prot · FU0912 · 1971-12-31 00:00:00 — Den uppgörelsen har finansministern vägratatt respektera, och utbUd-ningsministerns dimmiga formuleringar ger intebesked om vad han anser om den överenskommelsen. 3) I radiolagen,dess förarbeten och officieUa utlolkningar har man betonat Radiossjälvständighet gentemot statsmakterna. Det får inte förekomma någon statscensur,staten får inte lägga sig i programverksamheten och statsråd har inte rätt attsöka undertrycka misshagliga program. Den principen har strantat i. Han har medradiochefens hjälp försökt stoppa de nyheter som journalisterna på radio och TVkan få fram och som de har rätt att offentliggöra också enligt en särskildöverenskommelse . 1 kraft av sin stäUning som regeringens mäktigaste man harfinansministern med direkta ingripanden försökt förhindra en fullt legal ochanständig nyhetsrapportering. Jag ser det som ett brott mot andan i radiolagen. Visst är det i regel bra om propositioner blir kända förstnär de når . Men den strävan får man klara genom arbetsformerna idepartementen, inte genom att beskära den fria nyhetsförmedlingen. Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga.Det var tomt och utan större intresse. Jag hoppas att blir meraklar och bestämd när han nu förklarar för finansministern att Radiossjälvständighet är viktigare än irritation över att Kanslihusetinte kan håUa tätt med innehållet i kommande propositioner. besväras tydligen av den avhonom åberopade dimman mera än jag kunde föreställa mig när han stäUde sinfråga, så jag skall gärna något utveckla min syn på detta problem. Det är intressant att se hur uppträder i dennafråga. Det började nämligen med ett angrepp i en folkpartitidning och envåldsam attack mot finansministern för att nyheter läckt ut urbudgeten. Tidningen skrev i en ledare följande; "Som skvallrare ur kanslihuset satte TV i går nyttrekord: kontentan av statsverkspropositionen trampetades ut i båda kanalerna.Det är egentligen något oerhört, men och hans statssekreterareblundar och ler väl som vanligt? " Det var en av våra mera kända folkpartitidningar som skrevdetta. Tidningen ansåg vidare i ledaren att finansministern borde avgå. Tidningenvet rimligtvis om att enligt tryckfrihetslagen varken Sträng eller någon regeringen har rätt att efterforska vem som har lämnat ut en uppgift. Närfinansministern använder möjligheten att åberopa den träffade överenskommelsenmed massmedia uppträder i stället och antyder att stoppa nyheter. Hur skaU man egentligen bära sig ät för att varafolkpartiet i olika skepnader tiU lags? Statsverkspropositionen är ju ett unikt material. Därförhar en speciell överenskommelse som antydde träffats meUannyhetsmedia och regeringens kansli om publiceringen av denna. Jag kan tänka migatt det fanns två syften bakom den överenskommelsen; JournalisternaskaU få nyhetsmaterialet . Därmed får de möjligheter att presenterafakta för allmänheten pä ett bättre sätt. Statsverkspropositionenär den utan jämförelse viktigaste framställningen från regeringen tiUriksdagen. ledamöter kan därför göra anspråk på att enligt i förvägbestämda former få del av huvudtitlarna. Man eftersträvar naturligtvis här ensamlad samtidig och korrekt redovisning. Det är obestridligt att förhandsuppgifter om huvudtitlarnavarit säUsynta. En långvarig praxis har utvecklats, som innebär att riksdagenoch allmänheten fått en samlad, av journalisterna genomarbetad presentation avbudgeten. Om emellertid, som inför årets budget, väsentliga nyheter läckt utinnan de , förlorar man båda motiven för överenskommelsen. Frågan gäUer därför, : Menar attfinansministern inte skulle ha rätt att tiU massmedia uttrycka sin uppfattningom konsekvenserna av en sådan utveckling? Ang. ställning i förhållande tillstatsmaktema HerrAHLMARK (fp); Det finns en träffad överenskommelse. I den harstatsrådsberedningen och varit med. Den innebär att man inte fårpublicera en nyhet sedan releasen har kommit och TT givit sittförhandsmaterial, fyra helgfria dagar före statsverkspropositionens avlämnande.Men det står också, och detta har statsrådsberedningen skrivit under:"Releaseförf äran det får under inga omständigheter användas så, att detunder onödigt läng tid hindrar en aktiv nyhetsförmedling." Det är den överenskommelsen som har brutit.Det är den uppgörelsen som nu försöker nonchalera. Jag ser aUtsä detta som ett brott mot andan i radiolagen.