prot · FU09139 · 1971-12-31 00:00:00 — För det är väl inte så attkommunikationsministern anser att en del av turistbehovet tUl dessa resmål böruppfyUas genom att resenärerna i stället söker sig tiU föreningar, som harsåsom ett andrahandssyfte att anordna sådana här resor? När det gäUer sällskapsreseflygningar sägerkommunikationsministern att ansökan om tillstånd prövas mot bakgrund av dencharterpohtlk som överenskommits mellan de svenska, danska och norskaregeringarna och hänvisar tUl den reguhära luftfartens intressen just i frågaom restriktivi-teten. Det ärhär, herr talman, som jag inte tycker att det räcker med att Ang. tillstånd för interkontinentala charterflygresor Ang. tillstånd för interkontinentala charterflygresor hänvisaenbart tUl SAS och de andra nordiska ländema. Det är ju inte bara SAS:sIntressen som skah vägas in. Vi har även konsumenternas intresse av lägrepriser och nya turistmål, vi har researrangörernas önskemål om hkakonkurrensmöjligheter och deras krav på att kunna utnyttja färdmedlenskapacitet effektivt och vi har Intresse av att manstimulerar deras turistnäring och därmed ekonomi och sysselsättning. För övrigt vet vi inte om en hberalare tUlståndsgivningskuUe medföra aUvarliga olägenheter för SAS. Det skuUe röra sig om helt andraoch nya kimdkategorier än de som åker med ordinarie hnjetrafik. Med SAS:svidgade engagemang inom resebyrå- och charterbranschen skulle troUgen också detUl SAS knytna företagen kunna svara för en betydande del av dennachartertrafik. Det är t. o. m. möjligt att ett vidgat charterflyg skuhe kunnaleda tUl en viss stimulanseffekt på den ordinarie linjetrafiken. vUl kommunikationsministern tydhgen inte diskuteradetta i sak, eftersom han undviker frågoma och bara säger; "Deskandinaviska regeringarna har möjlighet att från tid tUl annan överväga, omoch när ett visst resmål exempelvis en interkontinental Unje skaU öppnasför säUskapsresecharter." Någon egen vUjeyttring från kommunikationsministernssida kan jag inte förmärka. Betyder det, herr kommunikationsminister, att Nitycker aUt är bra som det är? Betyder det att Ni inte anser att någonting harhänt t. ex. skrivelsen från NO som motiverar att en utredning avtUlståndsgivningen i fråga om t. ex. görs. Det är en sådan utredning,där man väger synpunkter för och emot, som jag har efterlyst här. Låt oss ta som ett exempel. Antalet turisterskulle öka mycket markant om charterflyg dit tUläts. är antaletturister från tUl Utet mer än 4 000 . De östafrikanskaländerna prioriterar sin turistnäring mycket högt och har vid upprepadetillfällen framfört önskemål om en ändring av den svenska attityden. Jag lästeett tal från av turistminister , som talarom de ansträngrungar gör för att dra tUl sig fler turister frånSkandinavien. Han säger: "Hur mycket vi än försöker under nuvarandeomständigheter kommer vi inte att kunna få så mycket trafik från Skandinaviensom vi borde, tUl stor del beroende på de nuvarande restriktionerna på charterstUl . Den skandinaviska marknaden borde vara beredd att tävla medandra marknader på kontinenten och för att uppnå samma grad av hberaUseringvore tillstånd för charterflyg högst önskvärda." Statsrådet hänvisar tUl SAS;s Unjefart, SAS har såvitt jagkan se i verksamhet en hnje med en tur till Östafrika.Räcker denna veckoflygning för att stoppa en turistström som i volym skulle bUmycket stöne? Är man säker på att inte båda intressena kan koordineras ochkanske stödja varandra? I vågskålen för en hberalare tUlståndsgivning bör juockså läggas det faktum atf charterflygningama skuUe ge dessa länder värdefuUa,ökade valutainkomster, en faktor som beräknas vara av mycket stor betydelseunder , eftersom dessa länders valutasituation väntas bU meransträngd just på grund av de stora importbehov somdessa år kännetecknas av. Det skulle vara en angelägen u-hjälp tUl dessaländer, som vi här uppe 1 Skandina-vien ju redan har beslutat att geutvecklingsbistånd. Vilken hänsyn är kommunikationsministern beredd att ta tUlsådana här överväganden? Vikan