prot · FU0983 · 1971-12-31 00:00:00 — Ett projekt som skulle kunnagenomföras jag ser bara jordbruksministern här, men han kanskekan vara vänUg och framföra det tUl kommunikationsministern är attkommunikationsministern ringer upp generaldirektören i SJ och hindrar honomfrån att lägga ner den järnvägen från tUl . SJbörjar enligt tidningsuppgifter lägga ner tågtrafiken i den delen av Tornedalenredan den 23 maj, så om regeringen har tid med ett telefonsamtal för att räddaett företag som redan existerar måste detta telefonsamtal organiseras redan denhär veckan. Men utöver de arbeten vi nämnt i vår motion finns det enrad andra som också är nödvändiga för utveckling. tUlhörnumera KUuna kommun, men det är 180 ä från till med den långa omväg man måste ta. Landstingsman i ÖvreSoppero har i motionerat om en väg från ESRO-basentill allmänna vägen mellan och , en väg som skulle förkortaresorna meUan och C med 40 å . Dessutom skulle denna väg vara av stor betydelse för sysselsättningen inte bara genom självavägbygget utan också när det gäller att utnyttja stora skogsområden, som nuväxer tUl ingen nytta därför att transportkostnaderna bUr för stora för att detskall löna sig med rationell skogsskötsel och med avverkning av skogen. Envägförbindelse mellan och lär ha utlovats tUl 1973, och det måsteväl betyda att det mesta är klart för att sätta i gång. Om den vägen kommer tUlstånd får den naturligtvis en utomordentligt stor betydelse för en utveckUng avnäringslivet i inlandet. Det finns järnmalm i Kaunisvaara i övre . Detfinns täljsten i Lauttakoski norr om . Det finns obegränsade tillgångarpå kvarts. Många vattensjuka områden i inlandet skulle kunna dräneras och blibra skogsmark; jag förmodar att skogspolitiska utredningen kommer fram tUl detnågon gång , då betänkandet väntas. Fisket skulle kunna bli en betydandeekonomisk tUlgång för både samerna och många andra, om det genomfördesfiskevårdande åtgärder reducering av skräpfiskbeståndet och odling avädelfisk. Allt detta kan och bör utföras som reguljära arbeten, inte som beredskapsarbeten. Jag har länge talat enbart om sysselsättningsfrågan därföratt den tycks ha blivit regeringspartiets enda slagkraftiga argument för Ritsemprojektet.Jag beklagar uppriktigt att regeringen har valt Ritsem, som bara kan bli enkortsiktig och mycket begränsad lösning på akuta problem. Vi har för övrigt ivår motion betonat att en temporär sysselsättning för vissa grupper skullebalanseras av att andra grupper, specieUt samerna, skulle kunna komma attberövas sin försörjning . Det är inte så enkelt som och vattendomstolenhar gjort det - att samerna i Sörkaitums sameby skulle mista ett par procent avsin betesmark. Samerna i Sörkaitum har, som deras fuUmäktige sade iTV , varit på flykt sedan seklets börian -de har fåttflytta oavbrutet för de ofta återkommande vattenregleringarna. De ansvarigamyndigheterna har tagit några procent av deras marker då och då efter sammaprincip som när fan lastade timmer: Tål du den, så tål du den. Inte bararenskötseln utan också fisket har blivit alltmer trängda näringsfång, och detfinns en kritisk gräns för aUt detta, en kritisk gräns som kanske redan nåttsoch i varje faU inte får överskridas ytterligare. Jag vill citera vad i skrev tUlvattenfallsstyrelsen - för närmare - beträffandeSuorvas då förestående fjärde reglering: "De tidigare genomförda successiva regleringarna avSuorvasjöarna har medfört väsentligt förfång för renskötseln inom Sirkas ochSörkaitums lappbyar. Den nu ifrågasatta utökade regleringen kommer med säkerhetatt i hög grad ytterligare försvåra rendriften inom berörda områden. Beaktasbör vidare att vattenfaUsstyrelsen enligt regionplanen för Stora Luleälv jämvälsynes avse att ansöka om reglering av de ovanför Suorvamagasinet belägnasjöarna Autajaure och Sitasjaure. Om samtliga nämnda regleringar genomföres, tordeförutsättningarna för renskötseln komma att försämras i sådan grad att detstarkt kan ifrågasättas om näringsgrenen fortsättningsvis överhuvud kanbedrivas i vedertagna former och nuvarande omfattning. De renskötande samernahar vidare tUl följd av renstammens nedgång blivit alltmerberoende av fisket för sin försörjning. Det gäller i än högre grad praktiskttaget hela den uppströms