prot · FU09101 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag är inte ute för att söka någon strid medstatsrådet utan jag är, som jag markerade mycket tydhgt i mitt förstaanförande, glad över att svaret innehöU ordet "överväger". Manöverväger att få fram en konkret, opartisk, objektiv, faktamässig, kortfattadinformation till folket om EEC-problematiken. Jag viU gärna tolka - och hartolkat beskedet som positivt. Det framgick av repUken från hert att mantydhgen tekniskt först viU se i departementet hur en sådan kortfattadinformation skulle se ut. Innan man bestämmer sig, och det är förstås aUtidväUovUgt. Det är viktigt att beskedet inte framstår som mera negativt irepliker än vad interpellationssvaret i verkUgheten var. Statsrådet sade att vissa pubhkationer nu är klara,nämhgen några av de tjockare, och därmed bhr personalen ledig för andrauppgifter. Men han sade också att han inte vet om de korta och populäraversionerna blir produkter som det lönar sig att satsa skattebetalamas pengarpå. Det vore i så faU verkUgt dåhg personal som handelsministern har tiUförfogande, om han tror, efter det att den färdigställt många och tjockaskrifter -mycket bra skrifter, som jag har sagt att den inte skulle kunnaframstäUa någonting som kortfattat kan summera vissa huvudpunkter för den bredaallmänheten, den allmänhet som vi så väl vet inte läser stora tiocka böcker, heltenkelt därför att människorna är intresserade av en mängd ohka ting så att deinte kan läsa böcker på varje område. När det gäller Gula boken är det tråkigt att den kommerförst eller "i varje faU ", som hen Feldtsade. Det kan innebära att den kommer när det redan bränns som mest iförhandlingarna, och dess informationsvärde i förväg bhr därigenom mindre förde mer speciaUntresserade, Det är givet att det delvis gäller att fånga denlevande organismen i flykten, såsom sades. Men EEC-problematiken kommer attsvänga även de kommande månadema för oUka länder, kanske också för Sverigesdel. Därför måste man utgå från det läge man har och såsnabbt som möjhgt få ut den informationen. Händer något nytt får man hellreskriva tiU fem sidors förord eller något Uknande i slutfasen av bokensfärdigställande. En sak gjorde mig något oroad. Det var när herr ftldt sadeatt man i planerar tolv skrifter och att om man lägger ihop dessaungefär trettiosidiga dokument bhr det fråga om 400 sidors information och attdet skulle vara något som inte skiljer sig till sitt väsen från den nya som kommer ut. Ja, men då har man delvis missat poängen, herrhandelsminister! Jag tror inte aUs att det är så allvarhgt, med mångatrycksidor tillsammantagna, därför att folk köper ju inte och det är väl intedanskarnas tanke nödvändigtvis alla tolv skrifterna, utan man köper en ellertvå av de huvudsakliga som skissar vad Gemensamma marknaden är och sedan kanskeen eller två eller tre om de specieUa sakområden, som man är särskiltIntresserad av. Den som bhr eller är mycket intresserad köper givetvissuccessivt den ena skriften efter den andra allteftersom de kommer ut, och det är mycket lättareän att plöja igenom en stor bok på en gång. Det kan vi vara ense om, tror jag. Sedan nämnde handelsministem något som innehållsmässigtinte får stå oemotsagt. Det faktum att en sådan information som den engelskaoch i viss mån också den danska är så ovanligt kortfattad på de specialområdensom varie faktablad eller skrift tar upp, kan inte vara skäl tiU att man inteskall göra på detta sätt. Över huvud taget fungerar hela vårt samhällsUv så attvi i många sammanhang måste fatta oss relativt kort medan en fördjupning ärmöjlig i andra sammanhang. Inte kan en forskare vara nöjd med ett fyrasidigtbrittiskt faktablad om hur den Gemensamma marknaden fungerar i fråga om sinaInstitutioner, Men den husmor eller den husfar, som på postkontoret plockar åtsig denna broschyr som finns utlagd överallt, kan där få en information som honeller han inte hade tidigare, undersökning visade attendast av de tillfrågade i landet visste vad EEC var. Det