ju inte föra en viss biståndpohtik och låta vår pohtik på andra områdenhelt strida mot denna blståndspohtik. Det tycks man ha insett i , därfolketinget enhgt uppgift uttalat sig för att ändra den danska charterpohtikenså att den medger större turisttrafik meUan och . Näringsfrihetsombudsmannenhar i sin skrivelse speciellt fäst uppmärksamheten på konkurrenseffekterna.Utan konkunens får vi högre priser och mindre incitament tiU rationaUsering,säger han med rätta. I sin skrivelse erinrar han också om att statsmakterna-vid ohka tillfäUen framhåUit som en -viktig princip att konkurrens mellan statUgaoch privata företag sker under hkartade förutsättningar, och hans slutsats äratt statsmakterna bör göra en samhällelig awägning av dessa spörsmål,där SAS:s berättigade krav skaU vägas in. Han påpekar att charterflyg varpraktiskt taget okänt när nuvarande luftfartslag kom tUl och att därför dennafråga inte behandlats närmare av . Det gör enhgt hans mening enöversyn befogad. NuvUl kommunikationsministern inte kommentera NO:s skrivelse förrän SAS yttratsig, och det kan jag förstå. påtalar att SAS lagt idagen en bristande samarbetsviha när det gäUer en utredning som NO begärt attstatens pris- och kartellnämnd skuUe utföra. Där tror jag att svar från SAS:ssida uteblev. Jag hoppas givetvis att något hknande inte kommer att ske i dethär faUet. Det vore högst önskvärt och rimhgt om också andra intressen fickyttra sig 1 ärendet, t. ex. SIDA, konsumentintressena, säUskapsresebranschen,så att ärendet bhr aUsidigt belyst. Får jag fråga om statsrådet avser att låtasådana instanser yttra sig? Minfråga om vUka åtgärder statsrådet avser att vidta kvarstår alltså, och eftersomdet dröjer med SAS:s svar skaU jag gäma upprepa min fråga under kommanderiksdag för att då ge kommunikationsministem möjUghet att redovisa sin egenståndpunkt. Det var nämhgen den egna ståndpunkten jag var intresserad av enklar vUjeyttring från regeringen i de här frågoma och det tycker jag inte attjag fått . Ang.tillstånd för interkontinentala charterflygresor stäUer en rad frågor tUl mig och säger dessutom gång pågång att jag inte är beredd att gå in i en saklig diskussion i detta ämne. Detsvar som jag gett på interpeUation bygger på rådandesakförhåUanden. Redan där har alltså fått det sakhga svar, somskall ges innan vi går in i en diskussion med varandra. Låtmig innan jag glömmer bort det svara på en av de frågor som stäUdestrax innan han slutade sitt inlägg, nämligen om någon annan än SAS skuUe fåtillfäUe att yttra sig över skrivelse. Ja, visstfår man det. AUa är välkomna med yttranden. Vem som helst får yttra sig överden. Det är bara att sätta i gång och Ang.tillstånd för interkontinentala charterflygresor författa yttranden och setUl att de kommer in, så att -vi hinner läsa dem Innan det är dags att göra enutvärdering. Hen Whmark skaU kunna säga tUl vem som helst att det inte finnsnågra hinder för detta. Mennu tlUbaka till den grandfråga, som hen Wirmark återkommer till gång efter annan,nämhgen att vi här i skuUe ha ett mycket humt intresse för charterflygoch enkannerUgen charterflyg tUl resmål utanför gränser. Jag uppreparaUra först vad jag sade i mitt svar, nämhgen att vi Inte på något vis ärrestriktivare än något annat land. Tvärtom, såvitt jag har kunnat bedöma är vimycket hberala. Det säger jag också i mitt svar tUl hen Wirmark. Jag skaU intetrötta med några siffror om storleken på vårt charterflyg antalsmässigt, utanupprepar bara att det konstaterandet är riktigt. Men vad barasnuddar htet grand vid är huvudfrågan, vUken man naturhgtvis inte kan gå förbi,om det skaU vara, som hen Whmark säger, en sakhg diskussion, nämUgen frågan omhur vi skaU ha det nu och framgent med SAS här 1 . Man måste varesig man vUl eUer inte ta med den i bUden . I diskussionema omluftfartspoUtiken glömmer man ofta, och det gör hen Whmark också , att denreguljära trafiken här som i fråga om andra transportgrenar är en förstaförutsättning för att vi skall kunna uppnå en tiUfredsstäUandetrafikförsörjning. Med