prot · FU0960 · 1971-12-31 00:00:00 — Och jag menar inte attstorstadskommunerna i och för sig heUer är hell problemfria i del avseendel -detta har bl. a. här aUdeles utvecklat, när han talade om hurjust den starkt ökade tUlväxten av barnfamiljer på de orterna kan åstadkomma problem.Men olikmässigheten märks sannerUgen också ute i våra små kommuner. Denolikmässigheten vill vi råda bot på med vårt förslag i niotionen, och jag harockså i socialutskottet reserverat mig UU förmän för ell beslul i denriktningen. I reservationen finns det en felskrivning som jag viU tatUlfället i akt att rätta tUl, Den mening som börjar med orden "EttdriflbidragEtt driftbidrag av denstorlek som föreslagits i molionen 1971:358 skulle medföra att staten kom attsvara för personalkostnaderna, som utgör av kommunernas kostnaderför barnstugeverksamhelen." Jag ber, fru talman, att få yrka bifall liU dennareservalion, nr 7 under punkten 11 vid del nu behandlade utskottsbetänkandet. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Det är en mycket viktig fråga vi nu berör -frågan om förskolan och dess utformning. Ja, jag anser alt det är en av deviktigaste frågorna som vi behandlar under vårriksdagen. Det rör sig omreformer som innebär att samhäUet delvis tar hand om barnen ett eUer två årtidigare än förat. När man går att genomföra en sädan ingripande och omfattandereform är det utomordentligt viktigt att man visar stor hänsyn inte minsl tUlde föräldrar som har barn i förskoleåldern och tUl de ungdomar som blirföräldrar i morgondagens samhälle. Vad är deras uppfattning? Känner vi den? beredda att ta hänsyn tUl den? Den pågående barnstugeutredningens väntadeförslag om en obligatorisk förskola aktualiserar två viktiga frågeställningar. För det första: SkaU förskolan vara obligatorisk?Erfarenheten visar att inte aUa barn upplever förskolan positivt och attföräldrarna kan ha välgrandade skäl för att vilja behålla barnen i hemmet, inte minsl Det har ju visat sig alt det finns elever som inte är mogna att böriagrundskolans första läsår. De är väl mogna alt la emot undervisning men intemogna för skolans mUjö. (Här skuUe behövas en skolmiljödebatt, men jag skallinte gä in på det omrädei .) Del finns aUlsä elever som blir skadade avmiljön och har väldigt svårt för att anpassa sig längre fram i skolan. Hurviktig är då inle denna aspekt när del gäUer femsex-åringar. Även ur livsäskådningssynpunkt kan man ställa frågan:Skall förskolan vara obligatorisk? Många av oss har den uppfallningen all den i vårl landdominerande livsåskådningen inte har del livsrum som den bör ha i vårtskolväsende. Detla hindrar inle alt förskolan byggs ut så myckel alt aUaföräldrar som så önskar kan sända sina barn lUl förskolan. Alla barn bör hachansen all få den sociala och även kultureUa och inteUektueUa stimulans somförskolan ger. Förskolan bör med andra ord vara obligatorisk frän samhällelsmen frivUlig frän elevernas sida. Samhället skaU på detta område inte krävaulan erbjuda. Del skaU för aUa barn finnas en möjlighet, en rättighet, men inteen absolut skyldighet. För det andra; Om förskolan görs obligatorisk, bör den däinte göras valfri, med alternativ som svarar mot föräldraopinionen? Det finnsmycket starka skäl som lalar för en alternativ, krislen förskola. DengaUupundersökning som och utförde utvisade att 73 proceni av de tUlfrågadebestämt yrkade på alt deras barn skall få en fostran. En nyligenföretagen opinionsundersökning av visar att 64procent av de tUlfrågade önskade en hell valfri förskola. För mödrar med barnunder skolåldern var majoriteten längt större; 55 proceni vUle erkänna denkristna förskolan som elt allernativ lUl den aUmänna förskolan, förutsatt attvissa minimikrav pä standard, lärarulbUdning m. m. uppfylles. Utan tvivel viU en slor procent av föräldrar inlebara erkänna ulan också sända sina barn tiU en . Olikaopinionsyttringar bestyrker delta. En kan därför med