prot · FU09149 · 1971-12-31 00:00:00 — De statliga företagens verksamhet, m. m. Förhandlingarna leddes tUl en början av herr förste vicetalmannen. § 1 De statliga företagens verksamhet, m. m. Fortsattes överläggningen angående näringsutskottetsbetänkanden m 44-48. Hert industriministem som meddelat att han isamband med denna debatt ämnade besvara dels () den 14 oktoberframstäUda interpeUation, nr 136, om en parlamentarisk kommission för utredningav vissa förhåUanden inom den statUga företagsverksamheten, dels ()framstäUda interpellation, nr 196, angående de statligaföretagens ansvar för utveckUngen av kommunernas näringsUv, m.m., dels herrBurenstam () framställda interpeUation, nr 207,angående den statUga företagsamheten, och dels () den 17november framstäUda interpeUation, nr 212, angående Investeringsbankenskreditgivning tiU mindre och medelstora företag, erhöU ordet och anförde: har frågat mig om jag är viUigatt tiUsätta en parlamentarisk med representanter förrespektive riksdagsgrupp med uppgift att klarlägga vissa påtalade förhåUandeninom den statliga företagsverksamheten. tar i sin interpellation upp frågor som gällersåväl förenade fabriksverken som . Det finns emeUertid ingenanledning att koppla ihop dessa företag, eftersom de arbetar under helt oUkaverksamhetsformer, stathgt affärsverk respektive statsägt aktiebolag.SkiUnaden meUan dessa verksamhetsformer är betydande. har ett direktinflytande på investeringarna i affärsverk. Den av affärsverken bedrivnaverksamheten är vidare underkastad ämbetsansvar tiU skiUnad från verksamheten ide statUga aktiebolagen. påtalar att en anmälan gjorts tiUjustitiekanslern angående vissa förhåUanden i förenade fabriksverken. Jag vUlframhåUa att avsikten med denna anmälan var att få klarlagt vissa rättsUgafrågor gäUande ett affärsverks befogenheter. TiU justitiekanslern har ocksåöverlämnats en av gjord granskningsrapport.Riksrevisionsverkets granskning ingår som ett naturUgt led i den normalakontroUen av aUa statUga verk. Av justitiekanslerns beslut framgår att vissa fel begåttsav förenade fabriksverken men att dessa huvudsakUgen är av formeU natur.Anmälan föranleder inte någon ytterligare åtgärd från justitiekanslerns sida.Eftersom förenade fabriksverken är ett affärsverk och därmed jämstäUt De statliga företagens verksamhet, m. m. med andrastatUga myndigheter som arbetar i denna form i fråga om insyn och kontroU avverksamheten och med hänsyn tiU att såväl justitiekanslern somriksrevisionsverket gjort utredningar, som är helt offentUga, finner jag inteskäl att tiUsätta en parlamentarisk kommission för att klarlägga förhåUandenainom verket. För de statliga bolagen gäUer samma regler som för de privatabolagen. I motsats tiU vad som gäUer för de affärsdrivande verken äroffentUghets-principen sålunda inte tiUämpUg på dem. har dock påflera sätt beretts specieU möjlighet tiU insyn i och därmed ihela koncernen. Detta sker först och främst genom Kungl. Maj:ts århga skrivelsetiU med redogörelse för företagsgruppens verksamhet och resultat. Ipropositionen 1969:121 om bildandet av ett statUgt förvaltningsbolag framhöUchefen för industridepartementet specieUt den betydelse som utskottsbehandhngenav denna skrivelse kunde ha för att vidga insynen i företagsgruppensverksamhet. har dessutom utsett 18 riksdagsledamöter tiUStatsföretags bolagsstämmor med rätt att där StäUa frågor direkt tUlföretagsledningen. Statsföretags ledning har också på annat sätt erbjudit dessariksdagsledamöter att följa verksamheten. Vidare viU jag nämna att två av de fem revisorerna iStatsföretag utses av rUcsgäldsfuUmäktige på vägnar. Sammantagna innebär dessa kontroUmöjligheter att riksdagenhar en bättre insyn i de statliga bolagen än många ägare i privata bolag har. Frågan om en ökad insyn i såväl stats- som privatägdaföretag är under behandhng. Inom industridepartementet bearbetas för närvarandeden s. k. samarbetsutredningens förslag och remisssvaret på det. Jag räknar