bosatta befolkningen, som huvudsakligen bestårav så kaUade fiskarlappar. Om fisket skulle ytterUgare försämras genomregleringarna, vilket erfarenhetsmässigt förefaller uppenbart,kan det befaras att den berörda befolkningens existens inom området helt bliromöjliggjord." En utbyggnad av Ritsem kommer att drabba framför alltSörkaitums sameby norr om , men om skadorna påfisket inberäknas, så drabbas också Sirkas sameby söder om det storasjösystemet. Enligt de uppgifter jag fick av fiskaren vid ettbesök vid Vietasbygget finns det omkring 110 husbönder i dessasamebyar, dvs. Sammanlagt är det 150 personer och derasfamiljer som försörjer sig som yrkesfiskare eller deltidsfiskare - och då utgårjag ifrån att de nämnda 110 är inbegripna. Dessutom finns det också här - somnär det gäller anläggningsarbetena -personer som är sekundärt försörjda av denaktivitet som pågår utefter Stora Lulevatten och uppe i fjäUsjöarna. Vi harexempelvis en betydelsefull fiskfirma, Axel i , som hämtar sinfisk med tre transportplan . Efter vad jag hördedär uppe kommer denna verksamhet, som betyder väldigt mycket för dem som bor idessa trakter, med aU sannoUkhet att upphöra om underlaget minskar ytterligareför verksamheten. När den kritiska gränsen överskrids resulterar det inte bara i att enstakafamiljer mister sin försörjning det ekonomiska underlaget för kanske 150familjer eller mer kan komma att rasa. Dessa familjer har inte haft någon höglevnadsstandard, men familjen och många andra vill under ingaomständigheter lämna den bygd och den yrkesverksamhet som gett demderas knappa men dock försörjning. Där finns tydligen andra förmåner, andravärden som betyder lika mycket som en hög materieU standard. Och varför skallman då inte underlätta deras tillvaro i stället för att krossa den? Det finnstUlräckligt med arbetslöshet, orsakad av det planlösa, profitbaseradesamhällssystem vi har. Att då regeringen ingriper och räddar försörjningenunder för en grupp men raserar försörjningen kanske för allframtid för en annan grupp är inte bara inhumant - det är irrationellt. Jag kanske avslutningsvis, herr talman, bör betona att detrör sig om en etnisk minoritet som har reducerats mycket kraftigt under desenaste två eller tre årtiondena och som nog befinner sig på gränsen till attförsvinna som etnisk minoritet, om man plockar sönder existensvUlkorenytterligare. Men den debatten kommer vi att få här i kammaren om ett parveckor, och jag skall därför inte nu gå in på aUt detta. HerrNYGREN (s) kort genmäle: Det var ett bedrövligt försök tUl förklaringom kommunisternas förestående brödraskap med den borgerliga treenigheten. sade att det är bara sysselsättningsargumentetsocialdemokraterna har för sin begäran om att få bygga ut Ritsem. Ja, herrTakman, det sätter vi främst av argumenten, därför att den fullasysselsättningen alltid har varit och alltid kommer att vara det centrala försocialdemokratin - det vi aldrig någonsin kommer att ge avkall på. Och skaU aldrig tro att vi i ochNorrbotten kommer att klara vår framtid pä att försöka hindra en järnvägsnedläggande eller medverka till en bit järnvägs byggande eller på att försökadränera skogsmark. Det kommer aldrig att ge någon utveckling i . Vi haringenting att frakta på den järnvägen, om det inte är så att vi får satsningarpå näringslivet. Och den största satsning jag upprepar det - som vi har haftpå gång är den som vi nu diskuterar här i kammaren. Det är inte så att vi försöker med en kortsiktig lösningpå Norrbottensproblemet, som säger, utan vi försöker infria ettlöfte som är givet tUlbaka från om att man skulle haen fortgående satsning på kraftverksbyggen som skulle trygga sysselsättningenför vissa människor uppe i . Därvidlag skuUe det beslut, somkommunisterna, , centerpartisterna och folkpartisterna nu tydUgentänker fatta, innebära att man ur den långsiktiga sysselsättningsplanen frånlänsarbetsnämnden i rycker bort 500 jobb på1970-talet. Hur tänker ni fylla ut det gapet under dessa år? sade också: Det är inte på oss det beror. Gåtill de arbetslösa skogsarbetarna och byggnadsarbetarna i med denförklaringen, , efter det att ni har suttit här ochtillsammans med de borgerliga röstat bort 500 jobb under ! (vpk) kort genmäle: Jag beklagar att inte