fogbetecknas som etl demokratiskt rättvisekrav. Det är beaktansvärt att inle minstungdomarna har engagerat sig i denna fråga. De känner all den pä någol särskUtsätt berör dem. När höU sinårskonferens för antog man etl uttalande, som bl, a, harskickats tUl barnsiugeutredningen och tUl utbildningsministern. ,som represenlerar 15 000 ungdomar, skriver följande: "Den pågåendebarnstugeuiredningen behandlar den framtida utvecklingen av arbetet blandförskoleålderns barn, och vi delar deras mening att della arbete har enavgörande betydelse för det uppväxande släktets harmoniska tUlväxt ochulveckling. Det har dock framkommit, bl, a. genom uiredningensdirektiv all alternativa former för verksamheten ej getts del uirymme som bådeföräldrar och frivUligorganisalioner önskar. Det finns en mångfald skäl för attge rum ät frivUliginsatser pä detla område, inte minsl genom de kristna samfundens församlingar, säväl kyrkliga som frikyrkliga. Bidrag tiU driften av barnstugor Bidrag till driften av barnstugor förfogarredan över en kader av hängivna och erfarna lärare för dessa ålderskategorier. Också i ekonomiskt hänseende skulle kyrkornas engagemanginnebära stora fördelar. SAU vUl med denna molivering enträget påtalaangelägenheten av alt alternativ förskola mätte beredas utrymme ibarnstugeutredningens förslag och i beslut." Föräldrarnas rätt att foslra sina barn och förmedla sinavärderingar UU dem är grundad i och fastslagen i FN:srättighetsförkla-ring. Många föräldrar är djupt oroade av risken alt hell ellerdelvis fråntas denna rätt och möjUghel, om den obligaloriska förskolansundervisning och verksamhet skuUe uteslänga sådant som för deras barn ärnaturliga uitryck för hemmets värderingar och tro. Och som jag nämnde är det avpsykologiska skäl viktigt att förskolebarnen inte ulsälts för en frän hemmetalltför avvikande och främmande miljö. De får under inga omsländigheler tvingasatt uppleva en konflikt mellan förskolan och hemmet i fråga om grundläggandevärderingar och normer. De kristna samfunden har genom söndagsskola och annatbarnarbete varit pionjärer inom förskoleålderns undervisning. De har en långerfarenhet och en redan utbyggd verksamhel. I mänga församlingar fungerar enkrislen förskola, och på mänga andra häll kan den lätt byggas ut UU en sädan,varvid förutsätts att den erhåUer samma statUga stöd som en allmän förskola. Jag hade räknal med alt molionen skulle behandlas sä iulskoltet att den hade överlämnats tUl barnstugeutredningen, som ju ännu intehar fattat beslut när del gäller obligatoriet. Sä har inte skett, därför berjag att fä yrka bifaU tUl motionen. I detta anförande instämde herrar i Bäckmora (c),(), i Ägnas (m) och i (c). FmSIGURDSEN (s): Dagens debatt omkring socialutskottetsbetänkande har i sin första avdelning berört strängt laget aUt som gällerfamiljepoliliken. Del är nu vi diskuierar sakfrågorna, och just nu är del frägaom driftbidrag tiU barnstugorna. Det har från flera häU sagts alt utvecklingen har gällmycket snabbt när del gäller ulbyggnaden av barnstugorna och det kankonstaleras i synnerhet under 1960-lalel. Vi kan grovt säga att vi gick in i1950-talet med 10 000 daghemsplatser, vi gick ut ur 1950-lalet med ungefär 10000 daghemsplatser, medan vi gär in i 1970-lalet med ungefär 35 000daghemsplalser, ungefär 32 000 platser i familjedaghem. Det har aUtsä skett enmycket kraftig utbyggnad. Men det skaU stäUas mot de behov som finns. Man kankonstatera att antalet barn i åldern med förvärvsarbetande föräldrar -där modern har minst halvtidsarbete - var 124 000 och 215 000.Dessa siffror i relation UU varandra visar att vi fortfarande har en mycketstor brist på daghemsplatser. Vi kanockså av socialslyrelsens resurser 19681975 som tidigare harciterats här bl. a. av utläsa hur kommunerna själva bedömerulbyggnaden av bamstugor och familjedaghem. Man räknar med alt vi 1975 skuUekomma upp tUl 80 000 plalser i daghem, 67 000 i