gäUde dåendast att kunna nämna ett av de sex medlemsländema och säga att EEC var någotsom gäUde handel eller tuUunion eller samarbete på det ekonorruska området iEuropa. Dessa var de enda två vUlkor som uppställdes, men av detillfrågade kunde svara tiUfredsstäUande, Det understryker att det uppenbartföreUgger ett stort informationsbehov i landet. Det har nog inte bhvit någonväsenthg ändring i de siffroma . Med dessa ord har jag velat uppmana tiU ett i vissaavseenden annorlunda synsätt. Jag borde ha tillagt att partiema skaU framförasina synpunkter. Det är också viktigt, men det är givetvis en annan kraft i detsom statsmaktema låter göra. Det är en annan tyngd i opartiskheten iförhoppningen och kravet på opartiskhet hos sådana dokument, TiU slut viU jag säga något om altemativen för en svenskanslutning. Statsrådet menade att det är svårt att visa fram kombineradealtemativ. De bUr oerhört många om man skall kombinera deUösningarna på oUkapunkter på ett omfattande sätt. Men det är inte det som det är fråga om nu utanhär gäller det huvuddragen. Lika väl som man I TV eller radio, därför att manär tvungen att göra det, kan ge svar på t, ex. frågan varförSverige i första hand vill ha en tullunion, inte så gäma ett frihandelsområdeoch Inte alls ett handelsavtal, så måste det kunna gå att i skrift utformasamma sak så att den bhr begriphg. Det är därför en kortfattad information, rätt spridd, ärså viktig och är fullt möjhg. Om information till allmänheten angående EEC-alternativenför svensk del HenWIRMARK (fp): Jag skall fatta mig kort. När jag efterlyste informationom de olika altemativ som skulle kunna stå tiU buds för , var det föratt jag kände en viss oro för att upplysningar från kommissionen ingalundatyder på att vi kommer att få lätt att få vårt förhandlingsbud godtaget iBryssel och att andra altemativ därför kommer in i bUden. Om vi snart skaUfatta beslut i denna fråga måste vi ha information tillgängUg om vad de andraaltemativen kommer att innebära sakhgt sett. Jag efterlyste informationen motbakgrunden av att handelsministem i sitt Om information tiU allmänheten angående EEC-alternativenför svensk del svar sägeratt den nya bok som är under arbete kommer att utgå från alternativet att viskaU delta i samarbetet i samma utsträckning som medlemsstatema. tyder jagemellertid handelsministems svar så att det i aUa faU kommer även annatinformationsmaterial, där man kommer att ge något av den upplysning om oUkaaktuella altemativ som jag har begärt. Vi vlU väl alla att statsmaktemas information skall varaobjektiv och opartisk. Men man är objektiv och opartisk inte bara om maninformerar om EEC;s organisation och ohka sakområden; man kan också objektivtoch sakligt beskriva olika altemativs effekter på svensk ekonomi. kan man ihkhet med handelsministem säga att här kommer det att stå strid om vilkaeffekterna kommer att bli. Ja, men i stort kan man ändå objektivt beskrivavUken den reeUa effekten bUr. Det slutUga ställningstagande som vi alla,inklusive regeringen, måste ta är inte bara en fråga om en bedömning, en åsikt,utan också om att ta hänsyn tiU just dessa fakta: hur de altemativ vi ställsinför påverkar vår ekonomi. Hen (); Jag vill faktiskt inte, herr statsråd, ta uppen annan debatt än den interpeUationen gäUer. Men måste väl ocksåerkänna att sakfrågan är en betingelse för hur Informationen skaU kunna drivas.Man måste veta vad en regering egentligen vill för att det skall bh lätt attföra en meningsfylld debatt. Lättheten i informationsspridningen är vadinterpeUationen gäller. Den svårighet som vi har förnärvarande, jag tror inom alla partier, att driva en meningsfylldEEC-diskussion beror mycket på att regeringen på detta sätt har kommit att försvåradebatten jag antar att det inte är medvetet, men det har ändå bhvit så.Eftersom regeringen måste precisera sig i har jag velatgöra gällande, och jag gör det än en gång, att det är olyckhgt att regeringeninte velat göra denna precisering för att även denna riksdag skuUe hahaft