prot · FU0974 · 1971-12-31 00:00:00 — Man har ocksåvarit huvudman för internationella symposier och konferenser - en mycketuppmärksammad konferens om kraftförsörjningen hölls för bara någon vecka sedan. Det är synpunkter av detta slag som gjort att flera hartyckt att det vore väl motiverat med ett högre anslag från statens sida tillIngenjörsvetenskapsakademien. brukar man göra en viss avvägning mellandet StatUga bidrag som utgår och de medel som den som skall åtnjutastatsbidraget lyckas mobiUsera frän annat håll. Ingenjörsvetenskapsakade-rrUenhar varit framgångsrik i sina försök att skaffa inkomster från annat håll. JagviU inte uttala som en misstanke att man av det skälet hålUt nerestatsbidraget, men med hänvisning tUl den norm som ibland tiUämpas tycker mannog att den aktivitet som själv lagt i dagenskulle kunna resultera i den uppskattning från det aUmännas sida som detföreslagna högre bidrag - de skulle innebära. HerrSVANBERG (s): Låt mig konstatera att några motsattauppfattningar i fråga om behovet och värdet av forsknings- ochutvecklingsarbete inte 8 protokoll 1971. rådermeUan utskottets majoritet och reservanterna. Det gäller anslaget tillIngenjörsvetenskapsakademien, och jag vill påminna ledamöter om attvi under punkten 16 har beslutat om anslag från samhällets sida tiU styrelsenför teknisk utveckling och att det där blir ett ökat bidrag i förhåUande tUlföregående år. Det är de stora posterna som går den vägen till forskning ochutveckling. IVA får ett anslag på till sin centralaadministration -en ökning med . 1 motionenframhålls det att IVA också behöver andra medel, framför aUt till sådanaforskningsprojekt som inte har framlagts med ordentUg plan o. d. Man kankonstatera att det utgår betydande anslag från styrelsen för teknisk UtveckUngtiU IVA och att IVA utöver de som , förutsätter jag,kommer att anvisa också har bidrag från svenskt näringsliv och även kanutnyttja avkastningen på fonder som rör sig om , såsomframhåUes i motionen. En sådan fond torde ge ungefär 1 miljon i avkastning. Jag konstaterar alltså att här finns betydande medel förIVA till just den verksamhet som det talas om och att det för planeradelångsiktiga projekt finns möjligheter till anslag via styrelsen för tekniskutveckling. Utan att på något sätt förringa IVA:s betydelse och insatserkonstaterar jag att propositionens förslag är i aUt väsentligt riktigt ochvärdefullt, och utskottsmajoriteten föreslår att det förslaget bifalles. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemstäUan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 19 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 8Åtgärder till förmån för importkonkurrerande hemmamarknadsindustrier Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 14 i anledning av motioner om åtgärder tUl förmån förimportkonkurrerande hemmamarknadsindustrier. I detta betänkande behandlades dels motionen 1971:1081 av i m.fl.,såvitt gällde hemställan att skulle hos Kungl. Maj:t begära att inomramen för och licensgivningen av importen från låglöneländer tillämpadesså att fortbeståndet av eljest livskraftiga svenska industrigrenar ochsysselsättningen inte äventyrades samt att en begränsning avimportkontingenterna för dylika länder vidtogs där så befanns möjligt, dels motionen 1971:1092 av m. fl., varihemställdes att skulle i skrivelse tUl Kungl. anhålla omutredning och förslag till angående de problem som denimportkonkurrerande hemmaindustrin stäUdes inför i samband med den ökandekonkurrensen från importerade varor samt angående övriga problem i samband medpågående strukturomvandling inom näringsUvet. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1081, såvitt nu var i fråga, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1092. 