lekskolor, 22 000 ifritidshemmen och 56 000 i famUjedaghemmen, Vad som också kan ha sitt intresse i detla sammanhang äratt se Utet pä hur slatens kostnader för denna verksamhel har vuxit under åren.Budgetåret 1963/64 satsade staten 7,1 miljoner på barnliUsynens /72 föresläs 255 miljoner. Det är en mycket kraftig ökning avdel belopp som staten stäUer tUl förfogande. Man skulle i det sammanhanget vUjafråga om det finns nägon kommun som har motsvarande kostnadsutveckling på detlaområde. möts vi av etl aUmänl inlresse förbarnstugeverksamheten eller förskoleverksamheten, om vi skaU använda denbenämning som barnsiugeutredningen i sin diskussionspromemoria antagit somgemensam beteckning för dessa verksamheier. har lidigare frändenna talarstol sagl att det var felaktigt all påstå alt nu ocksä de borgerligaoch moderalerna hade blivit intresserade för socialpolitik. Men jag tycker altnär det gäUer förskoleverksamheten är det verkligen glädjande att kunnakonstatera att också moderala samlingsparliei i är har moiioner som lar uppförskoleverksamheten del mäste vi se som ett framsleg. Jag skaU göra nägrakommentarer tUl de reservationer som fogals tUl den punkt i betänkandet som vinu diskuterar, Reservaiionen 5, som tar upp frågan om friviUig ellerobligatorisk förskola, förefaUer mig vara fullständigt meningslös. Jag förstårinle hur man skall kunna ge barnstugeutredningen tUläggsdirektiv för en uppgiflsom utredningen redan har. Man Utar tydligen inte på direktiven eUer päulredningen. I direkliven slår, del har citerats lidigare, men jag upprepardel: "Ulredningen bör vidare pröva formerna för och omfattningen av enförskoleverksamhet - i lekskola eller daghem - som pä sikl kommer alla barn lUldel närmast före inlrädel i ." Bidrag till driften av bamstugor Kan man komma närmare än med detla resonemang att detgäUer alla barn? När fröken lalade för denna reservalion fick jagen känsla av att för henne var förskola en sak och barntUlsyn en annan. Vi harju försöki få kommunalmännen förstå att daghem och lekskolor,som är de nu vedertagna benämningarna, är exakl samma sak pedagogiskt sett.SkUlnaden Ugger bara i vistelselidens längd och all man gär längre ned iåldrarna när det gäller daghemmen. Men också i barnstugeutredningens diskussionspromemoriaslås detta fast, och alt vi föreslär benämningen "förskola" för aUdenna verksamhet ger ytterligare lyngd åt att vi ser detta som en likvärdigverksamhel. Vi lalar sedan om halvdagsbarn och heldagsbarn, beroende pä vilkenlängd vistelsen har. När del talas om en obligatorisk eller allmän förskolamåsle däri ligga, att vi har att utreda frågan om en förskoleverksamhet föralla barn. Det talas också i barnstugeutredningens diskussionspromemoria omvUka ytterligare uppgifter vi har ulöver dem som berörs i promemorian. Det sägsalt vi skaU komma med förslag belräffande dessa frågor i det betänkande som haraviserats lUl liden omkring . 4* protokoU 1971. den 14 aprU 1971 Bidrag till driften av bamstugor att läggafram förslag i frågan om allmän eUer obligatorisk förskola - hur man nu vUlkalla den och vi kommer även alt ta upp frägan om huvudmannaskapet, som ocksåberörs i reservaiionen 5, Jag lycker alllsä alt kraven i denna reservalion ärhelt tUlgodosedda genom de uppdrag som barnstugeuiredningen redan har. Reservationerna 6 och 7 berör frägan om drifibidragen tUldaghemmen. Drifibidragen tUl både daghemmen och fritidshemmen höjdesföregående år. I motioner tUl föregående års riksdag föreslogs ocksä attformerna för det framtida bidraget lUl barnstugeverksamheten skulle utredas.1970 ärs riksdag uttalade, all när barnstugeutredningen framlägger sittslutliga förslag om hur den framtida förskolan eUer barnstugan skaU se ul,skall också ta ställning lUl frägan om finansieringen avverksamhelen. Jag tycker att det var ett riktigt beslut. Eftersom vi inte tagilStäUning tUl barnstugeutredningens slulliga betänkande det föreligger ju