möjhghet att på grundval av den senaste tidens händelser grundligtdiskutera vårt ställningstagande gentemot EEC. Det är skräp att regeringen intehar kunnat göra det möjligt för oss att ha en begriplig debatt härom ivårt land. En EEC-debatt skuUe inte, som tycks mena, behöva varanågon sorts övning i matematikens kombinationslära. Det har från början tillslut varit ett tumlande från svensk sida i EEC-frågan. Det är synd att detskall behöva vara så i en sådan ödesfråga för vårt land. Hen Wirmark sade att det är fakta som skaUspridas om effektema på den svenska ekonomin. Det är rätt på sätt och vis. Mentyvärr kan man konstatera att det finns flera fakta och fakta som i någon månstrider mot varandra. Just de aUmänna analysema av effektema på ett landsekonomi av ökad utrikeshandel eUer ökad ekononomisk integration har lett tiUdiverse resultat. Det finns flera profeter med var sin lära som de viU uttolka.Vi har alltså avstått från att ge oss in i den teologin och åberopa ohka sådanaläror. I stäUet kommer vi att klargöra det har redan pubhcerats, men detkommer att redovisas en gångtiU i den här skriften som jag har talat om hur man på ohka industrisektorerpåverkas av bl, a, det som hänt inom EFTA, i och med att EEC kom tiU och vadett svenskt deltagande i Den gemensamma marknaden kommer att innebära försvensk industri på ohka områden, för sysselsättning och produktion, respektivevad som kommer att Inträffa om vi ställs utanför. Det är det sätt varpå viförsöker belysa problemen, och grundvalen är en utredning som har gjorts avkommerskoUegium. Hert äntrade talarstolen föratt få tiUfälle att säga sina favoritord om regeringen: skräp, fraser,tumlande. Jag låter honom gäma göra det, men jag tycker inte att det är någonmening med att denna nu hårt arbetstyngda, nästan efter andan kippande riksdagom Igen skaU behöva höra oss utveckla ett tema som har förföljt oss helavintem, nämligen detta: Om herrama i moderata samlingspartiet anser att det ärnågon punkt som är oklar, begär då precisering på den punkten! VI har på de ohkasamarbetsområdena angett våra mål. Det har också preciserats inför kommissioneni vad vi vUl uppnå. Det gäller områden där vi vet att det kommer attstäUas krav på oss, men vi vet inte innehåUet i dessa krav, VI är beredda attförsöka möta dem för att se om vi kan sy ihop en överenskommelse somtillgodoser primära svenska Intressen men som också uppfyller de krav sommotparten stäUer på att fördelar och förpliktelser skall balansera varandra.Det skulle vara tiU bra mycket större hjälp för mig och för andra, som deltar idebatten och driver det här arbetet, att få veta om det är någon punkt i dettakonkreta sammanhang som är så oklar att den kräver en precisering. Tullunionen,jordbrukspoUtiken, CECA-samarbetet, teknologin, de indirekta handelshindren,kapitalmarknaden, arbetsmarknaden, etableringen var är det någonstans somherr famlar efter ljus här? Var vill han ha en precisering? Frågan ställs, hoppas jag, retoriskt, men det hade varitbra mycket väsentligare om vi i tidigare debatter här i kammaren om EEC-fråganhade klarat ut var någonstans ett sådant mörker råder att en precisering hadekrävts. För det kan väl inte vara så, att det som intresserar herrBurenstam är den gamla frågan, som jag trodde vi hade avverkat, nämhgenfrågan huravida kan vara medlem i EEC eller inte? På den punktenexisterar ju fullkomhg klarhet. Om information till allmänheten angående EEC-altemativenför svensk del Eftersom hen uppenbarhgen ärså instäUd på att ge preciseringar, kanske vill göra det alldelesklart för alla i kammaren, om avser att uppta förhandhngar omassociering. På den punkten har jag ju redan deklareratför att det lönar sig inte att ta upp en debatt iformfrågan. Jag frågade efter var någonstans vi behöver precisera oss 1 sakfrågorna,inte i fråga om formen. Vi har gjort klart att det tvärtom finns en rad skälsom talar emot att vi nu tar ställning tiU formfrågan. Först måste vi haklarhet om vad samarbetet i sak innehåller. Ekonomiskt