prot · FU09143 · 1971-12-31 00:00:00 — De skoghga beredskapsarbetenas omfattning är emellertidberoende Inte enbart av markägarnas Intresse utan också av skogsvårdsstyrelsensmöjhgheter att anskaffa arbetsobjekt som är lämpUga och ändamålsenliga frånandra synpunkter. a. detta förhållande och svårigheterna att utföraungskogsröjning under besvärUga snöförhållanden begränsar I viss månmöjligheterna att använda sådana objekt som beredskapsarbeten. HerrWIKNER (s): Jag ber att få tacka för svaret. Jag har tagit upp den här frågan därför att det som aUakänner UU råder stor arbetslöshet I . Jag vet att här finns en mycketstor eftersläpning. Det är både plant- och ungskogar som behöver röjas. Detgäller även återväxtåtgärder, hyggesrensningar och planteringar som behöverutföras. Det rör sig om hundratusentals hektar som är I stort behov av åtgärderför att erhäUa en tillfredsställande tUlväxt. Detta är en av de allvarligastefrågorna I vårt skogsbruk. Om vi Inte kan genomföra röjningar och gallringarsamt återväxtåtgärder i takt med ökningen av slutavverknlngsarealerna kommerdetta att leda till överawerknlngar, vUket I sin tur medförvirkesbrist för skogsindustrierna. Detta gäUer under förutsättning attskogsindustrierna utbyggs I den takt som manmeddelat från Industrin. får skogsägarna och i vissa faUupp tUl I bidrag för röjningskostnaderna om dessa arbeten anmäls UllÄMS och utförs I form av beredskapsarbeten. Jag anser personligen att detta ärett bra bidrag som skulle stimulera skogsägarna att röja sina skogar. VI har enskogsvårdslag som säger att skogen skall skötas rationellt. Trots upplysningar,propaganda och påtryckningar från skogsvårdsstyrelserna har många skogsägareännu Inte Insett värdet av detta. Det är arbeten som kan Igångsättas mycket snabbtoch tUUka ge sysselsättning för både äldre och yngre - de grupper som nudrabbas hårdast. Jag vet att redan nu är många sysselsatta I dessa arbeten- men trots detta finns det möjligheter beredskapsarbeten åt tusentalsarbetslösa, och detta borde I dagens läge utnyttjas. Vad beror det nu på att det Inte utnyttjas? Jag anser attdet är slentrian från många skogsägares sida, och kan Inte detta tillståndändras måste andra åtgärder vidtagas. Jag viU understryka, för att inget missförståndskaU uppstå, att detta gäller inte alla skogsägare. Jag menar, att kan vi intefå till stånd ett annat förhållande måste staten ställa fordringar då detgäller att skapa arbetstUlfäUen när det råder hög arbetslöshet. De arbeten jag här talat om skulle säkert uppskattasframför allt I de län som har den största arbetslösheten, nämligenNorrlandslänen. Skogsbruket har varit och kommer att bU en av våraviktigaste näringar för att ge sysselsättning och välstånd åt tusentalsmänniskor. Och tycker jag att jag har rätt att ställa denfrågan igen: Har statsrådet några mera konkreta förslag för att ökasysselsättningen inom den del av skogsbruket som jag här talat om? Ang. beredskapsarbeten i form av ungskogsröjningar m. m. Jag kan försäkra herrWikner att just när det gäller möjligheter tUl beredskapsarbete och ohka typerav arbeten inom skogsbruket kan man säga att det är det område därarbetsmarknadsverket har mycket långvarig erfarenhet och där det också finnsen planering, alltså möjhgheter att kunna ta fram nya arbeten I den mån såpåkallas. Jag är således övertygad om att vi är väl rustade för att kunna göraökade Insatser om så skuUe behövas. Hen (): Jag tror inte att man kan skylla påskogsvårdsstyrelserna i det här fallet, för de gör ju allt vad de kan för attframskapa dessa objekt. Sedan förhåller det sig på det viset att vi faktiskt måsteha sådana som sköter dessa arbeten, dvs. Men det har visat sig att detför dessa förmän måste bh uppehållstider , när man Inte kansysselsätta dem. Det kan vara svårigheter att få fram den arbetskraft som skahleda arbetet. Jag hoppas verkligen att det jag nu framfört skaU leda tlUresultat. En del skogsvårdsstyrelser har förklarat att det är Inget stort lagerpå vissa av Ang. rätten till