ännuinte - vel vi inte exakl hur förskolan kommer att se ut. Det är därför riktigtalt vi i sammanhang med beslutet om förskolan ocksä tar stäUning lUlfinansieringsfrågorna. I reservationen 6, som bl. a. har talat för,yrkas att skaU hemställa om förslag tUl sådan ändring av reglerna förbidrag lUl driften av barnstugor att ökat stöd ges äl kommuner, särskUl dem somi förhäUande tUl sitt skalleunderiag har speciellt stort behov av barntUlsynsplatser.I den motion, som denna reservation bygger på, talas det också ominflyttningskommunerna med ung befolkning och om kommuner med anstalter förhögre utbUdning. I fråga om inflyttnings-kommunerna, dvs. kommuner som har enung befolkning, är della krav i viss mån tUlgodosett genom proposition nr 84,som vi har fått och där det föreslås ändrade regler för utbetalningav kommunalskatt. Ändringen medför ökade förskottsulbetalningar lUl kommunermed befolkningsökning. Del är något av den problematiken som hartalat om i denna reservation. I reservationen 7 ansluler sig tUl den synsom LO har hävdat när det gäller konslraklionen av driftbidragel, dvs, LO harett samhällsansvar och tycker att slaten på sikl skall överta personalkostnadernaför barnstugeverksamheten. anser emellerlid alt redaninnevarande budgeiår skall anslå ytterligare , dvs. vi skallredan i är besluta om alt staten skaU överta dessa personalkostnader.Reservationen innebär aUlså en överbudspolitik i detta sammanhang. Fra Marklundhar inte redovisat var läckning för dessa skaU tas. Det finns ytterligare en motion med förslag när det gällerkonslraklionen av driftbidraget, nämligen motionen 350 av fröken m. fl. som menar all det borde ske en översyn av bestämmelserna.Motionsförslaget ansluler sig UU förslag, enligt vUket man iSläUet för bidrag per plats skall lämna bidrag per avdelning. Där sägs att detär de mindre barnen som kosiar mest och alt man skulle kunna utjämnakosinaderna genom alt införa ett avdelningsbidrag. Bara vid årets riksdag föresläs aUtså tre olika modellerför hur statsbidraget skaU uiformas. Det finns ingen anledning, anser utskottet,att ta stäUning vare sig tUl den ena eller andra modellen. rikligtenligl utskottets mening all del skall ske när barnstugeulredningens slulligaförslag föreUgger. Om utredningens tidsplaner håller pä detta område kommerriksdagen inom en inle alltför avlägsen framtid att få ta StäUning tUl delsutformningen av den framtida förskolan, dels finansieringen av dennaförskoleverksamhet, TiU slul skaU jag säga nägra ord liU iSkärstad, som i molsals tUl dem som vUl ha en skärpning sä all säga avbarnstugeulredningens direktiv, dvs. de som inte trodde pä all vi skulleutreda frägan om obligatoriet, snarare önskade mildra dessa direktiv. Han lalarom att del här borde finnas alternativ, att alla barn inte passar i förskolaosv. Han säger också att vi vet att mänga barn har svårigheter redan när debörjar skolan. Men del gäller ju att upptäcka just eventuella svårigheter somfinns hos förskolebarnen, alt se om de har störningar och om del finns problempä någol sätt. Genom att della i en förskoleverksamhet har barnen möjlighet altfå psykologkontakt. En förskola för alla barn mäsle medföra alt skolstartenblir mjukare och alt det blir lältare att upptäcka eventueUa svårigheter. Förskolan skall vara frivillig för barnen, säger herrJohansson i Skärstad. Ja, det är så att den är frivillig för barnen. Mankan kanske ofla fråga sig, om det alltid är så att vi på våra lekskolor ellerförskolor har just de barn som bäst behöver den verksamheten. Kanske mänga avde barn som vi inte når av olika anledningar skulle ha myckel stor nyttaav alt komma på en lekskola kanske ha större nytta av del än flera av dem somredan finns där. i Skärstad talar ocksä om föräldrar som harolika uppfattningar när det gäUer religionen. Jag viU dä framhåUa att i dendiskussionspromemoria som barnstugeutredningen har avlämnat finns etl avsnittom barn