prot · FU09131 · 1971-12-31 00:00:00 — Därför tror jag att denna marknadsföring får ske över enaktlvisering av byggnadssaneringsprogrammen, och jag vill gärna ansluta mig tUluppfattningen att man bör uppmärksamma detta I ökad utsträckning. Överläggningen var härmed slutad. Statsrådet erhöll ordet för att I ett sammanhang Ang.bostadstilläg- besvara dels () den 14 oktoberframställda Interpella- gen tUlbarnfamiljer tion, nr 142, tlU herr socialministern, dels () den 22 oktoberframställda Interpellation, nr 185, herr socialministern, och har frågat socialministern omhan är beredd att medverka till en höjning av Inkomstreducerlngsgränserna förbostadstilläggen samt en höjning av statsbidragen tUl kommunala bostadstUläggoch en översyn av övriga bestämmelser rörande bostadstUlägg till barnfamUjer,Vidare har frågat socialministern om han ämnar föreslå åtgärdersom förhindrar att famUjer med faktiska Inkomster, som avsevärt överstiger densom berättigar tUl bostadstillägg, I vissa fall kan få bostadstUlägg, Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara InterpeUationerna,Jag besvarar dem I ett sammanhang, 1 den proposition om höjda bostadstUlägg för barnfamiljersom lämnats tUl föreslås kraftigt höjda förmåner. De föreslagnahöjningarna tar särskilt sikte på famUjer med många barn och familjer med högaboendekostnader. En betydande del av höjningarna ligger därför på dehyresanknutna kommunala bostadstiUäggen. Staten föreslås svara för de ökadekostnaderna. Kommunerna föreslås få kompensation för sina kostnadsökningar delsgenom höjning av statsbidraget för de kommunala bostadstiUäggen och dels genomen höjning av statsbidragen till kommunernas kostnader för daghem ochfritidshem. Som framhåUs I propositionen är detavsikten att återkomma till frågan om Inkomstprövningen för bostadstUläggensedan en pågående översyn av dessa frågor slutförts Inom familjepolitiskakommittén. Enligt vad jag Inhämtat räknar kommittén med att kunna redovisaresultatet av sina undersökningar och lägga fram förslag I dessa frågor undervåren 1972. HenSTRÖMBERG (fp): Först ett tack för svaret. Detta är ju I stortsett en hänvisning till proposition nr 156 . Min interpellation lämnades Ikammaren . Då var Inte det s. k. regeringspaketet känt. När dettasedan publicerades Innehöll det en passus om höjda bostadstUlägg förbarnfamiherna. Denna har också medtagits I nämnda proposition. VI får ahtsåefter behandlingen I utskottet av propositionen en debatt här I kammaren ombostadstilläggen. Med hänsyn det skall Jag nu bara knyta några kortareflexioner frågan. Jag anser att den proposition som framlagts under Ingaförhållanden får betraktas som slutgiltig. Den Innebär endast att man råder botpå vissa av de mest besvärande bristerna i det nuvarande systemet. Det finnsenligt min uppfattning en brist på samordning och planering I familjepohtlkenoch detta måste ändras. Statsrådet har rätlat htet grand, men det hadefunnits möjligheter att rätta till mer. När famUjepolltlska kommitténs promemoriakommer det lär den göra - förutsätter jag att denblir föremål för en omfattande remissbehandling och atl vi får en livlig debattsom I sin tur leder till den samlade reform som är önskvärd och nödvändig. Den proposition som statsrådet hänvisade har såvittman kan förstå, tillkommit under ganska stor brådska. En av orsakerna är välden konjunkturpoUtiska situationen. Det utökade stöd till barnfamUjerna som aviseras bordeenligt min mening ha kommit tidigare. Många barnfamiljer är redan hårt pressadeav den ekonomiska situationen. De förbättringar som föresläs berör tyvärrendast en del av alla barnfamiljer. Men prishöjningar och hyreshöjningardrabbar Ju aUa. För den stora gruppen barnfamUjer med Inkomster omedelbartovanför dem som ger bostadstillägg är den sammantagna verkan av prishöjningaroch skattesystemets progressivitet särskilt kännbar. Den gruppen ställs nuutanför förbättringarna. Bostadstilläggen grundas pä Inkomster, vilketär ganska otillfredsställande. är det risk att stödet hamnar hos felgrupper. Från kommunalt håll har också riktats stark kritik mot dennaeftersläpning. Mot den bakgrunden är Jag något förvånad över att statsrådetInte nu tagit chansen att rätta till detta förhållande. Jag tror attdepartementet hade haft möjlighet att klara de tekniska frågorna. Men kanskefår detta ses mot bakgrunden av den brådska med vilken propositionen ladesfram. I propositionen sägs att de kostnader som de nyabestämmelserna medför helt skall ligga på staten. Det är en bra målsättning.Kommunerna får Inte I en redan för dem mycket besvärlig ekonomisk situationbelastas ytterligare. Jag är något förvånad över att statsrådet, när hon nu-välbehövligt - höjer statsbidragen tUl daghemmen. Inte gerfamihedaghemmen en likadan höjning. Slutligen: Barnfamiljerna har kommit I kläm mellanreformerna. Skattereformen betydde Ingen förbättring för dem. Momsen steg,priserna höjdes och daghemsavgifterna ökade. Många barnfamiljer passerade engräns där höjda skatter, höjda daghemsavgifter och sänkta eller kanske IndragnabostadstiUägg gjorde att när slutsumman skrevs stod de eventuellt på minus.Slutfacit blev att barnfamiljerna Inte fick den