medatt kunna framlägga förslag i denna fråga tiU nästa års riksdag. Mot bakgrunden av vad jag nu anfört är jag inte beredd atttiUsätta en parlamentarisk kommission. Jag har att lämna ytterhgare ett svar. har frågat mig om det är förenligt medprinciperna för den statliga företagsamheten att statens egna bolag göraktieplaceringar inom det s. k. privata näringsUvet. Min principieUa inställning är att statUga företag skaUkunna inneha aktier i privatägda företag, såväl större som mindre, om dettainnehav hgger i hnje med det statUga företagets normala verksamhet eller iövrigt kan tjäna ett aUmänt näringspoUtiskt intresse. Ett exempel på ett sådantaktieinnehav är att äger aktier i bruks AB. har vidare frågat mig om jag vUl medverka tiU attde statUga företagen ges ett större ansvar för en differentiering av värdkommunemas näringsUv. Hert HäU anser att de statUga företagen genom sinakontakter bör ha möjUghet att få sådana uppslag tiU industriell verksamhet som,kombinerade med det tekniska och administrativa kunnandet i företaget, skaparförutsättningar att förbättra sysselsättningsläget i värdkommunerna. De stathga företagen är oftast hårt speciaUserade, ochvarje företag har sitt tekniska och administrativa kunnande enbart inom vissbransch. Det enskilda företaget har därför i aUmänhet inte förutsättningar attbedöma möjUgheterna för en nyetablering av ett företag i annan bransch inom orten.EnUgt min bedömning bör man därför inte ålägga de statUga företagen attgenereUt svara för en ökad differentiering av näringsUvet på de orter debedriver verksamhet. Jag viU emeUertid framhåUa att de större StatUga företagenofta drar tUl sig serviceföretag av olika slag och härigenom i någon mån bidrartiU ökad differentiering av näringslivet inom värdkommunen. Det får emeUertid, Uksom hittiUs, ankomma på stat ochkommun att medverka tUl att skapa ett mer differentierat näringshv i kommunermed särskUt behov därav. Aktiva insatser görs också av såväl stat som kommunerför att stimulera lokahsering av industri och annan sysselsättningsfrämjandeverksamhet tiU dessa orter. Härvid används en rad ohka medel, såsomlokaUseringsstöd till privata och stathga företag, omlokah-sering av statUgaverk och statliga företagsetableringar. Jag vill i sammanhanget peka på de möjligheter somNorrlandsfonden har att medverka tiU ett mer differentierat näringsUv iNorrbotten. Fonden fick genom beslut av riksdag en bredare inriktningoch ökade ekonomiska resurser. Den finansieras huvudsakhgen genom avsättningav vinstmedel från . har frågat mig vilkaslutsatser jag dragit av erfarenheterna av stathg företagsamhet och vUka målsom finns för pohtiken på detta område. Nästan exakt samma interpeUation ställde . Jag viU understryka lUcsom min företrädare gjorde -att en övergripande målsättning för den stathga företagsgruppen angivits ipropositionen 1969:121 om Statsföretags bildande. Där sägs att de StatUgaföretagen under krav på lönsamhet bör uppnå största möjUga expansion. DettUlfogas också att de statUga företagen får anses ha som särskUd uppgift att tahänsyn till samhällsintresset vid val av ohka produktions- ochlokahseringsalternativ samt att verka för en aUt bättre arbetstiUfredsstäUelseför de anstäUda. TiUkomsten och lokahseringen av de stathga bolagen harskett av skäl som växlat från bolag tUl bolag. 1 flera faU harsysselsättningsskälen varit avgörande. I andra faU har viljan att främjateknisk utveckhng inom områden som kräver stora satsningar och som kännetecknasav betydande risker eUer vinstmöjUgheter först på utgjort skäl förbolagsbUdningen. Ett annat skäl har varit önskemålet att åstadkomma en merrationell företagsstruktur inom en bransch. Investeringar i företag av nuangivna skäl blir emeUertid ofta räntabla först på . De skiUnader iresultat som föreUgger meUan olika statUga bolag kan således ofta förklarasunder hänvisning tUl de oUka motiven för bolagens tiUkomst. Frågan om erfarenheterna av statUgt företagande fårbedömas