§ 8 i radiolagen lyder på följande sätt: "Myndighet eller annat allmäntorgan får ej i förväg granska eller föreskriva förhandsgranskning av radioprogramoch ej heller förbjuda radiosändning eUer trådsändning på grund av dessinnehåll." Den tanken utvecklade så här i närhan var kommunikationsminister: "Mitt politiska ansvar i denna fråga är att föra en sådan politik att jag värnar oberoende stäUning visavi statsmakterna som ett fritt och självständigt radioföretag. Jag skulle svika detta rrutt ansvar om jag försökte lägga mig i de enskUda radioprogram men. ----- På den punkten måste jag alltsåstå absolut fast - icke någon inblandningi de enskUda programmen hos ." Detta utomordentUga uttalande av den nuvarandestatsministern "icke någon inblandning i de enskilda programmen" -måste självfallet Ang. iställning iförhällande tiUstatsmaktema gäUa för samtliga statsråd, således även förfinansministern. rätt att vara först att ta del av propositionernanär de kommer får genom departementens arbetsformer. Men man kan intebeskära den fria nyhetsförmedUngen. Utbildningsministern tycks inte ha insett att den principsom vi nu diskuterar är oerhört viktig. Om radio-TV blir beroende avstatsmakterna för sin rapportering, leder det tUl en aUvarlig styrning avnyhetsförmedlingen, därför att etermedierna är så viktiga, har så starkgenomslagskraft. I förlängningen av påtryckningar av typ liggerdet system för radio och TV som man hade i under president de Gaullestid: en stark styrning från regeringens sida. Dit har vi självfallet inte kommit.Dit skall vi inte komma. Men därför är det också oerhört viktigt att så mångahar reagerat så hårt inför finansministerns prestationer under juldagarna förraåret. Jag tror att vi lugnt kan låta de vUai frid i denna diskussion. Det är våldsamma överdrifter som härgör sig skyldig tUl. Det har inte brutits någon överenskommelse.Finansministern har rätt att göra en tolkning av den överenskommelse somträffats, och praxis är obestridligen att man tidigare i stort sett har häUithuvudtitlarna fria frän publicering. Jag kan här åberopa en tredjefolkpartiföreträdare, , som på denna punkt den 10 januarihar visat klar förståelse för finansministems handlande. Sedan försökte också lägga något slagsmoraliskt ansvar på finansministern för att uppgifter urstatsverkspropositionen läckte ut. är det emeUertid så attstatsverkspropositionen skickas för kontroll tiU många ämbetsverk ochmyndigheter. fick t. ex. utbUdningsdepartementets huvudtitel,som innehåller uppgifter om licenshöjningen, . Därmed är dockinte sagt att TV-programmet hämtade sina uppgifter ur det exemplaret.Man kan mycket väl ha fått uppgifterna från annat håU, eftersom utbUdningsdepartementetshuvudtitel delas tUl verk och myndigheter utanför kanslihuset i inte mindre än46 exemplar. Med detta har jag velat belysa hur lätt det är för enjournalist i att plocka fram nyheter före de det härgäUer. Som framhållit är det inte någon journalistisk bragd atthitta sådana nyheter. Inte heller är det fråga om vilket viUegöra gäUande att i dagsljuset ta fram några dolska avsikter, som regeringenförsöker hemlighåUa. Lika litet är motivet att förhindra att regeringen väljeren särskUt lämplig tidpunkt för publicering, ty den är fastställd i grundlagen.Frågan gäUer om vi så att säga droppvis från mer eUer mindre säkra käUor skallfå kännedom om innehäUet i statsverkspropositionen före , ellerom vi skaU fä det . Jag viU betona att det inte är av hänsyn tUl regeringenutan tUl som denna överenskommelse har arbetats fram. Regeringenskulle säkerligen ha mycket att vinna på att i lämpliga portioner släppa utnyheter ur