lyssnade påvad jag sade och inte följde med i den redogörelse för olika alternativ som jaggav. Om hade gjort det och inte haft en förutfattad mening, så hadehan inte behövt påstå att vi rycker bort 500 jobb. Jag har ganska utförligtredogjort för den saken. Jag är också glad för att släppte denförflugna idén att det gäUde ett par tusen jobb som generaldirektör talat om. Men det finns andra projekt, som jag emeUertid inte härbehöver redogöra för. I Länsprogram 70 finns det ganska utförliga kataloger omdet, och många av de projekten tycker jag verkar utmärkta. Jag kommer inte Uiågkategoriindelningen, men en del av dem var högt prioriterade och har tydligenvarit det utan att bli realiserade. Andra var mindre högtprioriterade. Min partigrupp och jag har ingenting emot att regeringenomedelbart plockar fram inte bara 500 reguljära arbeten utan gärna de 10 000 eller hur många det kan vara som behövs i . De 500 jobben löserinte hela problem och framför allt löser de inte problemen förlång tid framöver. Nästa gång bör läsa i protokollet vad jag harsagt för att veta hurdan frågeställningen egentUgen är. HerrNYGREN (s) kort genmäle: Jo, jag har visst lyssnat tUl ,och jag nämnde ett par av de alternativ som man tydligen har i bakfickan inomvpk. Jag hoppade över det där om täljsten och kvarts, eftersom jag tyckte attdet ändå var obetydligheter i sammanhanget, men låt mig gärna komplettera meddet för fullständighetens skull. Sedan sade att han inte har någonting emot attregeringen plockar fram 10 000 jobb. Nej, det tror jag det! Vem skulle ha det om det vore så att jobben fanns? Men de finns inte, , och det är detsom är det besvärliga för oss däruppe. sade också att jobben i Ritsem inte löser helaNorrbottens problem. Det har jag heller aldrig sagt. Men det förvärrarNorrbottens sysselsättningsproblem med 500 arbetslösa under omRitsemprojektet stoppas. Och det skall ni kommunister, moderater, folkpartisteroch centerpartister ta ansvaret för , om ni fullföljer deplaner ni nu har. Sedan, , har jag aldrig gått ifrån de uppgifterjag återgav av generaldirektör , och de uppgifterna har inte kunnat bestrida. De är riktiga. De förluster man gjort i Norrlandpå sysselsättnings- och investeringsområdena blir så enorma som jag sade, omman räknar samman dels vad sagt nej till, dels vad hargjort upp med naturvårdsorganen om på frivillighetens väg. VUka är det då somskall betala denna räkning? Ja, inte är det i annat änmöjligtvis i form av en något öre dyrare 5* protokoU 1971. energi.Nej, det är befolkningen i och . VUka är det som blirarbetslösa på grund av stoppade kraftverksbyggen? Det är inte somsitter här i i och säger nej. Det är byggnadsarbetarna iNorrland som blir arbetslösa. Det är det som är skUlnaden meUan vpk och dem somdrabbas. (vpk) kort genmäle: uppgifter är sannolikt riktiga, omman menar att det är riktigt att bygga ut , älv och älv.Jag trodde vi var ense om att man skall undanta de älvarna från utbyggnad,framför allt av naturvårdsskäl. använde formuleringen "om jobbenfanns". Jag trodde att det var en uppgift för en kraftfuU regering att setill att jobben finns. Att de inte gör det beror på vårt ekonomiska system jag vUl inte kalla det blandekonomiskt; det påminner om den där gamlanäktergalspastejen som bestod av Uka delar näktergal och häst: en näktergal ochen häst. Här är det hästen som ger pastejen dess karaktär; regeringen hartyvärr inte haft makt eller vilja att göra någonting åt storfinansens välde.Det är för att vi har denna makabra ekonomi som vi har svårigheterna iNorrbotten. Om vi hade en ekonomi som i sin helhet gick ut på att tUlgodosemänniskornas intressen och inte bara 15 familjers profitintressen skulle viinte ha dessa problem i , och då skulle inte och jagbehöva diskutera dessa 500 sysselsättnlngstiUfäUen. Jag underskattar inte 500arbetares jobb. Det var ju just därför jag gjorde den långa exposén i början;det räcker inte med 500, det måste vara många tusen jobb, och det måste - görett intensivt försök att förstå det, vara konstruktiva jobb, intejobb som är destruktiva . På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistantill . §8 InterpeUation nr 119 ang, poUsutbildningen Ordetlämnades på begäran till HerrJOSEFSON i Arrie (c), som