mot den bakgrunden. Flertalet av de statUga företagen synes kunnauppfyUa de långsiktiga företagsekonomiska, personalpoUtiska eUersysselsättningspolitiska mål som uppstäUts för dem. SjälvfaUet möter emeUertidde StatUga företagen, liksom de privata, ofta svårigheter av olika slag. Jag viU inte bestrida att Statsföretag haft vissa problem.Företaget fick som uppgift att bl. a. samordna verksamheten inom ett antalstatUga företag med olika inriktningar, olika storlek, oUka motiv för dess De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. Det är naturUgt att påfrestningar uppstår i starten för en sådanorganisation. När det gäller målsättrungen för de statliga företagen viUjag förutom vad jag inledningsvis nämnde om den övergripande målsättningen,expansion under lönsamhet också hänvisa till propositionen 1971:139. Somframgår av propositionen övervägs inom industridepartementet för närvarandehur Statsföretag i praktiken bäst skaU kunna fuUgöra de näringspoUtiska ochandra uppgifter som statsmakterna ålägger företaget. Detta sker iöverensstämmelse med propositionen 1969:121, där det anges att huvuduppgiftenför Kungl. vid utövande av ägarfunktionen blir att uppställa målen förStatsföretag och följa dess verksamhet och därmed indirekt den statligakoncernens långsiktiga utveckling samt att integrera den statligaföretagsgruppen i den aUmänna näringspoUtiska planeringen. Avsikten är attdefiniera och konkretisera ramarna och huvudinriktningen för Statsföretag påett sådant sätt att dessa kan tjäna som ytterhgare vägledning för företaget vidbeslut som får långsiktiga ekonomiska eUer principieUa konsekvenser. Herr talman!TiU sist ett svar tiU . har frågat mig om jag vUl medverka tiU attInvesteringsbankens utlåningsresurser i större utsträckning än vad som hittUlsvarit faUet kan utnyttjas av mindre och medelstora företag. Frågans utformning föranleder mig att först erinra någotom riktlinjerna för Investeringsbankens verksamhet. Banken skaU bidraga tiUfinansiering av sådana investeringsprojekt inom näringsUvet som inriktas pårationaUsering, strukturanpassning och utveckling. Eftersom de struktureUaförändringarna i näringsUvet, precis som hert SjöneU framhåUer, berör de mindreoch medelstora företagen i minst hka stor utsträckning som storföretagen är detgivet att företagen oavsett storlek får del i bankens kreditgivning. Dettaframgår även av den proposition som låg tiU grund för beslutet att inrättaInvesteringsbanken. I propositionen framhåUs att banken skaU medverka vidfinansieringen av såväl större som mindre företag. Någon medverkan från minsida så att de mindre och medelstora företagen kan utnyttja Investeringsbankensresurser behövs sålunda ej. Att Investeringsbankens utlåning till de rrundre ochmedelstora företagen inte bhvit av större omfattning beror aUtså inte påformeUa hinder utan har andra förklaringar. En av dessa är att banken i förstahand skaU komplettera de åtaganden som andra kreditgivare är beredda att göra.Det innebär att banken normalt inte engagerar sig i finansieringen av enföretagsinvestering, om kapitalbehovet ej går utöver vad andra kreditorgan ärberedda att svara för. För de mindre och medelstora företagen finns ett flertalsådana kreditgivare, såsom affärsbanker, sparbanker, jordbrukskassor.Företagskredit AB och . Även hantverks- och industrUånefondensamt industrigarantilånen bör nämnas i detta sammanhang. Inom ramen förregionalpolitiken bevUjas därtiU särskUda medel, oftast tUl mindre ochmedelstora företag, för mvesteringar inom sysselsättningssvaga regioner. 