stöd åt fria kristna samfund upprepatmånga gånger, och det var där jag trodde att allt detta tumlande ochfraserande, som har funnit, hos honom själv hade avkastatnågon hten fråga om saker som behövde preciseras och rättas till. Men så var juinte förhållandet. Överläggningen var härmed slutad, § 9 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkande nr 36, skatteutskottets betänkanden nr 35 och 41, jordbmksutskottetsbetänkanden nr 43, 44 och 46 samt näringsutskottets betänkande nr 26, § 10 Meddelande ang. sammanträden under återstoden avvårsessionen Hen TALMANNEN yttrade: Sammanträdena och kommer att eftersedvanligt middagsuppehåll fortsättas på kväUen. Cirka 90 talare är förhandsanmälda tiU debattema i deärenden som är upptagna som två gånger bordlagda på dagens föredragningslista.Vidare torde ett stort antal ledamöter komma att deltaga i debattema angåendede nytillkommande ärendena, främst frågoma om Ritsem- ochKaitumprojekten, jordbruksprisregleringen och stathga åtgärder inomvarvsindustrin. Med hänsyn härtiU och mot bakgranden av erfarenhetema frånföregående veckas kammardebatter måste det betecknas som synnerhgen ovisst omvårsessionens arbete hinner slutföras även om kvällsplenumanordnas nämnda dag. ledamöter kommer därför att kaUas tiUsammanträde kl. 9.00 för att dryfta frågan huruvida möjhgheten till ytterhgareförlängning av vårsessionen skall utnyttjas. Talmanskonferensensställningstagande bhr självfaUet i hög grad beroende av hur många ärenden sommedhinnes vid dagens sammanträde. § 11 Ekonomiskt stöd åt fria kristna samfund Föredrogs kulturatskottetsbetänkande nr 15 i anledning av motioner om ekonomiskt stöd åt fria kristnasamfund. I dettabetänkande hade behandlats dels motionen 1971:34 av hen m. fl., i vad avsåg attriksdagen i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemstäUde om förslag angående 1. åtgärder i syfte att befria de fria trossamfunden ochinvandrarkyr korna från den ekonomiska belastning som den allmänna arbetsgivaravgif ten innebar antingen genom direkt befrielse från denna avgift eller genom motsvarande statUga bidrag, 2, åtgärder i syfte att på lämpligt sätt ge de friasamfunden och invandrarkyrkoma ekonomiska bidrag som svarade mot den ogynn sammare behandhng i skattehänseende som för dem bhvit effekten av övergången till indirekt beskattning, dels motionen 1971:35 av i m, fl,,vari hemstäUts att skulle besluta att under åttonde huvudtiteln för /72 tiUBidrag tiU fria kristna samfund m, m. anvisa ett reservationsanslag av , delsmotionen 1971:364 av hen m. fl., vari hemställts att underåttonde huvudtiteln för /72 tiU Bidrag tiU fria kristna samfundoch kyrkor anvisade ett reservationsanslag av samt I skrivelsetiU Kungl. uttalade att en nämnd bestående av fem personer med godkännedom om religiösa förhåUanden och organisationer fick i uppdrag att delsfördela ovan föreslagna bidrag på i motionen anförda grunder, dels i samarbetemed berednmg om kyrka och stat utarbeta förslag till långsiktigabestämmelser angående stödets fördelning. Motionen 1971:34 hade hänvisats tiU kultumtskotteti vad avsåg stathga bidrag och i övrigt tiU skatteutskottet. 1. att I anledning av motionema 1971:35 och1971:364, sistnämnda motion I vad avsåg bidrag tUl fria kristna samfund ochkyrkor utom invandrarkyrkoma, samt med avslag å motionen 1971:34 i vad den hänvisatstUl kultumtskottet och motionen 1971:364 i vad den avsåg mvandrarkyrkoma tiUBidrag tiU fria kristna samfund m. m. för /72 på driftbudgetenunder åttonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 2. att skuUe avslå motionen 1971:364 i vadavsåg inrättande av en nämnd med vissa angivna uppdrag. Reservation hade avgivits av herrar iLane-Herrestad (c), KäUstad (fp) och i Agnas (m), fra Mogård (m) samtherrar i Ulfsbyn (c), Wirmark (fp) och i (c), somansett att utskottet bort hemställa, 1. att i anledning av motionema 1971:34 och1971:364 I vad avsåg bidrag till andra samfund än invandrarkyrkorna samt medbifall tiU motionen 1971:35 ävensom med avslag å motionema 1971:34 och 1971:364i vad de avsåg Invandrarkyrkorna tiU Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. /72 på driftbudgeten under åttonde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , 2. att skulle avslå motionen 1971:364 i vadavsåg inrättande av en nämnd med vissa angivna uppdrag. Ekonomisktstöd åt fria kristna samfund Hen i Lane-Henestad(c): De ord som talmannen riktade tUl oss Innebär tydhgen att vi måstesöka starkt begränsa våra anföranden. Jag för min del skaU söka efterkommadetta. Detärende som vi nu har att behandla och som gäUer anslag tiU de fria kristna samfundenbygger på ett antal motioner som väcktes vid början av årets riksdag. Det ärsom bekant så att de fria kristna samfunden inte erhåUer något stathgt stöd tiUden religiösa verksamheten. Därmed är de i ett klart underläge i ekonomisktavseende gentemot . Medlemmarna har själva svarat förekonomin i sina församhngar då det gäUer den religiösa verksamheten, och det ärbetydande belopp Ekonomisktstöd åt fria kristna samfund somårhgen har insamlats. 1968 beräknades att de fria kristna samfundenssammanlagda utgifter uppgick till . har utgiftemastigit för de ca 800 000 medlemmarna som har att klara utgiftema för sinaförsamhngar. Man kan nämna hurasom dessa samfund i hkhet med andraorganisationer har att betala mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter, och detfinns ju också andra utgiftsposter som har stigit. Detta med de ökade utgiftemamnebär att åtskUUga av församlingama har svårigheter att skapa fömtsättningarrent ekonomiskt för sin verksamhet. Närdet då har väckts motioner tiU årets riksdag, vilka utskottet har ingåendebehandlat, så uppnåddes erughet om att anslag skaU föreslås att utgå. Det skallhär nämnas att det var inga problem med att uppnå den enigheten. Principenenades man om, och det anser jag vara anledning att notera med stortiUfredsstäUelse, Närdet gäUer beloppets storlek har majoriteten stannat för medanminoriteten föreslår 3 miljoner. JagviU här, med tanke på att många församhngar har det ekonomiskt svårt, attmedlemmama själva gör stora insatser, att de fria kristna trossamfunden är Iett klart ekonomiskt underläge jämfört med och att jag anser detriktigt att staten åtar sig ett ekonomiskt ansvar för att rätten tUlreligionsutövning kan upprätthåUas, yrka bifall tUl den reservation som harfogats tUl kulturatskottets betänkande nr 15. Hen KÄLLSTAD (fp): Med anledning av den tidsnöd som vi befinner oss i här i vårtriksdagsarbete har jag avsevärt avkortat det anförande som jag eljest hadetänkt hålla. Jag tänker sålunda inte närmare gå in på den fråga som har attgöra med den rehgiösa, sociala och kultureUa betydelse som frikyrkoma i Sverigehar. Att de med över 300 000 medlemmar och en kontaktyta på meUan 800 000 och 1000 00 har en sådan betydelse är självklart. När det gäUer frikyrkomasekonomiska problem och deras ekonomiska svårigheter nöjer jag mig med atthänvisa tiU den artikel som finns i , aprilnumret1971, av en känd frikyrkoman, , där var och en kan studerasituationen närmare. Finansieringen sker ju till genom frivUUgabidrag av enskUda, och vi hörde att i Lane-Henestad nämnde att1968 var utgiftema . IStäUet, hen talman, vill jag gå direkt in på utskottsbetänkandet medmajoritetens yttrande och reservantemas yttrande och konstatera att det finnsbestämda hkheter och bestämda skiUnader. Närdet gäller Ukhetema kan för det första konstateras att vi tiUstyrker att anslagför nästa budgetår anvisas tiU de fria kristna trossamfunden därom är viöverens. Fördet andra tiUstyrker vi att bidragsberättigade skaU vara försam-Ungar ochmotsvarande inom annat kristet trossamfund än , anslutna tUleller i samverkan med frikyrkoråd. Fördet tredje skall det gäUa samfund av viss storlek; samfunden i fråga eUerförsamUngama tUlsammans skall betjäna minst 3 000 personer i . Fördet fjärde menar vi att bidraget skaU utbetalas i awaktan påkyrkastat-beredningens betänkande. Fördet femte är vi överens om att frikyrkoråd skaU ha