lön för permitteringstid dessaarbeten, och därför bör man ställa större fordringar på skogsägarna att desköter om sina skogar och att vi får fram arbetena, tUl nytta för de arbetslösaoch framför aUt till nytta för , som Jag i första hand ömmar för. (>erläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. rätten till lön för permitteringstid ordet för att besvara i (c) I kammarens protokoUför Intagna fråga, nr 401, och anförde: har frågat mig omjag vUl klargöra om, vld beräkning av permltteringstiden förfastställande av rätt lön för överskjutande permitteringstid enUgt 4 §lagen om anställningsskydd för vissa arbetstagare, också permitteringstid underden del av som förflutit Innan lagen trädde I kraft skall medräknas. Tillämpningen av den ifrågavarande lagen ankommer enligthuvudregeln på arbetsdomstolen, om anstäUningsavtalet regleras av koUektivavtal,och i annat fall på allmän domstol. Jag kan alltså Inte I förevarande ordninguttala mig om lagens tolkning. I propositionen (1971 :l07 s. 151) gjordes vissauttalanden i fråga om lagens tlUbakaverkande kraft. Dessa uttalanden hargodtagits av . Hen i (c): Jag ber att få tacka Inrikesministern för svaret. Jag har tagit upp denna fråga därför att det har uppståttdelade meningar om tolkningen av denna lag, som trädde i kraft . Lagentalar om kalenderår, men eftersom den som sagt trädde i kraft ärfrågan huruvida permitteringstid före lagens Ikraftträdande, alltså under tidenden -, skall medräknas eller inte. säger inrikesministern att hanInte kan ge något definitivt svar på denna punkt, vilket jag hade hoppats attfå. Frågan är alltså om lagen I vissa avseenden skaU ha verkan före den dag dåden trädde I kraft. Vad som saknas här är tydligen en övergångsbestämmelse,vilket Ingen, Inte heller , har observerat. Det är ju tråkigt omtolkningen av bestämmelserna I detta faU - det gäUer bara för första halvåret1971 -skall behöva bh föremål för behandling av arbetsdomstolen eller av vanhgdomstol. Jag känner konkreta fall där det har rått delade meningar i dennafråga. Som jag sade har det gjorts vissa uttalandenI denna fråga I propositionen, men jag skall gärna medge att det Inte där finnsdirekt uttalat hur man skall förfara I sådana fall som här har aktualiserats.Då har man väl bara att vid sin prövning av ett sådant ärende undersöka om manur andra uttalanden kan komma fram till vad som är rimligt. Ang. tUlämpningen av giftförordningen ankommersåledes på domstolen att göra det. Eftersom har antagit denna lag -och det förekom Ingen diskussion på den punkten -har vi från departementetssida ansett att frågan får bil föremål för prövning vld domstol. Det är ju inteovanligt att det uppkommer situationer, där det med det allmänna synsätt somlagstiftningen ger uttryck för kan vara svårt att säga hur en fråga av dettaslag skall bedömas. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. tillämpningen av giftförordningen Herr socialministern erhöUordet för att besvara (vpk) I kammarens protokoU för den Idecember intagna fråga, nr 398, och anförde; har frågat mig om jag anser attgiftförordningens bestämmelser skall gälla alla arbetsplatser där gift hanteraseller lagras längre eller . Giftförordningen gäUer i princip aUhantering av gift inom landet. Förordningen gör således Inte någon åtskillnadmellan ohka slag av arbetsplatser där gift handhas eller förvaras. HerrHALLGREN (vpk): Jag ber att fåtacka socialministern för svaret. Anledningen till min fråga är det senaste larmet om påvilket sätt mycket farUga gifter hanteras. Det larmet kommer från Göteborgsfrihamn och klarlägger hur nonchalant och ansvarslöst man handskas med dessafrågor och hur litet gällande bestämmelser respekteras. I ett hamnskjul I frihamn förvarades natriumcyanid tiUsammans med en glasdamejeanne Innehållande 50 hter syra. Skjulet var avsettför förvaring av gifter och godkänt av de övervakande myndigheterna, men hur dekunnat godkänna detta ruckel som förvaringsrum för gifter är mig en gåta.Förvaringsrummet är en del av