1många faU aktuaUseras härigenom ej Investeringsbankens medverkan. Investeringsbankenhar för att öka insatserna för det mindre företa- gandettiUsammans med bUdat ett speciellt företag. Svensk företagsgaranti AB. Likaså håller banken på att utveckla ett närmare samarbete medföretagarföreningarna som innebär att Investeringsbanken, i de faU enföretagarförening beviljar ett s. k. direktlån, är beredd pröva en medverkanmed Uka stor insats. Jag viU även erima om det förslag liU strukturfond somkommer att föreläggas och som är avsett att underlätta strukturomvandhngeninom branscher som till stor del består av mindre och medelstora företag. Mot bakgrund av vad jag här anfört och eftersom det inteär någon skiUnad på Investeringsbankens behandling av stora och små företag åtminstone inte tiU de mindres nackdel synes således största möjligheten attöka bankens långivning tiU de mindre och medelstora företagen vara attförbättra deras kännedom om föreliggande finansieringsmöjligheter och därmedstimulera dem tiU att ta kontakt med banken. Del är en viktig uppgift inteminst för den organisation som företräder. De statliga företagens verksamhet, m. m. HerrDAHLÉN (fp): Med hänsyn tiU det stora antal talare som finns även idenna fråga har jag med tanke på herr talmannens ord för några limmar sedanskurit ner mitt inlägg högst väsenthgt. har det varit en ström av uppmärksammadehändelser inom de sektorer av statsmaskineriet som i en eUer annan formbedriver företagsverksamhet. Avskedanden och utnämningar har kommit slag islag. har vidare framstäUt anmärkningar motfabriksverken. Regeringen har också begärt att JK skuUe utreda förhåUandena ifabriksverken. Det är i denna situation som jag begär att industriministernskall tiUsätta en parlamentarisk för att klarläggaförhåUandena. Jag tackar herr statsrådet för att jag har fått ett svarpä min interpellation, men jag finner att innehållet i svaret är heltotillfredsställande. Inte minst anmärkningsvärt är det att statsrådet, somsjälv är så inblandad i en del av dessa affärer, inte har ett starkt behov avatt få aUl genomlyst. Statsrådet har djärvheten påstå att jag gör fel somkopplar ihop fabriksverken med , "eftersom de arbetar underhelt ohka verksamhetsformer, statligt affärsverk respektive statsägtaktiebolag". Och sedan beskriver han de formeUa skiUnaderna. lämnar aUtså åt sidan att fabriksverken ochStatsföretag har haft en rad affärer ihop. Jag bUr därför tvungen att genågra exempel på detta. SMT company AB är ett dotterföretag tUlStatsföretag. Fabriksverken tecknar ett arrendeavtal medSMT. försäljer fabriksverken aktierna i till Statsföretag.Dessutom och det är i detta sammanhang det intressanta åtog sigStatsföretag borgensansvaret för SMT:s skulder tUl fabriksverken på 10,5mUjoner kronor. Detta var ett lån som fabriksverken enhgt de granskande De statliga företagens verksamhet, m. m. instansernainte haft rätt att ge. Men tog utan vidare borgensansvarel. Hörinte fabriksverken och Statsföretag ihop på denna punkt? har inte reagerat mot alt fabriksverken gett ut ett låneUer att man själv åtog sig borgensansvaret för det lån som enligt JKfabriksverken inte hade rätt att ge. Eller har reagerat motdetta? Av handUngarna att döma måste frågan besvaras nekande. Frågan är vad somkan vara anledningen tiU alt Statsföretag inte reagerade. Berodde det kanske t.ex. på att ordföranden i Statsföretag var f. d. statssekreteraren iförsvarsdepartementet och då statssekreterare i industridepartementet ochsamtidigt ordförande i affärsverksdelegationen? Det skuUe vara myckelintressant att få besked av nuvarande industriministern om han tycker attStatsföretag handlade riktigt som inte påpekade saken. En borde ta och forska om detfinns andra ännu fördolda ting som borde få sin belysning. Ett annatexempel som jag är tvungen att ta gäUer . förvärvade fabriksverkens dåvarandedotterbolag bolaget från . Ett halvt årsenare överläts SMT tiU Statsföretag. I samband därmed träffades följandeöverenskommelse om Nyckelhus: "utbrytes ur SMT och övertages av StaftiUfäUigt. Förslag tiU bolagsbildning av överskottsförsäljntngen upptas itiUäggsstat 1970/71. Efter bildandet av bolag för överskott skallöverenskommelse träffas med Staf om överförande av NyckeUius tiU överskott." Från sida har man anfört attfabriksverken inte har kompetens alt utan tiUstånd från Kungl. ochriksdagen förvärva ett