rätten att trafikera en viss hnje, som SAS nu har,följer också skyldighet att upprätthåUa trafiken oberoende av variationer iefterfrågan. Resenären behöver aUtså inte riskera att en förbindelse som angesi en tidtabeU dras In just när han skaU resa bara för att trafikföretaget harför få passagerare. Reguljärtflyg är aUtså av vital betydelse för ett land som har ett seriöst intresse avatt utveckla en funktioneU transportapparat. Man kan då självfallet inte UtatiU endast utländska flygbolags välvilja, utan man måste se tiU att dennödvändiga kapaciteten finns inom landet eller i det här faUet inomSkandinavien. Det är mot den bakgrunden SAS:s verksamhet måste bedömas. Närde skandinaviska regeringama och riksdagarna 1950 beslöt att ge SAS rätt ochskyldighet att utföra den regiUjära flygtrafiken tUl och från våra länder, vardet, , inte av några prestigeskäl, utan det skedde 1 fuUtmedvetande om hur angeläget det är att ha ett skandinaviskt företag, som äransvarigt för att reguljär lufttrafik kan upprätthållas tUl och från våraländer. Sedan kan man om man viU, när vi nu är inne på den här saken,understryka att SAS spelar en viktig både social och ekonomisk roU för de tre skandinaviskaländema. En så kan det ändå sägas att tiotusentals människor har sittlevebröd från SAS, dhekt eUer indhekt. Men,, behovet av ett reguhärt flyg utesluter naturhgtvis intecharterflyg. Tvärtom är det ytterst angeläget att de med nödvändighet dyrarereguhära resoma kompletteras med bUhga charterresor. Det har från densynpunkten ingen avgörande betydelse, om de biUiga resorna tUlhandahålls av ettföretag som har ansvaret för den reguljära trafiken, aUtså i vårt faU SAS,eller av fristående charterföretag. Man måste nämUgen komma ihåg atthnjeföretagen i många fall kan erbjuda resor tUl priser som är fuUt jämförbaramed charterföretagens. Men vad hen Whmark imdviker diskutera är hur-vi skall få det att gå ihop, om SAS skah bedriva hnjetrafik tUl fjärrandestinationer utanför och -vi på samma rutter skah upprätthåUaett charterflyg med de nödvändigt-vis lägre priser som föher av att man därInte behöver flyga förrän man har fyUt planen, tUl en viss grad åtminstone. I allt frågande som sysslar med visavi nugkunde det naturhgtvis vara av ett visst värde att få höra om hen Wirmark harnågot svar tUl hands på den fråga som lättast kan ställas så här:Föredrar enbart ett charterflyg på låt oss säga ocheventueUt andra destinationer, och kan vi då dra in SAS:s reguhära turer tUldessa destinationer? Det vore ett uppfriskande och nyttigt svar att få i denhär diskussionen. Hen Wirmark kanske delar min uppfattning att det inte går attha båda delama , exempelvis tUl . Därför vore det nyttigt föraUa parter att få veta, om hen Wirmark 1 valet meUan enbart charter eUer enbartUnjetrafik med SAS väher att slopa SAS;s reguljära trafik. Tala då också gämaom på vilka andra rutter utanför hen Wirmark kan tänka sig avsluta SAS:sregiUjära verksamhet. Det finns väl fler destinationer utanför som herrWirmark tänker på. Ta gäma med en sådan förteckning och läs upp den, om detfinns möjhghet tUl det, från den här talarstolen, så kan vi bättre veta, hur vibör inrikta diskussionen i fortsättningen om hnjetrafik kontra chartertrafik. Det går nämhgen inte att tala med två tungor i dennafråga, . Antingen är man för att SAS skaU bibehållas eUer också ärman emot det. Något mittemeUan gives icke i denna fråga. När hen Wirmark sedan särskilt uppehåUer sig -vidÖstafrika är det säkert helt konekt att de enskilda ländema i Östafrikaprioriterar sin turistnäring mycket högt. Men av intresse i sammanhanget ärockså, , att notera de grandprinciper som tiUämpas i denöstafrikanska charterpohtiken. Enhgt hos oss förehggande uppgifter faststäUdesdessa grundprinciper på ett möte med de tre samarbetande östafrikanska statemasgemensamma luftfartsmyndighet i Nahobi . Principerna vUkasuttalade syfte bl. a. är att slå vakt om det nationella Unjeföretagets intresseär av följande Innebörd. Vid behandhngen av ansöknmgar om charterresor frånÖstafrika frågar man 1 första hand det egna hnjebolaget och därnästsamarbetande utländska hnjebolag om deras intresse och möjhgheter att självaombesöqa ifrågavarande transporter. I fråga om chartenesor tUl harman en i princip restrlktionsfri tUlståndsgivning men, , med denförutsättningen att det egna hnjeföretaget skaU tUlförsäkras en 50-procentigtrafikandel. AUmänt gäller vissa ytterUgare regleringar, som t. ex. attföreningscharter skaU utföras i enUghet med de av lATA fastställda -villkorenoch s. k. spht charter inte tUlåts. Av dessa redo-visade grundprinciper förÖstafrika framgår att även de östafrikanska myndighetema är medvetna omnödvändigheten av en awägning meUan linjeföretagens och charterföretagensIntressen och att de vid denna a-wägning tUlämpar en charterpohtlk som knappastförefaUer mera Uberal än vår egen charterpohtlk. Ang. tillstånd för interkontinentala charterflygresor Ang. tillstånd för interkontinentala charterflygresor Bär kan vi stanna tiU när det gäUer frågan om Östafrika.Jag kan säkert förutsätta att i stort sett samma poUtik tillämpas påcharterflygets område, tUl vUket land hen Wirmark än skuUe söka sig för attgöra jämförelser. Jag har i mitt svar bl. a. sagt att givna förhåUanden kanändras 1 detta sammanhang. Det är inte fråga om en gång för alla fastlagdaförhåUanden. De skandinaviska regeringarna har som jag sagt möjlighet attfrån -tiU annan överväga om man skall öppna några nyaInterkontinentala Unjer för säUskapsresor med charter. Jag säger detta som svarpå att viUe göra gällande att jag inte var beredd att ange någotom -vilka ändringar som kan komma i fråga. Självklart är vi 1 denna fråga hka htet som i någon de skandinaviska länderna bundna en gång för aUa av vad som är faststäUt. Menkontentan av vad jag nu har sagt skuUe närmast vara den, att om man frånriksdagens talarstol skaU diskutera de skandina-vlska regeringarnascharterpohtlk, skaU man naturUgtvis alha helst konkretisera vad det är man vihi sak, inte bara när det gäUer vart man vUl flyga med charter utan på-vUka Unjer man i så fah vill att SAS skaU upphöra med sin verksamhet. Gör man inte det utan blåögt förlåt tror sig kunnabibehåUa både SAS;s Unjetrafik och charter på samma rutter, då för man endiskussion som inte har något verkhghetsunderlag, och då tycker jag att det ärhelt omöjhgt att bringa det hela närmare ett konkret resultat. Hen Wirmark sade också att , och han nämnde kanske även något annat land skulle ha betydhgt liberalarecharterbestämmelser än vi Hen Wirmark ledde inte på något sätt det påståendet 1bevis; det kunde naturhgtvis vara intressant att höra vad dessa länder har förcharterbestämmelser och i -vilka avseenden bestämmelserna på ett markerat sättskuUe skilja sig från de bestämmelser som tiUämpas i de skandinaviska länderna. HenWIRMARK (fp); Bakgrunden till min interpeUation är ju det starkt ökandebehovet av turisttrafik på de längre bort hggande resemålen och de önskemål somfinns från oUka anangörer att anangera även sådana resor. Om man användercharterflyg skuhe dessa resor kunna ordnas till betydUgt lägre priser än somför närvarande är möjligt. Huvudfrågan och jag anser attkommunikationsministern där fortfarande inte har givit besked är då; Tyckerkommunikationsministem att det är bra som det är? Eller tyckerkommunikationsministern att någonting har hänt eUer håller på att hända sommotiverar att man skall se över bestämmelsema? Den första frågan interpeUation var ju om statsrådetär beredd att utreda möjUghetema att genomföra en hberalare tlUståndsgivningoch att därvid väga faktorerna för och emot, även denna faktor om SAS:shnjetrafik. Jag har alltså inte glömt bort SAS, men jag anser att så länge maninte har något offenthgt redovisat material kan man inte utan vidare godtaargumentet att om chartenesor skulle tUlåtas på en del av dessa hnjer skuUehela SAS;s verksamhet komma i fara. Jag haringen anledning, herr talman, att ange -vilka hnjer som Jag diskuterade , och på tycker jag det är avvärde att vi