och religion. Vad som jag tycker är genomgående i barnstugeutredningensförslag är detla ökade samarbete och ökade inflylande frän föräldrarnas sida.Det mäste väl medföra att föräldrar, som har invändningar och över huvud tagetvill ta upp frågor när det gäUer reUgionen och andra saker, får mycket godamöjligheter tUl detta, om vi kan förverkliga den förskola sombarnsiugeutredningen har skisserat i sin diskussionspromemoria. Avslutningsvis vUl jag rent allmänl säga att jag lyckeralt del även i riksdag råder Utet förvirring om begreppen. Jag vill änen gäng påpeka att vi med förskola menar en verksamhet som rör barn vid vUken ålder spädbarn las emot pä det vi kallar för daghem och upp lUl åldern för inträde i skolan. Det finns alltså ingen skUlnad i denverksamhet som bedrivs, beroende på om barnen vistas kortare eUer iinstitutionen. Det verkar emellertid som om en del av er som har varit uppe idebaiten har den inställningen all del finns skUlnader i denna verksamhet. Jagtror alt det vore myckel lyckligt om vi en gång för aUa kunde slä fast altförskoleverksamheten, vare sig den bedrivs i daghem eller lekskolor, är en ochsamma och alllsä har samma värde. Med det anförda vUl jag yrka bifall hemstäUan på aUa punkter. Bidrag till driften av barnstugor den 14 aprU 1971 Bidrag tiU driften av barnstugor FruMARKLUND (vpk) kort genmäle; Det är rikligt alt jag vid mittställningstagande i denna fräga har följl LO:s uppfallning, som jag också trorär personliga mening om hur barnslugeverksamhelen skallfinansieras. Fra betecknade nu som överbudspoUtik från vår sida attförslaget i vår motion går ut på att denna finansieringsform skaU tiUämpassnabbare. Hon åberopar också LO:s uttalande om samhällsansvaret. Är del dåmeningen att man skaU tolka LO;s kriiik mot kommunerna som jag erinradeom som någon liten vacklan i fråga om detta samhäUsansvar? I den kritikensäger man ändå att barnstugeverksamhetens betydelse som utjämnande faktor närdel gäller barnens sociala StäUning måste prioriteras från kommunernas sida.SkaU det inte också gälla slaten? FrökenELIASSON (c) kort genmäle: Jag fick det påpekandet beträffandebegreppet förskola att man inte kan skUja förskoleverksamhet och barntUlsyn ät.Jag vUl ändå säga att förskola är ett ganska flytande begrepp ochsåvitt jag vet har barnstugeuiredningen ännu inle lagil stäUning tiU om"förskola" skall användas som ett samlande begrepp för allbarnstugeverksamhet och barntUlsyn över huvud taget. När jag använde begreppet förskoleverksamhet gjorde jagdet med den avsikten att jag vUle försöka avgränsa den mer pedagogiskt betonadedelen av barntillsynen och den sociala gemenskapen, som är synnerligen centrali denna verksamhet. Man kan nog ändå avskUja den från den övriga barntUlsynen,som naturligtvis också omfattar mycket, såsom tUlsyn över vUande barn, ätandebarn, lekande barn, promenerande barn osv. Det är just blocket av pedagogisklek som jag ser som mycket centrall och som jag tycker att del är mycketangelägel alt alla barn skall få del av . Jag tycker därför att det finns anledning att begäratUläggsdirektiv tUl barnstugeutredningen. Dess direktiv är nog mer vaga pådenna punkl än man ibland förestäUer sig. Man blir litet betänksam när man serde förslag tUl diskussionsfrågor som tas upp i utredningens betänkande, där förstafrågan lyder: Behövs förskola som komplement lUl familjen i dagens samhäUe? Jag tror att det skuUe betydligt underlälta utredningensarbeie däresl man slapp syssla med frågan, om förskolan skulle varaobligatorisk eUer inte, och man mer direkl kunde inrikia sig pä att finnaformer för en obligatorisk förskola, som skuUe göra det möjligt för alla barnatt inom en relativt snar framtid nås av denna verksamhet. i Skärstad (c) korl genmäle; När talade, fick jag en känslaav att religionen kommer att behandlas annorlunda i förskolan än i denobligatoriska skola vi nu har. Jag skulle vilja fräga om del