bolag som Nyckelhus. Man anför: "För att kringgådenna bestämmelse har det helägda dotterbolaget i strid med sin gäUandebolagsordning givits i uppdrag att genomföra förvärvet." Jagciterar också JK, som beträffande metoden att ulan tiUstånd bUda olika bolag bl. a. anför följande; "Det är uppenbart att ett affärsverksåsom endast förvaltare av statens egendom icke bör kunna förvärva egendom förstatens räkning utan medgivande från statens sida." är del intressanta aUtså att fabriksverken försvararsig med att man fått ett brev tydligen ett privatbrev frånstatssekreteraren i industridepartementet, vilket ansågs vara en klarsignal förköpet. Det är en märklig sak i och för sig, som jag skall beröra kortfattatsenare. Men sambandet meUan fabrUcsverken och Statsföretag borde ändå vara såsjälvklart att det verkar minst sagt dumdristigt av statsrådet alt försökaförneka detta. Det är därför jag är tvungen att upprepa dessa exempel, som imånga faU är kända för ledamöter. Men hur var det, , med Statsföretagsstyrelse i detta sammemhang? Hade styrelsen ingen känsla för att det här fannsnågot olämpligt? och JK deklarerar i klartext att så härfår det inte gå tUl. Saken är litet svår attkomma åt, eftersom många frågor behandlats av utan attavgörandena protokollförts och man därför inte vet vUka styrelseledamöter somvarit närvarande; jag skaU inte gå in på om det är lämpligt eller olämpUgt, mendet gör att man inte kan få reda på hur det har gått tiU. Det skuUe vara värdefullt om industriministern talade omför kammarens ledamöter om han varit med vid behandhngen i Statsföretag av deärenden som och JK behandlat. Under aUa omständigheter voredet ett angeläget undersökningsområde för en kommission. Jag viU geett tredje exempel. köpte SMT Linson instrument AB. DåSMT förvärvades av Statsföretag ingick i överenskommelsen meUan fabriksverkenoch Statsföretag att aktierna i instrument AB så fort som möjhgt skulleöverföras tUl fabriksverken. Det är ännu ett bevis för samkörningen mellanfabriksverken och Statsföretag. Med dessa exempel är det helt klarlagt att stora affärergjorts meUan Statsförelag och fabriksverken. Och statsrådets försök att sättaupp en förvånad min när jag begärt närmare undersökningar av omständigheternakring bl. a. Statsföretags roU i dessa affärer är dömt att misslyckas. En annan och väsentUgare sak har också belysts genomde exempel som jag har gett, nämligen de oklara förhåUandena meUanfabriksverken, Statsföretag och regeringen. Fabriksverken anser sig t. ex.kunna hänvisa tiU ett personligt brev från statssekreteraren i industridepartementetsom ett klartecken av regeringen att köpa . De hänvisar liU dettanär det gäUer köpet av Linson instrument AB. Fabriksverken anför, att man"informerat om den planerade affären och haft berättigad anledning utgåfrån att dess genomförande överensstämde med Kungl. Majts önskemål". Härföreligger en oklarhet om det verkhgen inte fanns ett beslut av regeringen,utan att det endast som fabriksverken har för sig var ett brev av personligkaraktär. Detta är inte klarlagt vare sig genom eUer JK.Var det bara ett personligt brev? Om det var ett personUgt brev och om det ärså att verk av denna karaktär anser sig ha fått besked från regeringen genomatt man får ett personUgt brev, måste jag säga att man har egendomliga formerför meddelande av beslut i kanshhuset. närmar vi oss också den för avgörandepunkten, där statsrådens ansvar kommer in i bilden. För den händelse att detskulle finnas verk som anser att de får beslut meddelade genom sådana här brevmåste jag fråga: Tycker statsrådet att detta sätt att delge ett understäUtorgan Kungl. Maj :ts beslut är riktigt? JK förklarar ju att Kungl. genom sådana härskrivelser inte meddelar några beslut. Vad anser den nuvarandeindustriministern? Ett utebUvet svar på frågan måste väl tolkas som attstatsrådet anser att allt är i sin ordning på sådana här punkter. Det är vidare, för den händelse att det inte finns någraandra beslut, angeläget att understryka att frågan huruvida de här breven haravsänts med statsrådet dvs. den dåvarande industriministerns godaminne berör statsrådets ansvar inför . En punkt som behöver ut är om vederbörande statsrådvarit okunnig om de lånetransaktioner som förenade fabriksverken företagit. Medtanke på den intima förbindelsen meUan departementet och förenade fabriksverkenförefaUer detta som ett mysterium. Det bhr en viktig uppgift för en kommissionatt närmare utreda detta. De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. JK har "konstaterat att FFV klart överskridit sinabefogenheter". Det behövde undersökas om förutvarande industriministernvarit informerad om fabriksverkens låneverksamhet men i så faU låtit det helaunder passera opåtalt. 1 interpeUationssvaret sägs att av JKs utredning"framgår alt vissa fel begåtts av förenade fabriksverken men att dessahuvudsakligen är av formeU natur". Det verkar som om statsrådet därmedvUle klara av hela affären. JK har en annan inställning när han tUlägger alt iett konstaterande av alt felen huvudsakUgen är av formeU natur "liggeremellertid inte att felen kan anses vara av aUenast ringa betydelse". Den formeUa sidan av saken har ju i hög grad betydelseockså för möjUgheter att ingripa. Genom den typ av handläggning somförekommit inom förenade fabriksverken, inom Statsföretag och i sista hand inomregeringen kan, som JK påpekar, "försättas i ett tvångsläge ochnödgas bereda täckning för en redan verkställd statsutgift". En del av de förhållanden som jag refererat liU hartidigare varit kända för , men det var nödvändigt att påpeka demeftersom statsrådet viUe förneka att ett samband förelåg. ÅtskiUigt av väsentUgt intresse har dock framkommit genomriksrevisionsverket och justitiekanslern detta gäUer, som jag i korthetrefererat, inte minst beträffande regeringens handläggning som motiverartUlsättande av en kommission. En sådan skuUe givetvis fyUa en helt annanuppgift än tiUgodoseende av information om statliga och enskilda företag iallmänhet. På den punkten har man anledning ställa höga krav. I detta sammanhang vUl jag peka på något som måste varaett misstag i JK:s skrivelse. Där står nämUgen följande; "Kungl. Maj:lsansvar gentemot är av enbart pohtisk natur medan däremot verketsansvar är ett straffrättshgt." Det är ett förbiseende av JK. Enligt 106 §regeringsformen har statsråden också ett straffrättshgt ansvar. Den politiska frågan om regeringens roU berör ihögsta grad. För en parlamentarisk skuUe det bU enväsentUg uppgift att granska regeringens handläggntngsmetoder och sätt attdelge beslut, om oklarheter kan förehgga etc. Den skuUe dessutom framläggaförslag om förbättrade möjUgheter för att utan tvångssituationer taställning tiU problem av detta slag. I den debatt som förts utanför dessa väggar har vissaenskilda statstjänstemäns åtgöranden spelat huvudroUen. JK har endast sysslatmed förenade fabriksverken och dess tjänstemän. Han har inte behandlatkansUhustjänstemännens roU och inte heUer statsrådens. Enskilda statstjänstemänstår inte tiU svars inför , och jag gör ingen bedömning av derasverksamhet. Vid genomgång av handlingarna framgår det emeUertid attregeringens roU inte klarlagts på det sätt som skuUe ha behövts. Som jagpåpekat finns här oklara punkter, som behövde utredas. och justitiekanslerns utredningar står det aUdeles klartatt handläggningen av dessa ärenden inte varit tiUfredsstäUande. Enparlamentarisk skuUe, som jag framhåUit, också ha tiUuppgift att lägga fram förslag som skulle reformera det nuvarandeförfaringssättet. Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpeUation. När jag ställde de två frågoma var jag medveten omatt jag gav mig in på ett mångsidigt och svårt problem. Den första frågan varen spontan följd av en artikel i , där del berättades om attgruvbolaget , som ju tiUhör , hade köpt ett antal aktier i framgick av artikeln att den enda avsikten med detta var att kortsiktigtplacera pengar.