yttrade: Polisens uppgift i vårt samhäUe har varit ochär att betjäna allmänheten med råd och anvisningar, upprätthåUa ordning ochreda samt slå vakt om rättstryggheten och laglydnaden. har polisen tUldelats nya ochbetydelsefulla uppgifter i vårt samhälle. Den ändring i somskedde genom införande av ordnings- och parkeringsbot har medfört attpolisen i viss utsträckning får utföra arbetsuppgifter som tidigare fullgjortsi domstol. Helt naturligt ställer detta ännu större krav på den enskildepolisens omdöme, objektivitet och opartiskhet. Mycket tyder på attpolisen kommer att anförtros ytterUgare uppgifter av sådan art. Detär därför som man med oro konstaterar att intresset för polisyrket tycks varastarkt nedåtgående. Maj:ts bemyndigande är 1966 erhöllrikspolisstyrelsen Nr 83 rätt att vatie budgetår t. o. m. /72antaga 500 elever tUl den polisutbildning. För /71 har Kungl. Maj:t dessutom bemyndigatrikspolisstyrelsen att antaga ytterligare 100 till poUsutbild-ning. kanman dock konstatera att antalet antagna elever under Innevarande budgetår inte utgör mer än cirka 470 eller av beräknat antal.Anledningen härtill, framhåller , är att det inte fanns flerkvalificerade sökande. Antalet sökande var 1 163, medan motsvarandeantal var 572.1 denna situation finns det otvivelaktigt anledningatt ställa frågan: Vilka åtgärder ämnar man vidtaga för att skapa ett störreintresse för utbUdning tiU denna nödvändiga och betydelsefulla tjänst i vårtsamhälle? Med hänvisning till här redovisad motivering anhåller jaghärmed om kammarens tillstånd att till herr justitieministern få stäUa följandefrågor: Har statsrådetuppmärksammat det minskade intresset för poUsut-bUdning som inträtt under desenaste åren? Vilka åtgärderämnar statsrådet vidtaga för att stimulera intresset för polisutbildningen? Denna anhållan bordlades. § 9 Herr tredje vice talmannen meddelade att herrLothigius enligt tUl kammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven under tidenden 10 . HerrLothigius beviljades erforderUg ledighet från riksdagsgöromålen. § 10 Anmäldes och bordlades skrivelse fråntalmanskonferensen med överlämnande av ett från kommittén för översyn avNordiska rådets svenska delegations kansliorganisation inkommet betänkande. § 11 Anmäldes och bordlades konstitutionsutskottetsbetänkande nr 34 i anledning av granskning av statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning . § 12 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämUgen Nr 233 i (vpk) tUl herrjordbruksministern angående bullernivån i tätortsområden; VUkaåtgärder vidtar den centrala statsmakten när bullernivån i tätortsområdenav respektive kommuner tUlåts stiga väsentligt över Nr 83 Nr 234 (vpk) tiU herrsocialministern om skyddsåtgärder Onsdaeen den '' hantering och transport av giftiga ämnen: 17 mai1971---- Ämnar statsrådet vidtaga åtgärdersom snabbt kan leda tiU ökat ------------------- skydd mot hälsofara vid hantering och transporterav giftiga ämnen? Nr 235 () till herr justitieministernangående användningen av polisens resurser: Anser att det är rimUgt särskilt i enperiod då brottsligheten starkt ökar - att insätta poUsstyrkor och betydandebevakningspersonal försedd med hundar, hästar och stålbatonger för attunderlätta viss trädfällning just vid av myndighet eftersträvatklockslag? Nr 236 () tiU herr utrikesministern omhumanitärt bistånd till befrielserörelser m. m, i : Vill statsrådet redogöra för vUka åtgärder som vidtagitsför att, mot bakgrunden av upptrappningen och utvidgningen av kriget iIndokina, lämna ett omfattande och effektivt svenskt humanitärt bistånd tUlProvisoriska Revolutionära och befrielserörelsernaPathet i Las och i ? Nr 237 i (m) tiU herr jordbruksministernangående kontroUen av bestämmelserna om transport av importerade djur: Är beredd vidta åtgärder syftande tUl enförbättrad kontroll av att gällande djurskyddsbestämmelser tiUämpas vid transportav importerade djur? Nr 238 i (m) till herr finansministern om sänkningav automobilskatten för lastbUar; Har finansministern för avsikt att tUl höstriksdagenföreslå sådana ändringar i automobilskatteförordningen att den i propositionen1970:138 utlovade skattesänkningen för av lastbUarna blir en realitet? § 13 Kammaren åtskUdes kl, 17,04.