viss del avanslaget tiU information och administration. Vadgäller skiUnadema är det framför allt i motiveringen som vi har ohkauppfattningar. Utskottsmajoriteten menar att skattemässiga förhåUanden inteskall anföras i detta sammanhang, att bidraget skall ha självständig karaktäroch att det skall utgå till ekonomiskt svaga församhngar, så att de kan hållalokaler och erbjuda religiös service i form av gudstjänst, själavård ochhknande. Vi reservanter har betonat att vi vill ha ett aUmänt aktivitetsstödtiU de fria kristna trossamfunden och att det i första hand skall utgå tiUekonomiskt svaga församUngar, Vi poängterar att de fria kristna trossamfundenär i klart ekonomiskt underläge i jämförelse med samt att densuccessivt höjda mervärdeskatten och arbetsgivaravgiften har inneburitbetydande kostnadsökningar för samfunden. Jag kan nämna att enligtFrikyrkoårets beräkningar är meUan av utgiftema som 1968sades uppgå till lönekostnader inom landet, som påverkasdirekt av arbetsgivaravgiften. Vidarehar de anfört att den bristande jämställdheten i arvsskattehänseende mellansvenska kyrkan och de fria trossamfunden också bör beaktas, när man bedömerbehovet av bidrag tUl de fria trossamfunden. Viskiljer oss vidare när det gäUer beloppets storlek 2 respektive 3 miljonerkronor och sluthgen när det gäller nämndens sammansättning, även om det inteär någon stor och väsenthg skillnad där. Utskottsmajoriteten har där anförtatt medlen bör fördelas av en på förslag av Kungl, , medan vi reservanter menar att det bör räcka medriksdagens beslut att det skaU vara frikyrkoråd som tiUsätter en nämndoch att denna sedan kompletteras med representanter för de samfund som finnsutanför och som kan anses vara bidragsberättigade. Men vi menaratt reglerna skaU föreslås av och godkännas av Kungl. majoritets yttrande ungefär mitt på s, 2 återfinnes sedan enegenartad mening som lyder så: "Utskottet viU därjämte framhålla attutrymme vid budgetbehandlingen inte torde ha ansetts föreligga förinförande av det nya statsbidrag som utskottet här förordat," Dettayttrande finner jag mycket märkhgt. Inte , närmarebestämt , väcktes nämhgen en socialdemokratisk motion med intemindre än 17 underskrifter och i Uken man föreslog att skulleställas tUl förfogande för frikyrkoråd. Bland de riksdagsledamöter somundertecknat den motionen återfanns skatteutskottets ordförande ,socialutskottets ordförande i Huskvama och Broderskapsrörelsensordförande i , Utom dessa tre hade alltså ytterhgare 14 socialdemokraterundertecknat motionen, somliga medlemmar i , andra inte.Det synes mig i varje faU högst sannolikt att medlen varutlovade och garanterade. Eljest förefaller det mig egenartat att alladessa personer skuUe ha Ekonomisktstöd åt fria kristna samfund Ekonomiskt stöd åt fria kristna samfund motioneratoch begärt de 3 miljonema som man då gjorde. Socialdemokratemas representanter i utskottet har sedaninte tillstyrkt den egna socialdemokratiska motionen. I stäUet har alltsåfolkpartiets, och moEerata samhngspartiets ledamöter hemstäUt ombifaU tiU den socialdemokratiska motionens kläm om . Jag skulle ytterUgare vilja framhåUa att frikyrkoma givitsdet bestämda intrycket att i vatie fall de 3 miljonema var utlovade ochgaranterade. T. ex. har i intervju i radio och på annat sättlåtit frikyrkoma förstå att så var fallet. Läser man protokollav finner man att där omtalas att ,socialdemokratema, och , , införarbetsutskottet något datum före den 3 febraari redogjort för syftet med ochinnehållet i respektive motion. Någon tveksamhet om de 3 miljonema hade viddenna tidpunkt aldrig uppvisats från socialdemokratemas sida införFrikyrkorådet och frikyrkorna, såvitt jag kan bedöma och såvitt vi inomfrikyrkoma över huvud taget kunnat bedöma saken. Jag viU tlU sist, hert talman, nämna att man inom följer den här frågan med stort intresse. Jag har läst om det symposiumsom hölls i TäUberg och där sekreterare var närvarande. Enhgt referat i tidning kyrkaredovisade han där frikyrkornas ekonomiska situation.