statsverkspropositionen pä ett sätt som passar regeringen. vi skaUvara mycket aktsamma om den öppenhet gentemot pressen som vi nu har ikansUhuset och i vår förvaltning. Den får inte försämras. Men en skärpning ärjust den utväg och det reeUa alternativ som här skuUe stå tUl buds. Från borgerliga ledamöter har det vid flera tiUfäUenifrågasatts om man inte skuUe ingripa mot vissa radio- och TV-program. Vidsådana tiUfäUen har jag emellertid inte hört slå vakt om SverigesRadios självständighet. Men dä har det förstås gällt program, vUkas rätt attsändas man inte har kunnat försvara utan att riskera sin popularitet i vissagmpper. Ang. viss prisstegringskompensation inom den statligafrivilliga pensionsförsäkringen Herr tredje vice talmannen anmäldeatt anhållit att tUl protokoUet få antecknat att han inte ägderätt tUl ytterUgare anförande i denna debatt. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Ang. viss prisstegringskompensation inom den statliga frivUUgapensionsförsäkringen Herr socialministern erhöllordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 7, och anförde; i har frågat mig närde kvinnor som får pension i den statUga frivUliga pensionsförsäkringen kanräkna med att få särskilda pensionstUlägg som kompensation för prisstegringarna. Som jag har sagt i svar på en interpellation av herrGustafson vid förra årets riksdag bedrivs i regi enfrivUlig pensionsförsäkring enligt försäkringstekniska gmnder. Dessa granderbygger på premiereservmetoden och innefattar antaganden om framtida ränteavkastning,dödlighetsförhållanden m. m. Försäkringen finansieras genom avgifter som skaUvara så beräknade att de jämte ränteavkastningen täcker pensionskostnaderna förde försäkrade inom respektive tariffgrupp. För att pensionsbeloppen skall kunna höjas fordras såledesatt överskott uppkommer på försäkringsrörelsen. Ett överskott som uppkommitinom tariffgruppen har som jag nämnde i mitt svar på - möjliggjort pensionstiUägg ttU manliga försäkrade enligt dentariff som gäUde . Enligt vad jag nu har inhämtat från riksförsäkringsverketräknar verket med att pensionstUlägg tiU kvinnliga försäkrade inom motsvarandetariffgrupp skaU kunna börja utgå . i (fp): Det var en mycket värdefuU upplysning somsocialministern lämnade. Jag ber att få tacka honom för den. Det är över 30 000 kvinnor försäkrade i den frivUliga statUga Ang. uppförande av ämnet DMT (di-metyotmptamin) pånarkotikaförteckningen pensionsförsäkringen, och de har inte fått nägra som helstpensionstiUägg som kompensation för prisstegringarna, under det attförsäkringstagarna i praktiskt taget aUa andra pensionssystem även storagrupper av män i den statliga friviUiga pensionsförsäkringen har fått det. Numeddelar socialministern att ocksä dessa kvinnor frän och med kanräkna med att få ett pensionstiUskott. Jag tror att det kommer att hälsas medstor tUlfredsstäUelse inom denna gmpp. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang.uppförande av ämnet DMT (dimetyotruptamin) på narkotikaförteckningen Herr socialministem ASPLING erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 15 januariintagna fråga, nr 29, och anförde: har frågat mig om jag övervägeratt vidta åtgärder för att få det narkotiserande ämnet DMT (dimetyotmptamin)uppfört på narkotikaförteckningen. DMT tiUhör den grupp av ämnen som avses bli underkastadeinternationell kontroll genom den konvention om psykolropa ämnen som utarbetasvid den nu pågående narkotikakonferensen i . Enligt vad jag inhämtat harsocialstyrelsen för avsikt att föreslå Kungl. Maj ;t att DMT och vissa andraämnen skall betraktas som narkotika och därigenom föras upp pånarkotikaförteckningen. FraFR.CNKEL(fp); Jag skall be att få tacka socialministern försvaret; jag är glad över det positiva innehållet i det. var jag dock i kontakt med idenna sak och fick då beskedet att man inte hade för avsikt att föra upp DMT pånarkotikaförteckningen. Man har alltså ändrat sig på den punkten. Jag tycker att det är mycket tråkigt att det skall behövagå så innan man kan få upp ett narkotiserande ämne på narkotikaförteckningen. Längst ner på s. 178 i statsverkspropositionen finns tiorader och det är aUt som sägs i narkotikafrågan om vUka åtgärder man ämnarvidta mot narkotUcamissbmket. Där sägs, att myndigheterna följer problemet meduppmärksamhet. Jag tycker inte att man kan säga att myndigheterna har följt detmed uppmärksamhet, när detta preparat under en på Västkustenhar sålts för trippen i StäUet för LSD som säljs för mellan 40 och 50kronor trippen; DMT har samma verkan som LSD. Man har propagerat för det genomtidningsartiklar och genom intervjuer i Västkvarten, och tyvärr, måste jagsäga, står ju också jag här och reklamerar för det. Jag vet inte om detär så bra, men jag har känt mig manad att ta upp frågan, därför att man, sålänge änmet inte är uppsatt på narkotikaförteckningen, inte kan komma åtlangarna. Polisen har sagt mig att man gör så gott man kan för att ta Men langarna har alltså , , haft möjUghet att föra indetta gift i och lagra upp det. De vet att de inte fär något straff fördenna handling. Jag är emeUertid tacksam för att detta gift nu skaU komma upppå narkotikaförteckningen, och jag hoppas att det blir möjligt attha en något bättre beredskap så att åtgärder snabbt kan vidtagas. Först bör det slås fast att man inte utanvidare kan komma över detta medel på legal väg. har velat avvakta en viktig intemationeUkonferens som pågår i innan en framstäUning görs. Det föranleder mig,herr talman, att i detta sammanhang i korthet nämna att regeringensansträngningar under praktiskt taget och under de senaste årendirekt i FN:s narkotikakomnussion att få tUl stånd en effektivareinternationell kontroll av narkotika och dä speciellt beträffandecentralslimulerande medel - nu synes bli krönta med framgång. I anslutning tUl arbetet i FN;s pågårjust en konferens i , där man mera slutgUtigt kommer att tastäUning tUl ett förslag om en särskild konvention rörande de centralslimulerandemedlen. Avsikten är att dessa medel skall kunna underkastas sammainternationella kontroll som gäUer för erkänt farUga narkotika,sådana som morfin, heroin och cannabis. Vi noterar med stor tUlfredsstäUelse att de svenskabemödandena på detta område nu synes vara på väg att vinna en omfattande internationellanslutning. Ang. uppförande av ämnet DMT (dimetyotruptamin) pånarkotikaförteckningen FruFRNKEL(fp); Jag är glad för att åter få denna upplysning. Jag vUl docknotera att det gjorde mig verkligt ängslig när det från sidaanfördes att förekomsten av detta gift inrapporterats tUl vidett par tiUfäUen, men att förekomsten hittUls har bedömts vara så sporadisk attden inte ansetts utgöra någon fara. Jag ansåg att det var förfärligt. Även omdetta narkotikagift förekommer sporadiskt är det nämligen mycket farligt. ManskaU inte invänta ett, tvä eller tre dödsfall, utan slå tiU med detsamma. Jagär dock tacksam för de här upplysningarna och förstår att åtgärder mycketsnart kommer att vidtagas. Herr socialrrUnistern ASPLING: Jag vUl understryka att bakgrunden tUlsocialstyrelsens handlingsUnje har varit strävandena att få tUl stånd eninternationell kontroll. Det är smugglingen det gäUer, . Våra oUkaåtgärder är exempel på hur viktigt det är att vi pä det internationella planetkan åstadkomma en effektivare kontroll. Vi hoppas att våra ansträngningar nuslutligen skall kunna krönas med framgång, såsom jag anfört i mitt tidigareinlägg. Överläggningen var härmed slutad. 2 protokoll 1971. Nr 12 § 10 Ang. bestämmelserna om 1973års kommunala val 21 ianuari1971 ®" civUministern ordet för att besvara herr () i kammarens protokoU för intagna Ang bestämmelserna fråga, nr 12, och anförde: om 1973ärs Herr talman! harfrågat mig om jag ämnar förelägga kommunalaval förslag tUl ändrad lagstiftning, som innebär att de olika partiernasröster även i kommunala val får lika värde, i så god tid att en sådan ordningkan tUlämpas vid val. Frågan om valsystemet vid kommunala val har utretts avkommunalvalskommittén, som lämnar sitt betänkande . Regeringenkommer, efter sedvanUg remissbehandling, att ta stäUning och därefterunderstäUa frågan i så god tid att ett eventueUt nytt valsystem kan tUlämpasvid val. Jag ber att få tacka civilministern för hans svar. När vi utformade den nya författningen tiUmättes frågan omvalsystemet en mycket stor betydelse. Inte rrUnst förre statsministern talademånga gånger med stor brio om nödvändigheten av att få ett valsystem, som vidsammanräkningen gav varje röst i möjUgaste mån lUca värde. Den principen börsjälvfallet gälla även vid val tUl kommunfullmäktige och landsting. Så äremellertid inte fallet . Det är upprörande skillnader i fräga oms. k. rättvisa vid tUldelningen av mandat tiU de oUka partierna. Jag kan från mitt eget landstingsområde peka på hur ettUtet parti fär betala 6 000 röster per mandat, medan det stora partiet får sinamandat för något under 2 000 röster per mandat. Så kan vi naturligtvis inte hadet i fortsättningen. Självklart måste vi möjligt få en förändring. Den kan ske på flera sätt. Man kan slopavalkretsindelningen, som ju är en anordning som konserverar dessa orättvisor.Man kan även utforma ett system med utjämningsmandat, ungefär som vid val tUlriksdagen. Det är bra att civUministern är beredd att lägga framförslag tUl ett nytt system, om det nu av tekniska skäl går att genomföra i sågod tid att. vi kan tUlämpa det vid val. Men vad som inte är bra ärordet "eventuellt" i sista meningen i svaret. Det får helt enkeltinte vara en eventualitet, om vi skaU få rättvisa här. Det skaU vara ensjälvklarhet att vi får ett rättvist valsystem. Får vi inte det snarastmöjligt, är det verkligen dåligt bestäUt med efterlevnaden avjämlikhetsprincipen pä detta område. SjälvfaUet måste ett "eventuellt"stå där, eftersom regeringen inte kan föregripa den remissbehandling sombör ske av detta betänkande. Först sedan den remissbehandlingen har skett, kanvi lägga fram ett definitivt förslag. Vår ambition är dock att detta förslagskall föreligga och att vi skall få ett avgörande i denna fråga i så god tidatt vi 1973 kan tiUämpa det valsystem som vi bestämmer oss för. HerrTURESSON (m); Jag fäste mig vid att det står "i så godtid att ett eventuellt nytt valsystem". Civilministern tvekar eller inte.Det är detta som jag hänger upp mig på. Vi måste fä ett förslag tUl nytträttvist valsystem. Hur det sedan skall utformas, kan vi självfaUet inte begäraatt få något svar på . Överläggningen var härmed slutad. Ang. åtgärder för att minska olycksfallsriskerna vidskolskjutsar § 11 Ang. åtgärder för att minska olycksfaUsriskerna vid skolskjutsar Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 3, och anförde; har frågat mig om jag avser attmot bakgrunden av de allvarliga olyckor, som inträffati samband med skolskjutsar, vidta några särskUda ätgärder för att minskaolycksfaUsriskerna för dessa. Så sent som besvarade jag enenkel fråga i andra kammaren om säkerheten för skolskjutsar. Jag anförde då bl.a. att jag i proposition 1970:109 redogjort för skolskjutsutredningens synpunkteroch för de åtgärder som planerades i syfte att öka säkerheten för elever vidskolskjutsning. I kungörelsen (1970:340) om skolskjutsning, som trädde ikraft , har meddelats ingående bestämmelser för denna trafik. Bl.a. föreskrivs, att skolskjutsning skaU ordnas så att kraven på trafiksäkerhettUlgodoses. De kommunala skolstyrelserna skall verka för att särskilt anordnadehållplatser utformas sä att olyckor i möjligaste mån undviks. Skolstyrelse skaUvidare efter samråd med trafiknämnd, polis och väghållare bestämma färdväg ochplats för på- eUer avstigning samt svara för att eleverna undervisas om vad deskall iaktta för att undvika olyckor i samband med skolskjutsning. Förare avskolbuss måste enligt de nya bestämmelserna ha trafikkort för buss även vidicke yrkesmässig skolskjutsning. I fräga om fordonens beskaffenhet gällersärskUda krav för både buss och annat fordon som används såsom skolskjuts.Skolbuss skaU dessutom kontroUbesiktigas efter den förstabesiktningen. Närmare anvisningar för tUlämpningen av kungörelsen omskolskjutsning har utfärdats av trafiksäkerhetsverket. Härutöver kan nämnasatt trafiksäkerhetsverket fått i uppdrag att utreda lämplig utmärkning avskolskjutsarna. En möjUghet är att fordonen förses med en upplyst skylt sombringas att blinka när fordonet står stUla för barnens på- eller avstigning. De olyckor i samband med skolskjutsning som pä har inträffat innan de nya reglerna böriat tUlämpas. De föreskrifterjag här redogjort för har varit i kraft endast nägra veckor, och det ärgivetvis alldeles för tidigt att säga något om den effekt de kommer att få. Jagavser emellertid att följa utvecklingen och vid behov överväga dekompletterande åtgärder som kan vara motiverade. Ang ätgärder för att minska olycksfallsriskerna vidskolskjutsar HerrOSKARSON (m); Jag ber att få tacka herr statsrådet ochchefen för för svaret, och jag ber också att fåtacka för den positiva syn som helt naturligt, skulle jag vUja säga-kommunikationsrrdnistern har på detta problem. Som statsrådet vet hände det ett stort antalolyckor i samband med skolskjutsar varav inte mindre än fem med dödlig utgång.Alla trafikolyckor är upprörande. Men när det är skolbarn som förolyckas vidfärd tiU och frän skola blir allmänheten - detta med alldeles särskUd rätt mycket upprörd, särskilt om det framstår som möjligt att man med tämligen enklaåtgärder eller föreskrifter skulle kunnat förhindra tragedin. Det är riktigt som statsrådet säger, att vi så sent somvid förra årets riksdag behandlade detta problem i samband med propositionen 109.Vid det tillfället framfördes också motionsvägen krav på att skolskjutsar bordevara utrustade med blinkljus som skulle tändas i samband med att bussenstannade för av- eller påstigning, detta för att varna förbipasserandetrafikanter. Detta förslag vann emellertid inte bifaU. Som skolskjutsutredningen framhåUer i sitt betänkandevisar all statistik att eleverna löper den största risken att råka ut förolycksfaU när de är utanför fordonet. De mest riskfyllda momenten är just isamband med av- och påstigning. Eleverna är ofta inte medvetna om den risk ochde faror som de löper. Förbipasserande trafikanter har ofta svårt att seskolskjutsen, särskilt under nedsatt sikt, mörker och dimma, och sådanaförhåUanden har vi ju under en stor del av året. Många trafikanter tar hellerinte nödvändig hänsyn tUl skolskjutsskylten och tyvärr blir följden oftapåkörningsolyckor. I propositionen redovisade statsrådet, som sägs i svaret,vad skolskjutsutredningen hade sagt angående blinkljus vid av- och påstigning.Vid det tUlfäUet gick inte departementschefen med på det av den anledningen attdet ansågs vara förenat med vissa tekniska och koslnadsmässiga problem som intedå kunde överblickas. Statsrådet sade vidare att frågan borde ytterligareutredas. har fått detta uppdrag och det är jag tacksamför. I samma proposition diskuterades ocksä möjligheten attbegränsa hastigheten vid passerandet av stiUastående skolskjutsar. Inte hellerdetta kunde statsrådet gå med på, även om många remissinstanser hade förordatdet. Jag och mänga med mig skulle vara tacksamma om statsrådet vUle deklarerasin uppfattning om möjligheterna att bestämma en hastighetsbegränsning vidpasserandet av stillastående skolskjuts. Detta gäUer inte en stopplikt, ett kravsom vid samma tUlfälle framfördes, utan en hastighetsbegränsning där sådan interedan finns. Som svar på den fråga nuställde vill jag hänvisa tiU mitt skrivna svar, där jag säger att jag är bereddatt följa utvecklingen och vid behov vidta de kompletterande ätgärder som kanvara behövliga. Överläggningen var härmed slutad. På förslag av herr tredje vice talmannen medgav kammaren, att Nr 12 besvarandet av återstående pä dagens föredragningslista upptagna frågor Torsdaeen den uppsköts till ett senare sammanträde. § 12 Föredrogs och hänvisades Allmänpolitisk motionernanr 114 och 11 5 tUl , debatt motionennr 116 tUl inrikesutskottet, motionennr 117 tUl , motionernanr 118 - 121 tUl skatteutskottet,