en träbyggnad . Avförståehga skäl är standarden mycket låg. Träväggarna är spruckna på en delställen och stora kvisthål förekommer I meUanväggen, som avgränsar giftrummetfrån den övriga delen av skjulbyggnaden, där man omväxlande förvarar färskfrukt och annat gods. För att kammarens ledamöter själva skaU kunna bilda sigen uppfattning om byggnadens kondition vill jag på vår Interna TV-skärm visa enbild som tagits i samband med utredningen i ärendet. Som alla ser är det ett gammalt skjul, och det är alltsågodkänt som gift förvaringsrum. För inte så länge sedan körde enlångtradarchaufför rätt Igenom I . Det var ett väsenthgtnyare och stabilare hus, men det raserades nästan helt. Man kan göra sig enförestäUning om vad som hade hänt om det i stället hade varit detta skjul somlångtradaren kort Igenom och glasdamejeannen hade gått sönder. med gifthade stått 1 detta skjul I nära och rostat sönder, och Ang. tillämpningen av giftförordningen det låg3040 kg gift utspritt på durken. När syra och natriumcyanid blandas bildasmycket snabbt cyanväte, och det är en giftgas som är dödande. har konstaterat att giftförordningen Integäller I frihamn, och för övrigt Inte heller I hamn I desshelhet och i konsekvens härmed inte heller i övriga svenska hamnar. Jag vUl upprepa vad jag sade I mitt svar,nämligen att I princip varje hantering, dvs. handhavande och förvaring, av giftpå svenskt territorium omfattas av giftlagstlftnlngen. Undantag kan göras baraför krigsmakten. TiUsynen över efterlevnaden av giftförordningen ankommer pågiftnämnden. Jag vill I detta sammanhang också erinra om attarbetarskyddslagen innehåller bestämmelser som syftar tlU att förebygga attarbetstagare skadas genom giftiga eller på annat sätt hälsofarliga ämnen. har att bevaka att arbetstagare vld hantering av gifter inteutsätts för onödiga hälsorisker. Jag vUlslutligen säga att arbetarskyddsreglerna gäher även I . Hen (vpk): Det är glädjande att höra att socialministernhar den uppfattningen. Tyvärr är Inte Inspektören 1 giftnämndenav samma uppfattning. Han säger så här i ett uttalande: "Det här är ettolöst juridiskt problem! Det är lättare att räkna upp vilka lagar som gäller änvilka som Inte gäUer." Han förklarar sedan rent ut att man för frihamnenInte kan hävda giftförordningen. Detsamma säger yrkesinspektören i sjättedistriktet, . Han anser också att det är beklagUgt att man Inte kanåberopa och gagna sig av lagen. undrar jag om socialministern är beredd att försöka fåen ändring till stånd, så att detta förhållande inte kommer att råda också Ifortsättningen. För övrigt kan jag säga att skyddsingenjören har den bestämda uppfattningen att något förbud mot sådan härhantering I frihamn inte skaU förekomma. Han hävdar att den härförordningen Inte gäUer frihamnar. Det är beklagligt att man har denuppfattningen. Jag har understrukit attarbetarskyddsreglerna måste anses gälla även , och det vill jag baraupprepa. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. spridningen av tungmetaller genom förslitning avdäckdubbar Nr 143 Herr jordbruksministern ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 3december Intagna fråga, nr 407, och anförde: har frågat om den genomförshtning av däckdubbar orsakade spridningen av tungmetaller natur ochavloppsreningsverk kan föranleda åtgärder från mihöskyddssynpunkt. Däckdubbar innehåller vissa tungmetaUer, bl. a. ,kobolt, koppar och kadmium. Vissa begränsade undersökningar som gjorts vld ettavloppsreningsverk I tyder på att en ökning av rötslam harskett sedan däckdubbar börjat användas. I de undersökningar om förekomst avtungmetaUer i rötslam som sker vld bl. a. torde frågan omspridningsvägarna för tungmetaller komma att studeras närmare. EnUgt vad jag Inhämtat av forskare som är sysselsatta medundersökningar av tungmetaUer I rötslam torde tillskott av tungmetaUer tillnatur och reningsverk genom förslitning av däckdubbar knappastInnebära några olägenheter från mUjöskyddssynpunkt. Jag vill slutligen erinra om att mihökontrollutrednlngenhar