kommer att bU såoch om läramas ställning kommer att bli annorlunda. I sä fall vore mycketvunnet. () kortgenmäle; För vUl jag påpeka att de områden som prioriterats i åretsstatsverksproposition är arbetsmarknadspoUtiken, arbetsmiljön och barntUlsynen.När vi inom LO märkte tendenserna i kommunerna, gjorde vi ett uttalande om attbarntiUsynen måste prioriteras. Den prioritering man från statsmakternas sidagör av barntUlsynen i årets budget borde ske även i den kommunala budgeten. är begära "på ett bräde" för att klara ettövertagande av personalkostnaderna för barnstugeverksamheten, anser jag varaorealistiskt, , alldenslund vi fick en höjning avdriftbidraget och avser alt ta upp frägan, när barnstugeuiredningen kommer medsitt slutliga förslag. säger att förskolan är ett flytande begrepp i barnstugeutredningensdiskussionspromemoria. Vi för fram förslaget som en frågestäUning över huvudtaget. Vi vUl ansluta oss tUl idén och kaUa all verksamhet förskola. försöker utveckla det hela och talar om olika moment i verksamheten;barnen sover, barnen äter. Ja, men om man läser diskussionspromemorian riktigtär begreppel vård ocksä pedagogik. Det ligger pedagogik i aUa moment, oavsettvad personalen sysslar med i förskolan. I varje faU har jag lärt mig dettaunder arbelet i barnstugeutredningen. Jagtror att man får ett bättre grepp om vad som menas med pedagogik i det härsammanhanget, om man grundligt lar del av den promemoria som barnstugeutredningengivit ut. BidragtiU driften av barnstugor Hen (): Med hänsyn tUl den väntande middagen skall jag avstå frän den frestandemöjligheten att ge mig in på en lång diskussion om förskoleverksamheten. JagskaU bara ta upp ett par av de saker var inne på. Honsäger att aUtmg står i direktiven. Hon frågar: Litar ni inte pä direktiven?Litar ni infe på regeringen? Nej, tyvärr är regeringens förflutna pä det härområdet inte sä ärorikt, att man kan Uta på alltför suddiga direktiv. Närfru åberopade ett uttalande gjorde med anledningav en motion just från själv, skulle man kunna stäUa samma fråga:Varför väcka den motionen? Litar inte pä regeringen? Och varförskriva in detta sä noggrant i ett riksdagsutlåtande om inte för att utöva etttryck på regeringen? Det är precis samma saksom vi är ute efter . Dettagäller även frågan om ökat stöd åt de kommuner som har stora svårigheter attklara av den ökade barnliUsyn som de själva vill ge. Där viU vi ha ettkraftigare tryck på regeringen att helt enkelt göra större insatser. Även omdet är tacknämligt att det nu kanske sker en snabbare utbetalning avkommunalskatt genom propositionen 84 löser inte det de ekonomiska problemen.Kommunerna behöver fä mera pengar, inte bara få dem snabbare. För att undvika missförstånd skall jag be att fä klargöra att jag ickeyrkar bifaU tUl reservationen 8, eftersom tidigare i Bidrag tiU driften av bamstugor dag har fatlat ett beslut som överensstämmer med denreservationen. Det finns ingen anledning att ytterligare tynga kammaren med eltbeslut pä den punkten. Motionen föregående är gällde all man skuUe seöver formerna för och konstruktionen av statsbidraget. Då svarade attdet skuUe vi ta stäUning tUl när vi behandlade barnstugeulredningens förslag.Inom pägär det också etl utredningsarbete när del gällerfinansieringsfrågorna av detta. TUl sist: litar inte på utredningen och påregeringen när det gäUer alt ulreda formerna för en obligatorisk, allmänförskola för alla barn. Kan möjligen Ula pä mig om jag, som sittermed i utredningen, säger alt jag skaU verka för del? Överläggningenvar härmed slulad. Utskottels hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 5 av i m, fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandetnr 5 punklen 11 mom. 2 rösiar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels utskottets hemstäUan med den ändring däri som föranleddes avbifall motionen nr 863, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad.