idetta ärende, behöver jag kanske inte säga mer om det systemet. Vad beträffar det andra stycket på s. 8 om det begränsadeinvesteringsstödet är det inte heller där så mycket som skiljerutskottsmajoriteten och reservanterna från varandra. När reservanterna i sinreservation skriver att det begränsade investeringsstödet bör utgå för attbrukaren och hans familj skaU erhåUa en tillfredsställande försörjning, är viinom utskottet helt överens med reservanterna, och det finns således ingadelade meningar på den punkten. Man kan här endast hänvisa tiU samtliga deförbättringar som föreslås i propositionen. Utskottet skriver också I sitt utlåtande: "1 avvaktanpå resultatet av uppbyggnaden av sådana jordbruk bör i vissa faU även jordbrukmed begränsade utvecklingsmöjligheter kunna få rationaliseringsstöd." Ipropositionen står vidare: "Nuvarande bestämmelser om lånegarantier ochstatsbidrag för jordbrukets rationalisering bör i tiUämpUga delar gäUa även fördet begränsade investeringsstödet." Utskottet säger även att det i Ukhetmed departementschefen finner motiverat "att den föreslagna typen avrationaliseringsstöd tlU jordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheterförsöksvis får prövas tills vidare". Utskottsmajoriteten har inte ansett det vara möjUgt attmedge investeringsstöd även för, som här framfördes, nyetablering, vUketreservanterna och motionärerna har begärt. Detta står nämUgen inte iöverensstämmelse med syftet med det föreslagna investeringsstödet. Förslaget om stöd till jordbruket i norra harföregåtts av en utredning, som tidigare framhållits här. Den utredningen varhelt enig i sina förslag. har följt utredningen på alla punkter ochhar även förbättrat utredningens förslag i några avseenden. De frågor somreservanterna tar upp har inte, mig veterligt, föranlett några skildaståndpunkter varken inom utredningen, hos remissinstanserna eller blandrepresentanterna för jordbrukets föreningsrörelse. Det är således uppenbart att det förslag, somutskottsmajoriteten framlägger, är helt i överensstämmelse med propositionenoch utredningens förslag. Jag hoppas därför, herr talman, att kammaren följerutskottsmajoriteten, och jag yrkar bifall tiU utskottets förslag på samtligapunkter. Stöd tiU jordbruket i norra , m. m. Hen ANTBY (fp): Det är alldeles tydUgt att det särskUdastödet tiU det norrländska jordbruket nu är moget för en modernisering. Detfinns vid det här tillfället anledning att påminna om att propositionen byggerpå och ansluter sig till en enhällig utrednmg. Jag tycker också att man kannotera, att jordbruksministern har varit generös och gått längre än vadutredningen har gjort i visst avseende, I det stora hela är vi ense om det förslag som nuföreligger tiU behandling. Förslaget innebär ju också en avsevärd ochvälbehövUg förbättring för det norrländska jordbruket. Att det norrländska jordbruketbehöver ett specieUt stöd med tanke på de särskUda svårigheterna iklimathänseende och i andra avseenden är vi alla överens om. I egenskap av reservant vill jag här helt kort framhåUabehovet av att bestämmelserna för rationaliseringsstödet blir utformade på ettsådant sätt att de medger en flexibel behandling. Förhållandena skiftar ju frångård tiU gård, från bygd till bygd, och det är därför viktigt att lantbruksnämndernafår vida befogenheter. Jag viU i det avseendet instämma med de tankegångar somherr i Holmgården framförde här . Erfarenheterna från den tid stödet fungerat visar att detfinns behov av någon form av indexreglerlng. Jag tycker också att det är mer ikonsekvens med vad vi i övrigt har beträffande jordbruksregleringen att manäven inför något sådant system i det här fallet. Jag vUl med detta yrkabifaU till jordbruksutskottets hemställan med undantag för de avsnitt där detföreligger reservation. Där yrkar jag bifaU tUl denna. Jag hade kanske inte behövt delta i dennadiskussion eftersom i Holmgården och andra talare så utmärkt harpresenterat de förslag som har att behandla. Men jag viU ändå sägaett par ord om de två punkter där det föreligger reservationer, därför Stöd tiU jordbmket i norra , m. tn att jagkan för min del inte rekommendera att anta förslagen i dessareservationer. Låt mig först beträffande frågan om områdesindelningen ochgränslinjerna mellan de olika områdena få säga det har också utredningenkommit fram tiU att det är väldigt svårt att exakt bedöma var dessagränsUnjer skaU gå. Utredningen fann snart att det skuUe bU nästan ogörligt attfå en gränsUnje som alla kunde acceptera. Det blev inte lättare för mig när jagskuUe ta itu med den här frågan. Om jag skuUe ha haft ambitionen att korrigerautredningen på denna punkt, då hade inte kunnat påräkna ett förslag idetta ärende den här våren. För mig var det viktigast att förslagetförverkligades, i all synnerhet som inget område har fått vidkännas någraförsämringar; aUa har tvärtom fått förbättringar. I det avseendet gick jaglängre än utredningen. Jag vill med några ord kommentera de bådareservationsförslagen, av vilka det ena går ut på att man skall indexregleradet särskilda prisstödet. är det så att även jordbrukarna i norra det grundskydd som följer av att ändringar i jordbrakspriserna kan skehalvårsvis, om konsumentprisindex ger anledning tiU det. Att använda samma slagav indexreglering för det särskilda prisstödet i norra kan av fleraskäl inte anses vara lämpligt. Den allmänna indexregleringen, eller inflationsregelnsom vi kallar den, innebär ju inte att varje enskild produkt är indexreglerad,utan man räknar ut jordbrukets totalinkomst och ser efter hur mycket näringenskaU ha i kompensation med hänsyn till förändringarna i konsumentprisindex. Dåfår man fram en totalsumma, och därefter klarar man ut på vilka produkterpriserna skaU höjas så att totalsumman uppnås. Vissa produkter får ingenting,vissa får mer och andra mindre. Jag förestäUer mig att man inte är såintresserad av att ge spannmålen mycket mer nästa gång vi skaU justerapriserna. Detta särskilda stöd till jordbruket i norra haren alldeles specieU uppgift, nämligen att jämna ut skUlnaderna i lönsamhetmellan jordbruket i landet i övrigt och jordbruket i norra . Man harförsökt awäga stödbeloppen inom de olUca regionerna på grundval av dennaskillnad i lönsamhet. Men skUlnaden är ju inte evigt bestående, och den diskussionsom förts om gränsdragningen visar att man inte löser detta problem genom någonindexreglering, utan det behövs en ständig översyn, som utlösernya priser på de olika produkterna med hänsyn tUl skillnader i lönsamhet vidrespektive tidpunkt. Dessa skillnader i lönsamheten beror givetvis tUl en delpå att de naturliga förutsättningarna för jordbruk är ofördelaktigare i norraSverige än i . Vidare är det på det sättet, såsom framgick av herrJohanssons i Holmgården anförande, att det finns en relativt hög andelsmåjordbruk i norra . Jag kan nämna att två tredjedelar avbrukningsenheterna har högst i norra , medan andelen är 40procent för resten av landet. Det kommer emellertid att ske en förändring tiUstörre brukningsenheter i norra och då är det möjligt att prisstödetinte skaU vara lika högt som , i vart fall inte på aUa produkter. Inom stödområdet växlar förhållandena således betydUgt ochdet är det utredningen med i spetsen har försökt fånga upp just genomatt dela in norra i olika regioner med olika stödbelopp. Vi har fåttfem olika stödregioner för mjölk och fyra för kött och fläsk. Denna indelninghar skett med utgångspunkt i de uppgifter som fanns tillgängliga då utredningenarbetade . Förhållandena i fråga om stödbeloppen kommer självfalletatt förändras . Såsom jag framhållit i propositionen måste en översyn avstödet göras, och en eventuell ökning skall komma dem tUl godo som mest behöverden. En justering av stödet skaU sålunda ske tiU förmån för de jordbrukare ochde produkter där ett ytterligare stöd behöver sättas in. Det finns därför Intenågot skäl att följa konsumentprisindex. Om man gör det är det faktiskt riskför att man skapar skillnader meUan jordbrukare i ohka områden som inte ärbetingade av stödbehovet. Jag sammanfattar mina synpunkter på det sättet attprisstödet skall utjämna de olika skillnader i kostnader som finns mellanjordbruk i norra och jordbruk i landet i övrigt. Vi vet ingentingom hur dessa skillnader kommer att utveckla sig . Detär en sak som vi måste följa mycket noga och som måste klarläggas genomförnyade undersökningar. Och det finns Inget samband mellan dessakostnadsskiUnader och något tillgängligt Index. Det som sagts i denna diskussion om inte anser att vi gjort en rättvis indelning av områdena tyder på att maninte kan klara dessa frågor genom någon indexreglering utan att det krävsfortlöpande undersökningar . Vi behöver också kunna seeffekten av det stöd som vi nu skaU besluta om. Det är aUtsålönsamhetsskillnaderna mellan norra och som hela tidenskaU vara avgörande. Denna fråga måste lösas på det sätt som har föreslagits ipropositionen, nämUgen genom en översyn . Med anledning av att i Skegrie menade , om man inte indexreglerar detta prisstöd, undergräver jordbrukarnasekonomi vid en penningvärdeförsämring viU jag säga, att även jordbrukarna inorra ju får del av den aUmänna prisjustering som äger rum Uksom ocksåav de förbättringar och justeringar som kommer att genomföras halvårsvis. Det andra förslag som tagits upp reservationsvis men sominte har förts fram av utredningen är att man skulle utöka antalet mottagare avrationaliseringsstödet. Detta stöd tUl jordbruksföretag med begränsadeutvecklingsmöjligheter syftar ju tiU att de nuvarande brukarna skaU få hjälptiU sådana investeringar att de under återstoden av sin yrkesverksamma tid kanskaffa sig en bättre försörjning än vad de annars skulle kunna. Det inriktarsig aUtså på problemet med de jordbrukare utan någon annan sysselsättning, somhar kommit upp , som har liten Inkomst av sina jordbruk och som med denuvarande bestämmelserna inte kan få lån och bidrag. Det föreslås nu att deskaU få både bidrag och lån så att de kan utveckla företaget trots att det intepå sikt kan vara bestående och lönsamt. Så länge de viU vara aktiva skaU dessajordbrukare kunna ha en dräglig försörjning. Det är alltså fråga om pengar som skjutes tUl som hjälpför dem som brukar fastigheterna. På räknar jag precis somutredningen Stöd tiU jordbmket i norra "orie, m. m. Stöd tiU jordbmket i norra , m nt gjorde medatt stödet tlU jordbruket i norra skaU lämnas på ett sådant sätt attdet blh fråga om rationella jordbruksenheter. Vi måste rikta in oss på detta.Stödet tUl företag med begränsade utveckUngsmöjUgheter är en åtgärd som vividtar i avvaktan på uppbyggnaden av utvecklingsbara företag. Det är ju endastsådana större företag som i längden kan ge brukaren en dräglig inkomst. Härvidlag har jag således för min del helt ställt migbakom utredningens enhälliga förslag, dock med den ändringen att jag ökat detgeografiska området för det här stödet. Utredningen säger nämligen;"Eftersom stödet är avsett som en hjälp åt dem som redan driver ettföretag med begränsade utvecklingsmöjligheter, bör garanti för jordförvärvslåneller driftslån i samband med nyetablering inte ifrågakomma." Det äralltså avsett för alla de små företagare som kanske hade nödgats lägga neddriften, om vi inte hade infört denna möjlighet för dem att utveckla s'naföretag. Det and'-a förslag som reservanterna har tagit upp är attinvesteringsstödet också skulle avse deltidsjordbruk. Låt mig bara fästauppmärksamheten på följa de faktum för att inga missförstånd skall råda: detstöd vi nu förordar over budgeten tUl mjölk och tiU kött och fläsk utgårsjälvfallet tiU alla som har sådana produkter att sälja. Även deltidsjordbrukarefår alltså det höjda produktbidraget; på den punkten råder ingen tvekan. Mennär det gäller det särskilda rationaliseringsstödet bidrag och lån har vigått så långt att om de får av sin mkomst från den egnabrukningsenheten så kommer de i fråga för bidrag och för lån. Däremot finns detingen som helst anledning att ge sådana subventioner som Ugger i detta specieUarationaUseringsstöd tUl en person som kanske har av sin inkomstfrån ett htet deltidsjordbruk och av inkomsten från annanverksamhet. Vi måste även på det här området sträva efter attjordbruksverksamheten blir av en så pass stor omfattning att den är försvarligur ekonomiska synpunkter även på litet . Det finns goda skäl attfundera på hur man skall kunna hjälpa dem som har svårigheter att klara sinförsörjning i den här delen av landet, men när bara en liten del av inkomstenkommer från jordbruk och skogsbruk är inte rationaUseringsstöd påjordbruksområdet det rätta medlet. Utredningen, vars betänkande ligger tiU grund för mittförslag, har konstaterat I samband med avgränsningen av stödåtgärderna att jordbrukspoUtiskaåtgärder inte nämnvärt kan förbättra inkomsten för brukare av jordbruk som inteomfattas av det föreslagna stödet. Utredningen har framhålUt att den hardiskuterat med glesbygdsutredningen lämpliga åtgärder för att övergångsvisunderlätta fortsatt sysselsättning vid mindre jordbruk i norra . De frågorna kommer att tas upp av glesbygdsutredningen i dessfortsatta arbete. Därför tycker jag att det finns skäl att awakta resultatet avdet. De två förslag som reservanterna har lämnattycker jag för min del inte bör förverkligas. Man bör se det särskildarationaUseringsstödet som en försöksverksamhet för att hjälpa en stor grupp avjordbrukare som måhända eljest hade tvingats att tidigare gå ifrån sittjordbruk. HerrSTJERNSTRÖM (c): Jag vUl först uttala min tUlfredsställelseöver att jordbruksministern lagt fram det föreliggande förslaget. Jag hoppasatt det inte är någon slutgUtig lösning utan ett steg på vägen för attförbättra förhåUandena för jordbruket i norra . är ju ett avlångt land med skiftande förhållandenoch förutsättningar för jordbruk. Det är därför ytterst nödvändigt att vi haren regionalt anpassad jordbrukspoUtik som tar hänsyn till oUkheterna. Det ärnödvändigt om vi skall behålla jordbruket i områden med sämre förutsättningar.De flesta torde nu vara ense om att detta är synnerligen önskvärt ur en radsynvinklar. Jordbruket utgör ryggraden i de norrländska bygdernas näringsliv.Tar man bort en så viktig pusselbit, blir det mycket svårt att ersätta den medannan företagsamhet. Den företagsamhet det här rör sig om kommer ju ut i allabyar. Dessutom har jordbruket, såsom påpekats, mycket stor betydelse ursysselsättningssynpunkt även indirekt. 1 t. ex. sysselsätts övertusen personer inom jordbrukets fÖrädUngsindustri. Även i behövs jordbruket ur beredskapssynpunkt,och jordbrukets betydelse för naturvården torde stå klar för de flesta som harnågon erfarenhet på det området. Propositionen bygger i huvudsak på det förslag som den s.k. lagt fram, och det är vi norrlänningar tacksamma för.Om Norrlandsjordbruket skaU behåUas får man säga att dessa stödåtgärder kommeri de . Det är möjligt att det i vissa bygder redan ärför sent. Ålderssammansättningen på brukarna om det finns några kvar ärmycket hög, och ungdomen har lämnat bygden. Med tanke på den höga medelåldernpå brukarna borde dock den nya jordbrukspolitiken för norra hakompletterats med lånemöj-Ugheter för nyetablerande brukare på mindre gårdar;det finns då folk som övertar de gårdar som efter hand bUr tomma. Det kravethar vi framfört i vår motion. Jag vUl understryka att en nyetablering är enförutsättning för att kunna bibehåUa det norrländska jordbruket Uka väl somjordbruket i andra delar av landet och det gäller lika väl för jordbruket somför annan företagsamhet. Den föreliggande propositionen innebär även stöd tilluppbyggnad av företag med begränsade utvecklingsmöjligheter. Det är ytterstvälkommet. Det ger möjUgheter tiU stegvis uppbyggnad och dessutom möjUgheterför de äldre jordbrukarna att få utkomst på den egna gården. Det måste vara ensynnerligen förmånlig aretsmarknadspoUtisk Insats för samhället. Jag vUl dock understryka behovet av att de anvisningar somlantbruksnämnden skaU arbeta efter utformas så, att detta stöd kan utgåtämligen generöst. Det är angeläget att även yngre lantbrukare kan få del avstödet eftersom företag med begränsade utvecklingsmöjligheter trots benämningeni många fall kommer att bU ett led i en successiv uppbyggnad avjordbruksföretagen. Det är således inte endast en temporär lösning. Jag hoppas att vi ej skall behöva uppleva nu under denärmaste månadema och åren att lantbruksnämnderna nödgas avslå en rad Stöd tiU jordbruket i norra , m. m. Stöd tik jordbmket i norra , m. nt framställningarsom jag tror kommer om stöd tiU företag med begränsade UtveckUngsmöjUgheter,Jag hoppas verkligen att jordbruksministern, som enUgt min uppfattningvisat välvilja med denna proposition, ser tiU att vi inte får svåra hindergenom krav på arbetsmarknadspolitisk bedömning och långsiktigrationaliseringsbedömning. Men även inom är förhåUandena skiftande, I vissadelar finns det ganska stora arealer odlad jord, detta framför allt i närhetenav de större tätorterna. Där har man även annan sysselsättning, och jordbruketkan utvecklas på ett annat sätt än i skogsbygderna med små arealer odlad markoch stora avstånd tiU andra sysselsättnlngstiUfäUen. Där måste man utvecklajordbruket i kombination med andra näringar i högre grad än vad som är nödvändigti områden med stora arealer odlad jord. I vissa delar är de odlade arealerna såbegränsade att om de fördelas på några brukningsenheter och förmodligen ärdet angeläget ur boendesynpunkt måste de hänföras tUl deltidsjordbruk,eftersom gårdarna blir för små. Det är i dessa bygder ytterst behövUgt att ävendeltidsjordbruket får del av stödet tiU förbättringar och rationaliseringar. Men där delar inte jordbruksministern reservanternassynpunkt. Jag tror att vi som kommer från skuUe kunna visa upp mångaföretag av den typen, där det vore angeläget att gå in med smärre stöd för attunderlätta hanteringen, så att familjen har möjlighet att fortsätta med deninkomstgrenen. Det kanske inte främst är en lönsamhetsfråga, utan en fråga omatt orka med och klara arbetet. Jag tror att det finns ett behov härav i mångabygder i norra . Mannen i familjen kanske arbetar kontinuerligt iskogen, men ett mindre jordbruk kan vara en bra komplettering. Varför då intelåta dessa människor få del av stödet och på så sätt göra det lättare för demsom behöver ha den inkomstkäUan? Det är ytterst viktigt att även små gårdar blir kvar;såväl små som stora gårdar behövs om vi skaU kunna behåUa en omfattandejordbruksproduktion i norra , och det är ju ett mål. Det skuUe seganska kalt ut i vissa bygder om inte även mindre jordbruk får möjlighet attöverleva. En undersökning beträffande bestående arealer, som lantbruksstyrelsengjorde , visar att för är bestående åker. Det tyder på att om vi skaU behålla jordbruksproduktionen i dessa bygder,får man räkna med att ha kvar även något mindre gårdar. Det vore bra omjordbruksministern ville tänka om på denna punkt. Prisstödet har fått en utformning som förbättrarlönsamheten i det norrländska jordbruket. Stödet borde dock varainflationsskyddat på samma sätt som jordbruksprisavtalet. Men det vUl mtejordbruksministern vara med om. Vi tror väl aUa att stödbehovet är störst iinlandet och i de nordligaste länen. Då kan det aldrig vara riktigt att man haren ordning som innebär att inflationen gräver ur stödet. Det drabbar de bygdersom är i störst behov av det. Den som följt prisförhandUngarna borde ha detklart för sig att jordbruksorganisationerna vUl ha inflations-skydd. Det ärklart att man kan hävda den synpunkten att indexskyddet i övrigt gäller helanäringen, de samlade produkterna. Men det är då så mycket enklare att göra enomräkning i detta avseende då sUpper man t, o, m, förhandlingar om vUkaproduktslag som skall ha detta skydd. Det är bara att räkna upp det procentueUteftersom vi av aUt att döma är ganskaeniga när det gäller stödets fördelning meUan de olika varuslagen. Jag skallinte fortsätta längre; flera talare har understrukit behovet av stöd tilldeltidsjordbruken och tiU nyetablerade jordbruk samt angelägenheten av attstödet görs inflationssäkert. Jag ämnar rösta på reservationen, eftersom dengår ett steg längre än det ganska långa steg som propositionen tar när detgäUer att skapa en bra regional jordbrukspolitik. Därför yrkar jag, herrtalman, bifaU till reservationen. Stöd tiU jordbmket i norra , m. m. I dettaanförande instämde i (c). Hen (): Jag har inte kunnat låta bU att fundera överhur från den ena dagen tiU den andra kan svänga i sina bedömningar.Vi diskuterar ett Norrlandsproblem för lantbrukets folk, och det är välmånga som har förståelse för dess svårigheter. 1 går diskuterade vi ett problemsom berörde vanligt arbetsfolk i . Det var inte mycket förståelse atthämta då. Man menade nästan att en hel del av vårt arbetsfolk kunde leva på devackra vyerna, de fina utsikterna. Jag tycker vi har anledning till litet mer konsekvens ivårt resonemang när vi bedömer oUka yrkesgruppers möjligheter att stanna kvar isin hembygd. Det rör sig om precis samma sak. Bönderna viU ha en utkomst försig av sin verksamhet så att de kan stanna. Vanligt arbetsfolk önskar precisdet samma. I går fanns det möjlighet att ge försörjning för omkring 500familjer av . Då var det ingen förståelse att hämta. Jag ville bara notera denna skUlnad. Hert i Skegrie (c); gör en ganska avsevärdfelbedömning, 1 går gällde det en fråga om vi skulle förstöra mycket betydandenaturområden, gäller det en fråga om att bevara naturen i . Överläggningen var härmed slutad. Punkten 1 såvitt avsåg