har en SAS-hnje. Jag hoppas att vi kan behålla den. Men jag ärinte övertygad om vare sig av det skäl som har givit i talarstoleneller av vad man kunnat läsa sig tUl, att charterflygningar tUl skuhemedföra mycket aUvarUga konsekvenser för SAS, Hur är det med SAS:s utvecklingav hnjefarten i ? Har chartertrafiken tUl Medelhavsområdetmedfört att SAS har måst Inskränka mycket av sin linjefart där? Det har gjortsen utredning i som såvitt jag vet pekar på motsatsen; charterflygningar tUlresmål utanför verkar snarare i positiv riktning och stimulerar linjetrafiken. Jag tycker, herr talman, att det är angeläget att utredadessa frågor, och jag hade hoppats att kommunikationsministern skuhe varaberedd att gå med på att det är angeläget att se över dem och offenthgenredovisa resultatet. Det är klart att aUa stater gör en awägning och att allastater Som har ett eget flyg också har Intresse av att värna om det egnaflyget. Men det är Inte de enda intressena här. Som statsrådet själv påpekarmåste det ske en awägning. Statsrådet säger t. o. m. att han kan ändra sig; hanär inte bunden av nuvarande ordning. Då kan man väl inte hänga uppdebatten på en uppmaning tUl mig att inte tala med två tungor i denna fråga! Både och jag måste göra en avvägning, men jagtycker att det vore bättre att få göra den awägningen när man har ett offenthgtredovisat material med argument för och emot. Och skah man väga in allaintressen; konsumentintressena, u-landsintressena och det legitima jagbetonar det Intresset från researrangörernas sida av en hkvärdlg konkurrens. Det är ju inga obetydhga frågor somnäringsfrihetsombudsmannen har tagit upp i sin skrivelse. Jag hoppas verkhgenatt när svar har inkommit från SAS och från luftfartsverket jag antar attäven verket har fått frågan på remiss skah kommunikationsministem vidtaåtgärder. Det är ändå uppseendeväckande att kommermed en sådan skrivelse och framför så pass grav kritik mot utveckhngen på dethär området. Vad så tUl slut beträffar möjhgheten att låta andraorganisationer yttra sig över skrivelsen inser väl även kommunikationsministematt det är en skillnad mellan om han låter de här orgarusationerna yttra sigöver den och om han bara säger att de gäma fär komma in med synpunkter därestde vUl. Om kommunikationsministem vore beredd att här deklarera att han skaU bedem komma in med yttranden över skrivelsen, så skiiUe det tyda på ett intresseav att få frågan aUsidigt belyst, att inte vara låst i förväg och att inte iförväg absolut bestämt säga att här går det inte att komma fram tiU någon annanlösning än den vi har . Men den Inställningen tycker jag tyvärr färgar endel av vad kommunikationsministern sade. Ang. tillstånd för interkontinentala charterflygresor skrivelse vändersig emot SAS, Det är aUtså SAS;s verksamhet som NO granskar i ohka avseenden. 4 protokoU 1971. Ang. tillstånd för interkon t inen tala charterflygresor Jag har dåfunnit det naturhgt att den som skaU yttra sig är SAS, VUl därutöver jagupprepar det någon inkomma med ett yttrande, är vederbörande naturUgtvisvälkommen att göra det. Så tUlbaka tiU den första av de frågor som nustäUde; Tycker kommunikationsministern att det är bra som det är? Nej, herrWirmark, jag har - glädjande nog, höU jag på att säga - aldrig inågot sammanhang varit nöjd med det bestående, vare sig i den här frågan eher inågon annan. Ett helt stiUastående, vad man än sysslar med, är som herrWirmark också vet ett steg tlUbaka, Det är självklart att på det här området,och det har jag också sagt i svaret, skall man från tid tiU annan i deskandlna-viska länderna se tUl att man får den för dagen bästa situationen. Mendärifrån är steget ganska långt tUl ett läge där vi, utan att aUaförutsättningar är prövade för SAS, bara skulle konstatera att vi av oUka skäl som i och för sig kan vara relevanta, sedda ur deras synpunkter somföreträder dem, exempelvis intressen skulle släppa lös en charterverksamhet,som vi sedan skulle ha mycket stora svårigheter att försvara när vi betraktarSAS som ett