I uppdrag att utarbeta lagstiftning rörande kontroll av mUjöfarUgaprodukter. Däckdubbar torde komma att falla under denna lagstiftning. Ang. spridningen av tungmetaller genom förslitning avdäckdubbar HenROSQVIST (s): Jag ber att fåtacka jordbruksministern för svaret. Användandet av däckdubbar har snabbt vunnit gehör hos osssom bUlster. Att dubbarna kraftigt sliter på våra vägar är en sak. Att deorsakar vissa obehag genom det asfaltdamm som mer eUer mindre saltfuktatsmutsar Igen blhutor och strålkastarglas är en annan sak som vi redanobserverat. Att dubbarna slits har väl också märkts, men så stor uppmärksamhethar inte ägnats åt funderingar på vart det metalldamm som uppstår vidförslitningen tar vägen. Som jordbruksministern sagt ingår i legeringen I dethårdstäl som används tlU dubbar vissa tungmetaller. En del av dessa är giftiga.De sprids i naturen efter vägarna, och de upptas och anrikas i växtligheten. Man har också konstaterat förekomst av tungmetaUer Irötslamm från avloppsrening, dit den kommit In via ledningarna. Det harkonstaterats att bl. a. halten av rötslam har stigit kraftigt sedananvändningen av dubbar ökade. Man har t. o. m. spekulerat i möjligheten attåtervinna ur rötslam, eftersom metallen I sig själv är dyrbar ochåtråvärd. Rötslam använder vi för gödning, och tungmetallförekomst häri kan tasupp av växter som odlas för föda. Att bly sprids genom att det förekommer i bilarnasdrivmedel har vi observerat. Vissa tungmetallförekpmster kan förklaras avindustriella utsläpp, som man nu försöker kartlägga och förhindra, något somman också i viss mån lyckats med tack vare forskning som gjorts med samhälletsinsats. Att Inslaget av , kadmium och andra tungmetaller I rötslam harnegativ Inverkan i samband med användning av rötslam i våra åkerjordar tycksenhgt svaret vara under observation. Ang. tidpunkten för framläggande av proposition medanledning av kompetensutredningens förslag med detsvaret men vlU tillägga att samhäUet här, liksom I så många andra fall tydligenfår stå för icke önskvärda sekundära effekter. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Ang. tidpunkten för framläggande av proposition medanledning av kompetensutredningens förslag Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den23 november Intagna fråga, nr 384, och anförde: har frågat mig, när jagavser att lägga fram proposition I anledning av kompetensutredningens förslag. Beredningen av betänkandet pågår inomutbildningsdepartementet. Det är min förhoppning att det skah vara möjligt attlägga fram proposition i frågan nästa års riksdag. Jag ber att få tacka utbUdningsministern försvaret, som Innebär en åtminstone ungefärUg angivelse av tidpunkten förframläggande av proposition med anledning av kompetensutredningens förslag.TiU detta vUl jag bara göra följande understrykningar. Frågan om Intagningsbestämmelserna i vad gäller högreutbildning är brännande. Ungdomen och föräldrarna kräver att man skaU få och haexakta besked om vilka ändringar det är fråga om. Intagningsbestämmelserna ärju också av stor betydelse inte minst för den pågående debatten om skolbetygenoch för remissarbetet med betygsförslag.Kompetensutredningen hgger i andra änden av detta. Vidare, och det är det viktigaste, ingårkompetensutredningens förslag utblldnlngsutrednlngs (U 68;s) arbetepå det sättet det vet jag, eftersom jag är med i denna utredning som omförslaget redan vore av Kungl. Maj:t och antaget. Förhållandet ärInte riktigt tillfredsställande, när vi arbetar så. Jag har förståelse för att det tar tid. Innanpropositionen kan framläggas. En hel del överarbetnlngar av ohka slag måsteförvisso göras. Men jag skulle faktiskt önska att denna proposition komfram. Det heter i svaret, "till nästa års riksdag". Nästa års riksdagär ju ganska lång. Det finns också en höstriksdag. Vidare står det"förhoppningsvis". Jag tror inte att utbildningsministern vågarytterUgare precisera sig, men kan han det har jag ingenting emot det. Jag vill understryka vad , nämhgen att detta är en utomordenthgt svår fråga. Den har ocksåsammanhang med en pågående utredning, U 68. Därför kan jag Inte ge ettdefinitivt löfte om eller ange en exakt tidpunkt för framläggande av enproposition. Vår målsättning är den som är angiven i mitt första svar. Men detär högst avsikthgt som formuleringarna är något vaga, vUket underströk. HerrNORDSTRANDH (m): Jag upprepar att jag har förståelse för attdet kan ta sin tid. Jag kan väl nöja mig med att vänta, om man i departementetunder den tid som förflyter noga går igenom förslaget och på vissa punkter, omman får tid pä sig, kanske t. o. m. kan komma fram till htet andra resultat änvad utredningen har gjort. Jag förstår att utbildningsministern Inte kan lovanågonting på denna punkt, men kanske kan ge ett ännu bättreövervägande. Ang. utbyggnaden av distributionsnätet för Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Ang. utbyggnaden av distributionsnätet för Herr utbildningsministern ordet för att besvara i (s) I kammarens protokollför intagna fråga, nr 403, och anförde: har frågat mig omjag är beredd att pröva möjhgheterna av en snabbare utbyggnad avdistributionsnätet för I de delar av landet som saknar eller harotiUfredsställande mottagningsförhåUanden. Den pågående utbyggnaden av TV 2-nätet omfattar dels uppförandeav ytterhgare stationer för att åstadkomma en ökad täckning, dels anskaffningav reservutrustningar m. m. I utbyggnadsplan ges täckning avytterligare områden högsta möjliga prioritet. Jag gör härvidlag samma bedömningsom . i (s): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Det är helt riktigt att det har skett en mycket kraftigutbyggnad av TV-nätet, men fortfarande återstår det platser där det Inte finnsnågon möjlighet att se på , och dessa platser ligger oftast långt ute i denglesaste glesbygden. Inom det län som jag representerar kan jag som exempelnämna att man i , och Blspfors 1 östra saknarmöjhgheter att se på . Helt naturligt har detta förhållande skapat missnöjebland människorna där de anser sig självfallet styvmoderligt behandlade ijämförelse med dem som är bosatta på andra, bättre lottade platser. Därför ärdet min förhoppning att utbyggnaden av TV 2-nätet skall påskyndas, så att desom bor på dessa platser och i andra områden som befinner sig I samma situationfår möjhgheter att utnyttja båda kanalerna. Denna utbyggnad måste givetvisfullföljas Innan man börjar fundera på att skapa en tredje kanal över TV-nätet. Jag har, herr talman, helt kort velat markera vilkenbetydelse denna fråga har för många människor ute i landet och vilken vikt manmåste tillmäta den fortsatta utbyggnaden, om större rättvisa skaU kunna skapaspå detta område. Ang. utbyggnaden av distributionsnätet för Den första etappen av utbyggnaden av TV2-nätet avslutades med utgången av /71. Vld nämnda tidpunkttäcktes av befolkningen. går vi vidare med den andrautbyggnadsetappen av . Den gäller uppförandet av ytterligare stationer föratt uppnå 99-procentlg täckning. Jag vill emellertid understryka atttotalkostnaden för den andra etappen, som Innebär en ökning med 5 procentjämfört med de , kostar kostnadsläge 325 mUjoner kronor,vilket är nästan dubbelt så mycket som totalkostnaden för den första,94-procentlga täckningen. Detta säger någonting om de ekonomiska ansträngningarvi måste göra för att glesbygden skall få del av . Jag vill också säga - eftersom nämnde denplatsen - att kommer att täckas av stationen Blspfors. Denstationen kommer att kunna tas I bruk , aUtså Inom en mycket näraframtid. HerrNILSSON i (s); Jag tackar för det senaste beskedet, somgäller östra , kanske speciellt därför att det har funnits mycket stortmissnöje där över att man har saknat möjlighet att ta emot TV 2-sänd-nlngar. Nunoterar jag emellertid att statsrådet säger att man på dessa platser kommer attfå möjligheter att se under kommande vår. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Meddelande ang. plena torsdagen den 9 och fredagenden Hen TALMANNEN ytttade: betänkanden nr 26 om byggnadslagen och nr27 om exproptiatlonslagstlftnlngen kommer såsom tidigare meddelats att debatterasI ett sammanhang. Den uppgivna taletlden för deltagarna I denna debatt uppgårtill sammanlagt , och votering I detta ärende kan därförsannolikt ej ske före rruddagsuppehållet. Utöver civilutskottets tvåbetänkanden kommer även jordbruksutskottets betänkande nr 61 angåendeäganderätten naturresurser under markytan att företas avgörande vlddagens sammanträde. Därefter besvaras en interpellation och en enkel frågaangående kriget mellan och samt en interpellation angåendeuranutvinningen i . Övriga på dagens föredragningshsta upptagnainterpellationssvar torde inte medhinnas med hänsyn till att sammanträdetavsetts skola avslutas omkring . Dessa InterpeUationssvar jämte svarpå ytterligare åtta interpellationer och två enkla frågor lämnas vld morgondagenssammanträde. InterpeUatlonsdebatterna tar sin början efter det behandlingen avutskottsbetänkanden avslutats, vilket sker senast omkring . Ändringar i byggnads- och § 15 Föredrogs, men bordlades åter civilutskottets betänkanden nr 30-32. §16 Ändringar i byggnads-och expropriationslagstiftningen yttrade: CivUutskottetsbetänkanden nr 26 och 27 föredrages och debatteras I ett sammanhang ochyrkanden beträffande expropriations-båda dessa betänkanden framstäUes underden gemensamma överlägg- lagstiftningen ningen. Härefter föredrogs civUutskottets betänkanden nr 26 i anledning avKungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i byggnadslagen(1947:385), m. m., jämte motioner samt nr 27 i anledning av Kungl. Maj:tsproposition angående ändringar I expropriationslagstiftningen jämte motioner. Maj:t hade i propositionen1971:118 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet för den 23 aprU ochden samt av lagrådets protokoll för 1. föreslagitriksdagen att anta vld propositionen fogade förslag till a. lagomändring I byggnadslagen (1947:385), b. lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822), Inhämtat yttrande över vid propositionenfogade förslag tUl kungörelse om ändring i byggnadsstadgan (1959:612). Beträffande propositionens huvudsakhga innehåU anfördesföljande: "I propositionen föreslås föhande åtgärder för att minskaolägenheterna med en oreglerad glesbebyggelse. Tätbebyggelsedeflnltlonen 1 byggnadslagen justeras så,att den får en mer framåtsyftande verkan. Förslaget I denna del bygger på ett förslag av fritidsutredningen. För att ge dennya tätbebyggelsedeflnltlonen genomslagskraft dras riktlinjer upp för en vidgadtUlämpning av den Kungl. Maj:t enligt 87 § byggnadslagen tillkommandebefogenheten att meddela föreskrifter tUl förekommande av tätbebyggelse. ByggnadslovspUktenutvidgas till att omfatta hela landet. Länsstyrelsenges möjlighet att meddela provisoriskt strandskydds-förordnande, när fråga omstrandskydd för visst område uppkommit men Innan fuUständig utredning hunnitgöras. Sådant förordnande får gälla högst men skall kunna förlängasytterligare högst om särskilda skäl föreligger. Det skall Inte medförarätt tUl ersättning. Vissa smärrejusteringar görs i byggnadsstadgan för att möjliggöra ytterhgare reglering avbl. a. sådan bebyggelse som Inte behöver föregås av planläggning. Vidare Införsskyldighet för byggnadsnämnd att lämna underrättelse annan myndighet om byggnadslov." I dettasammanhang hade behandlats motionen 1971:1496 av herrar Antby (fp) och Rimås (fp),vari hemställts att i sitt yttrande över förslaget till ändring avbyggnadsstadgan skulle föreslå. Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen att detföreslagna 4 mom. i 55 § utgick samt att vikten av att erforderligt samråd mellan byggnadsnämndoch fastlghetsblldnlngsmyndighet ägde rum vid tiUämpning av 39 § beaktades, motionen 1971:1497 av . (m), vari hemställts att skulle 1. avslå de Ipropositionen föreslagna ändringarna av 6 och 87 §§ byggnadslagen, 2. avslå de Ibyggnadsstadgan föreslagna ändringarna om en utvidgning avbyggnadslovsprövning att omfatta hela landet, 3. med bifall tillKungl.