1. såvitt gällde importbegränsande åtgärder av herrarRegnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), SjöneU (c) och Hovhammar (m) samt (), vilka ansett att utskottet under att med bifall tiU motionen 1971:1081 iförevarande del hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa att frågan om åtgärder tillskydd mot lågprisimport prövades i enlighet med vad reservanterna anfört, 2. såvitt gällde de importkonkurrerandehemmamarknadsindustrier nas situation i allmänhet av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), i (fp), SjöneU (c) och Hovhammar (m) samt (), vilka ansett att utskottet under att med bifaU tiU motionen 1971:1092 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om utredning angående de importkonkurrerande industriernasproblem i enlighet med vad reservanterna anfört. Hen (): års utveckUng av näringslivet i vårtland, speciellt på industrisidan, har riktat strålkastarljuset på en mycketväsentlig del av vår industri, som i dagens debatt tyvärr kommit Utet iskymundan, detta trots att man på ledande regeringshåU i olika sammanhang harmarkerat Åtgärder till förmån för importkonkurrerandehemmarmarknads-industrier Åtgärder tiU förmån för importkonkurrerandehemmamarkands-industrier ettintresse för just den delen av industrin. Vad jag här syftar på är det som manbrukar kalla för den importkonkurrerande hemmamarknadsindustrin; jag tror attvi kan hålla oss tUl den enklare termen hemmaindustrin. I statsverkspropositionen, där vårt ekonomiska läge analyserasoch där man gör prognoser och fastställer perspektivet framåt i tiden, står påett ställe en utomordentligt väsentlig mening. Den lyder så här: "Decentrala målen för den ekonomiska politiken 1971 är givna: full sysselsättning,fortsatt hög tillväxttakt, jämnare inkomstfördelning samt bättre regionalbalans. HärtUl kommer kravet på stabilisering av prisnivån. Om dessamålsättningar skall kunna uppfyUas också på är en grundläggandeförutsättning att jämvikten i vår bytesbalans med omvärlden kanåterställas." Ja, fru talman, i dessa få ord har väl hela den ekonomiskasituationen för dagen fångats. Det finns många skäl att särskilt uppmärksamma just vårhemmaindu-stii. Man skulle nästan kunna skriva en avhandling om dess betydelseoch nödvändigheten av att slå vakt om den. Jag skall försöka fatta mig kort ochbara nämna några av de som jag tycker väsentligaste anledningarna tiU att slåvakt om hemmaindustrin. Den har först och främst en utomordentUgt stor betydelsesom importkonkurrerande industri. är ju ett land med ett mycket storthandelsutbyte, med en mycket hög utrikeshandelandel. Grundförutsättningen föratt ett sådant land skall kunna fungera även på exportmarknaden är att denimportkonkurrerande hemmamarknadsindustrin är effektiv, stabil ochutvecklingsduglig. Hemmaindustrin måste ju ha och har den allra störstabetydelse för vår bytesbalans- och handelsbalansutveckling, för valutareserven,etc. Man kan fråga sig: Vad tjänar det till om man med enormaansträngningar och stora investeringar lyckas få upp exportvolymen , om man låter hemmaindustrin få vidkännas en tillbakagångmed samma procenttal, ? Vi har upplevt en radföretagsnedläggningar som har drabbat just hemmaindustrierna. Vad dessa procenttal innebär framgår mycket klart av någrasiffror i handelsstatistiken. , som är med jämförbarasiffror, uppgick industrins totala produktionsvärde tiU ca 84,5 miljarderkronor. Jag vill då anmärka att man ur den statistiken har rensat bort värdetav servicenäringarnas tjänster; det är aUtså den industriella produktionen detär fråga om. var exportvolymen av storleken 24,5 miljarder kronor.Verkningarna om man med enorma ansträngningar får upp exportvolymen 10 procentoch låter hemmaindustrin gå tillbaka med samma procenttal belysesav just dessa siffror. En annan faktor som gör att vår hemmaindustri är så enormtbetydelsefull är dess roll som underleverantör. Den moderna tidens mdustriellautveckUng både här hemma och i de stora industrUänderna har visat att man intekan klara sig bara med stora industrikoncerner, med mammutföretag av olikaslag. Ett sådant mammutföretag är på något sätt, i varje faU i ett visstavseende, något av en koloss på lerfötter. Det förutsätter nämligen förekomstenav en rad underleverantörer för att kunnaexistera och för att kunna fungera verkligt effektivt. Det finns många siffrorsom belyser detta förhåUande. Jag skall nöja mig med att säga att ett par avvärldens aUra största industrier, sädana som t. ex. och DuPont i , håller sig med cirka 40 000 respektive 30 000underleverantörer. Vi kan gå till vårt eget land och ta en sådan koncern somVolvo, som för att kunna fungera så effektivt som den otvivelaktigt gör,behöver ungefär 1 000 underleverantörer, huvudparten här i , men definns även i grannländerna. I detta avseende är alltså vår hemmaindustriutomordentligt betydelsefuU; den intar med andra ord en nyckelposition. Vi kaninte låta utvecklingen gå därhän, att hemmaindustrierna försvinner somunderleverantörer - i så fall slår vi också benen av våra stora industriers,framför allt våra exportindustriers, möjligheter att fungera effektivt ochutvecklas. Ytterligare ett skäl för att slå vakt om och försökastärka hemmaindustrin är den lokaliserings- och regionalpoUtiska aspekten. Vigör stora insatser på detta område, och det finns inte nu anledning att närmaregå in på den saken i annan mån än att vi noterar, att en framgångsrikregionalpolitik förutsätter att man har tillgång till i första hand mindre ochmedelstora industrier, vilka i allmänhet fungerar som hemmaindustrier. Det ärhemmamarknadsindustrierna som bär upp våra regionalpoUtiska insatser ochmöjliggör att dessa kan få effekt. Det finns även ur den synpunkten storanledning att förstärka hemmaindustrin. Som en Uten parentes kanske något utanför ämnet vUljag, fru talman, anmärka att den stora FolkrepubUken med 700 å 800miljoner människor satsat oerhört hårt på att utveckla sinhemmaindustri. Man har i en ganska fantastisk omfattning satsat på att etablerajust småindustrier runt om i detta jätterike. Man har därmed nått två effekter:man har lyckats öka produktionen på ett ganska häpnadsväckande sätt, och manhar fått önskvärda regionalpoUtiska effekter som uppenbarligen är minst likavärdefuUa och nödvändiga i detta land som i vårt avsevärt mindre land. Jag villdärmed, fru talman, inte dra upp någon debatt om den kinesiska folkrepublikensnäringspoU-tik i allmänhet det finns ingen anledning härtill utan vill baranotera att det finns många bra saker även där, liksom på andra håll i världen,som man kan försöka lära sig något av. Den sista faktor jag vill nämna som ett skäl för enförstärkning av hemmaindustrin är beredskapssynpunkten. Mycket skulle kunnasägas om detta, men det räcker med att framhålla att vi icke kan vara säkra påatt undslippa en avspärrning av det slag som vi råkade ut för under senastevärldskriget. En sådan kan komma förr och den kan komma senare, men vi måste haberedskapen. Blir vi avspärrade måste vi ha någonting att äta, och vi måste hanågonting att klä oss med. Det finns även en rad andra nyttigheter som vinödvändigtvis måste ha tillgång till. Detta förutsätter en väl fungerandehemmaindustri. Vi måste med andra ord vara självförsörjande på en rad områden. De aUmänna förutsättningama måste utredas, har vi sagt ivår motion. Här kommer alla möjUga områden In i bilden: skattepolitiken,näringspolitiken regional- och lokaliseringspolitiken har jag redan talat om och en rad andra liknande saker. Man måste, så som vi föreslagit i Åtgärder till förmån för importkonkurrerandehemmamarknadsindustrier Åtgärder till förmån för importkonkurrerandehemmamarknadsindustrier motionen,söka få tUl stånd ett övergripande program där man sammanvägt de insatser somsamhället gör på olika områden och som i det långa loppet och förresten ävenpå kort sikt kan stärka hemmaindustrin. görs punktinsatser på olikaområden som sorterar under olika departement, och det är nödvändigt att man gören sammanvägning av alla insatser. Framför allt, fru talman, är det nödvändigtatt man har en klart definierad och fastlagd målsättning som syftar till attgarantera existensen och utvecklingen av en stark hemmamarknadsindustri. Jag ber att få yrka bifaU till reservationerna. I detta anförande instämde i (fp),fröken (), i (c), herrar Henmark (fp),i Bäckmora (c), () och i (c), iHelsingborg (c) samt (). HenMAGNUSSON i (m): Under ett flertal år har jag tillsammans mednågra andra motionärer påvisat hur ojämn konkurrensen är för de många importkonkurrerandenäringsgrenarna i vårt land. Yrkande om åtgärder tiU förmån för dessaindustrier ingår i vår mera omfattande näringspolitiska motion nr 1081. Denna konkurrens åstadkommes främst från sådana länder somtUlämpar en alldeles särskilt låg arbetslön. Även genom import från länder därman icke har en fast valuta utan omväxUngar sker till helt svarta kurseruppstår ett skevt konkurrensförhåUande. Det gäller också diktaturländer där enrent poUtisk prissättning förekommer. Jag tror att det är angeläget för vårtland Uksom för aUa andra industriländer att skydda sig mot detta. När manemellertid jämför importsiffrorna från andra industrUänder med vad viimporterar förstår man att andra länder tillämpar begränsningar på ett ellerannat sätt. Vi har i vår motion i en tablå redovisat att vårt land liggeribland ända upp tUl 20 ä 25 gånger högre vad gäller importsiffrorna än andraländer som är bundna av samma handelspolitiska förpliktelser som . Vimenar att det i längden inte kan få fortgå på det sättet, utan vårt land börockså i större utsträckning använda sig av de möjligheter som finns till attgöra importbegränsningar. Insatser sätts ofta in alldeles , vilketinnebär att en stabilisering kommer till stånd först sedan skadan är skedd. Ettsådant system ger inte' det nödvändiga skydd som vi borde ha. Vi har ett betydligt större antal reservanter än vitidigare haft. Bakgrunden härtill är väl att man inte vågar ta på sitt ansvaratt så många företag inom oUka branscher i vårt land håller på att försvinna.Ur beredskaps- och sysselsättningssynpunkt är det nödvändigt att vi försökerslå vakt om den näringsverksamhet som byggts upp i vårt land. Det är ganskalätt att lägga ned företag, men det är inte lika lätt att starta nya. Jag har inte för avsikt att ytterligare motivera min ståndpunkt;den finns noggrant motiverad i motionen. Jag går därför inte ytterligare in pådessa problem utan nöjer mig med att yrka bifall till de två reservationer somär fogade tiU utskottets betänkande. I detta anförande instämde (). HenSVANBERG (s): Det betänkande vi nu behandlar gäller tvåmotioner som båda handlar om vår hemmaindustri och dess problem ur Utet olikasynvinklar, men jag tycker att man kan behandla dem i ett och samma betänkandeoch anförande. Som ett gammalt frihandelsland med stort intresse förinternationellt varuutbyte har vi naturligtvis en del problem att möta i frågaom importen från länder som kan producera vissa varor mycket biUigare än vad vikanske kan göra här hemma. Vi är bundna av stadgan och åtagandena inom såvälGATT som EFTA, och möjligheterna att laborera inom ramen för och äricke alltför stora när det gäller att i viss mån skydda hemmaindustrin. Lät mig konstatera att det finns skäl att ha ett visstskydd för hemmaindustrin, även om vi i princip är öppna för en frihandel överhela världen. Vi måste av beredskapsskäl ha en viss produktion i det härfaUet av textiUer och skor och beredskapssynpunkten måste beaktas genom attvi där bevarar en del av våra industrier. Det finns anledning att så långt sommöjligt inom ramen för stadgandena inom och försöka åstadkomma detskydd som är möjligt att åstadkomma, och detta arbete följs kontinuerligt uppav kommerskollegium och regeringen. Handelsministern har nyUgen fått i uppdrag att tUlsätta enutredning för att överse beredskapssynpunkterna. I ett tidigare betänkande redovisasdenna utredning på följande sätt: Utredningsuppdraget skall i första hand gällaavvägningen mellan produktionsåtgärder och beredskapslagring och fördelningenav ansvaret i dessa sammanhang meUan staten och näringslivet. Sedan kommer detsom speciellt rör denna fråga: "Med hänsyn till att det inom TEKO- ochskoområdena föreligger risk för att självförsörjningsgraden sjunker tUl enalltför låg nivå bör enligt direktiven en analys utföras av den produktionsnivåsom i kombination med kommersiell lagerhåUning behövs för att upprätthålla en rimligförsörjningsberedskap på dessa områden." Vidare talas det om attutredningen skall bedrivas med en viss skyndsamhet. Jag tror att uppskattar om minmotivering inte blir längre än så. Jag konstaterar bara att båda de här motionernaskrav på sätt och vis har tUlgodosetts genom den tillsatta utredningen, och ivart fall pågår ett samarbete mellan den och kommerskollegium, som ständigtsysslar med dessa frågor. Jag tror alltså att vi skall kunna åstadkomma ettvettigt skydd utan att en ny utredning behöver tillsättas. Jag vUl poängteraatt det med tanke på vår frihandel inte kan bU så stora marginaler. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. den 30 aprU 1971 Åtgärder tiU förmän för importkonkurrerandehemmamarknadsindustrier Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Åtgärder till förmån för importkonkurrerandehemmamarknads-industrier Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 14 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 9 Anmäldes och bordlades Nr 16 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1971:46angående anslag för /72 tUl kostnaderna för premiering av visstfrivUligt sparande jämte motion Nr 17 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeutgifter på tUläggsstat till riksstaten för /71 i vad avseranslag inom verksamhetsområde Nr 18 i anledning av Kungl. Majts proposition 1971:69angående fortsatt valutareglering jämte motion Nr 26 i anledning av motioner angående avdrag för ökadelevnadskostnader vid bosättning på annan ort och för kostnader för resormellan bostad och arbetsplats Lagutskottetsbetänkanden: Nr 74 Nr 9 ianledning av dels Kungl. Maj:ts proposition (1971:12) med Fredaeen den förslagtUl bostadsrättslag, m.m., dels motioner i ämnet, dels motion 30 anril 1971 angåendebesittningsskyddet för hyresgäst vid överlåtelse av fastighet till --- Nr 11 ianledning av Kungl. Maj ts proposition med förslag tUl lag om exekutivförsäljning av fast egendom, m. m., jämte motioner Nr 3 i anledning av motioner om upprättande avdiplomatiska förbindelser med Tyska demokratiska repubUken m. m. Nr 4 i anledning av motion om upprättande av diplomatiskaförbindelser med Nr 5 i anledning av motioner om upprättande avdiplomatiska förbindelser med Nr 6 i anledning av motion om upprättande av diplomatiskaförbindelser med RepubUken provisoriska revolutionära regering Nr 7 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition angåendeavgivande av förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna Nr 22 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition angåendeextra studiemedel för Nr 23 i anledning av motioner angåendeinkomstprövningsreglerna för kommunalt bostadstillägg m. m. tiU folkpension Nr 24 i anledning av motioner om jämställdhet oavsettcivilstånd mom folkpensioneringen Nr 13 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition angåendeavtal om verksamheten vid vanföreanstalterna och Eugeniahemmet m. m. Nr 14 i anledning av motion om ekonomisk gottgörelse tillfru Nr 15 i anledning av motion angående de hemarbetandekvinnornas situation Nr 11 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendevissa anslag ur kyrkofonden, m. m. jämte motioner Nr 10 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendeanslag för /72 tUl byggnadsarbeten samt inredning och utrustningav lokaler vid universiteten m. m. jämte motion Nr 29 i anledning av motion om fiskevårdande åtgärder iVmdel- älven, 121 Nr 74 Nr 30 i anledning av motionerangående vissa jaktfrågor Nr 7 i anledning av Kungl. Maj:ts istatsverkspropositionen gjorda framställningar inom inrikesdepartementetsverksamhetsområde till regional utveckling jämte motioner Nr 12 i anledning av motion angående ambulerandeskrivbyråverksamhet. § 10 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1459 av i m. fl. Nr 1460 av m. fl. Nr 1461 av i m. fl. Nr 1462 av m. fl. Nr 1464 av m. fl. Nr 1465 av m. fl. Nr 1466 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 103 med förslag tUl lag om dels fortsatt giltighetav lagen (1942:429) om hyresreglering m. m. dels ändring i samma lag m, m. Nr 1467 av m.fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 105 med förslag tiU lag om ändring irättegångsbalken, m. m. § 11 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 213 () till herr utbildningsministernang. beslutad försöksverksamhet med språkträning för invandrarbarn iförskoleåldern: När kan redovisning väntas för den av beslutade försöksverksamheten med språkträning för invandrarbarn i förskoleåldern? Nr 214 () till herr utbildningsministernang. bestridandet av doktoranders kostnader för deltagande i vissa kurser; Är utbildningsministern beredd vidtaga sådana åtgärder, attuniversitetens och högskolornas medel "SärskUda åtgärder för forskarutbildningm. får användas att bestrida kostnader för doktoranders deltagande ikurser i extern regi och sålunda möjliggöra, att medlen kan utnyttjas optimalt? Nr 215 i (vpk) till herr statsministern om uppehållstillstånd för vissa brasilianska medborgare: Vilken ställning intar regeringen till frågan omuppehållstillstånd för brasUianska medborgare som på grund av politisk förföljelse i 122 hemlandet inkommit eller sökerinkomma tiU ? § 12Kammaren åtskildes .