skandina-viskt flygföretag. Det är där jag menar att rågången kanske går just 1 dagmellan och mig. Jag och när jag säger "jag" menar jagi det här sammanhanget de skandinaviska regeringama viU veta, möjUgtvis påett helt annat sätt än hen Wirmark avser, att vi inte skadar det SAS som det 1stort sett har tagit att göra tUl ett intemationeUt erkänt flygföretag.Vi vih inte se det om inte raseras så åtminstone förlora en del av grunden försitt arbete genom införande av mer eUer mindre okontroUerad chartertrafik påinterkontinentala ratter. Ett par tre frågor ställde hen Wirmark . Hur har SAS:shnjefart på utvecklats? Ja, av aU trafik tUl SparUen ombesörjsför närvarande av charter. Både och jag kan naturligtvisspekulera i vad som hade skett med SAS;s trafik dit om inte chartern hade varitså omfattande. Vi skah inte säga att det är något fel med chartern tUl tvärtom, den är riktig. Det är inte det saken gäller. Det visar sig emellertid att SAS har haft svårigheter attbehåUa Unjer och eventuellt starta ytterUgare Unjer tUl dessa länder kringMedelhavet, Det är naturhgtvis inte så enkelt som att bara säga att enokontroUerad charter tUl ett visst område inte skuUe innebära någrabesvärUgheter för det företag som skah ombesörja Unjetrafiken. skall viockså komma ihåg att i aUa dessa sammanhang, vare sig man talar om MedelhaveteUer om något annat område, måste i botten hgga vad jag har sagt I en tidigarerephk, nämligen att SAS och aUa Unjeföretag över hu-vud taget måste se tiU attden trafik man utlovar tiU kunderna bUr så pass bunden för helatidtabellsperioden att man kan garantera den tUls nästa tidtabeU kan träda Ikraft och det är I regel ganska många månader. Därför måste man naturhgtvista viss hänsyn tUl det bortfaU som kan komma på grund av en utökad charter.Svaret på frågan, , är ahtså att visst inverkar en utökad chartertUl ett visst område på Unjetrafiken, Jag skaU sluta med att konstatera att jag har lästnätingsfrihetsom-budsmannens skrivelse, och jag har som sagt rerrutterat den.Det skulle vara fel av mig jaghoppas att respekterar den uppfattningen att här stå ochkommentera den inför i anledning av hen Wirmarks mterpeUation. DetskuUe på ett sätt som inte är brukUgt föregripa ett vanUgt remissförfarande. VIfår väl tUlfäUe, som också halvt om halvt har utlovat, att kommatUlbaka till dessa frågor 1 ett senare sammanhang. JagvUl ändå slå fast ytterligare en gång även om jag redan har sagt det ett pargånger att vi gärna skaU vara progressiva när det gäller chartertrafik frånvårt land och från de skandinaviska länderna. Vi är det redan nu och skaUnaturUgt-vis också vara det framgent. Men vi skaU inte glömma ochhelst vara eniga om att den utökade charter som vi kan komma fram tUl gemensamtmed våra båda skandlna-viska broderfolk skah, när man beslutar införa den,bygga på att vi inte i onödan, och utan att veta vad vi gör, går in iSAS:s reguljära trafik på ett sätt som kan äventyra detta företags framtid. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Ang. sjötrafiken till Herr kommunikationsministern erhöU ordetför att besvara ' {m) framstäUda interpeUation,nr 169, och anförde: Hen Wennerfors har frågat mig om jag anser det lämphgt att investera ien farledsfördjupning av Sandhamnsleden i närLandsortDalaröleden redan uppfyller de framförda kraven. Stockholmshamnstyrelse har, som hen Wennerfors påpekat, hemställt hos attleden StockholmSandhamn skall uppmuddras till 15m djup samt attsäkerhetsanordningarna i leden skaU förbättras. aUmänna mål att trygga sjöfartens framkomlighet ingår attersätta bojar med fyrar och vidta andra förbättringsåtgärder. En sådanutbyggnad är även planerad i Sandhamnsleden, där bl, a. två bottenfasta fyraringår. Vissabegränsade fördjupningsåtgärder i den aktuella leden till 12 m har tidigareutretts av och då bedömts kosta ca 1 rruljon kronor. Dessa haremeUertid inte utförts. Den av nu gjordaframstäUningen om en fördjupning tUl 15 m behandlas av . Jag kan självfaUet inte föregripa sjöfartsverketsställningstagande i frågan.