förbättring man hade väntat.Jag hoppas att vi skall kunna få en debatt om ett samlatfamUjepohtlskt stöd vUket verkligen lämnar en bättre och mer samlad hjälp tUlbarnfamUjerna. Ang. bostadstilläggen tiU bamfamUjer HenLINDKVIST (s): Det var två frågor som jag ställde I minInterpellation. Den ena av dessa är refererad I statsrådet svar. I denfrågan efterlyste jag eventuella åtgärder av regeringen I syfte att arbeta framett effektivare och rättvisare bedömningssystem för erhållande av bostadstUlägg.Eftersläpningen I bedömningen - denna sker som bekant med ledning av föregåendeInkomstårs godkända taxering är en av orsakerna tUl att systemet slårsnett. Den andra frågan, som Inte återges I svaret, var den logiska följdfråganhuruvida regeringen avsåg att vidta Ang. bostadstilläggen tiU barnfamiljer åtgärdereller Införa en regel om återbetalnlngsskyldlghet I de fall utbetalning skettpå diskutabla grunder tUl följd av långsamheten I beräkningen. Man kan tycka att detta är en obetydlig fråga Inom ramenför vad som kan räknas som gränsfall, något som säkerligen också finns på andraområden, dår selektiva stödåtgärder förekommer. Men del måste anses som enviktig angelägenhet att arbeta fram en metod för bedömning av rätten atterhålla bostadstillägg, som Innebär att de medel som finns att fördela kommertill rätta adressater. Vi har också exempel på andra brister I det nu användasystemet. Det skulle vara frestande, om än marglneUt I denna debatt, att berörade bostadstillägg som från andra utgångspunkter utbetalas höginkomsttagaremed väl tilltagna skuldräntor; vilka pressar ner den beräkningsgrundandeårsinkomsten, så att bostadsstödet I vissa fall kan utgå. Det fordras då bor I rätt bostad med tanke på skattereglernas ojämlikhet vad beträffarolika boendeformer, men detta leder också till ett avslöjande av att systemetpå den punkten är otillfredsställande. Jag har emellertid Inte I någon nämnvärd utsträckninglyckats Intressera statsrådet för mina frågor. I varje fall har Jagsvårt att I svaret utläsa någon mening som mera direkt avser de av mig framställdafrågorna, för så vitt Inte sista stycket Innehåller några väl valda tröstensord. Kanske har familjepolitiska kommittén någonting att berätta på detta tema,när den återkommer I ärendet . Svaret har I det avseendet väckt minnyfikenhet. Sedan Jag härmed har anfört några kommentarer tillInnehållet I mina frågor, vill Jag helt självfallet till statsrådet ett tack för att InterpeUationen nu är besvarad. Det blir en längre och mera allsidig debatt omdessa frågor, när får anledning att behandla propositionenom bostadstilläggen. synpunkter kan med fördel diskuteras då. tog upp en fråga som direkt berörInkomstprövnings-reglerna. Jag vill säga, , att avslutningen avsvaret på hans Interpellation Inte var avsedd som några tröstens ord. Vad somsägs är fakta I målet: familjepolitiska kommittén har ett direkt uppdrag att seöver Inkomstprövningsregierna, och då får kommittén också diskutera deneventuella återbetalnlngsregel som aktualiserar. Det finns allanledning att mycket energiskt ta Itu med dessa frågor. Jag förstår Inte riktigt var vi skulle ha olika meningar,och Jag. Jag har fått uppfattningen att barettsakmaterial som kan ytterligare belysa frågeställningarna utöver den diskussionsom vi har haft I , både när bostadstilläggen Infördes 1968 och när frågansenare aktualiserades 1 en Interpellation. Jag vill uppmana attvidarebefordra sina synpunkter och eventuella uppslag till familjepolitiskakommittén för att de skall komma med i den allsidiga undersökning avInkomstprövningsregierna som kommittén har sig förelagd att göra. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Föredrogs och hänvisades tUl : Skrivelse från förvaltnlngsstyrelse medförslag till ersätt- den nlngsstadga för Skrivelse från förvaltnlngsstyrelse med förslag angående riksdagsbeslutet § 8 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1567 till utbildningsutskottet och nr 1568 till utrikesutskottet. § 9 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 54-60, 65 och 66, lagutskottets betänkande nr 21,utrikesutskottets betänkanden nr 13 och 14, socialförsäkrlngsutskottetsbetänkanden nr 39-41, socialutskottets betänkanden nr 40 och 41,kulturutskottets betänkande nr 27, utbildningsutskottets betänkanden nr 24-29,jordbraksutskottets betänkanden nr 53, 60 och 62 samt Inrikesutskottetsbetänkanden nr 3133. § 10 Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningen nr 21 5. §11 Interpellationnr 216 ang, av AMS anordnadprästutbildning Ordet lämnades på begäran till FruÄSBRINK (s), som yttrade: Vid I pågår f. n. en4l-veckors-kurs med 25 deltagare. Kursen har av AMS annonserats ut somteologisk omskolningskurs, en prästutbUdning för arbetssökande med akademiskexamen. Uttagnlngen till kursen har verkställts av länsarbetsnämnden ochbiskopsmötets rekryteringsnämnd (enligt uppgift biskop jämte enteolog från ärkestiftet) som efter en grovgallring bland de sökande rådfrågatbiskoparna I de stift där vederbörande önskat bil prästvigda. Undervisningenomhänderhas huvudsakligen av professorer och docenter vid . Med hänsyn till den rådande prästbristen Inom den svenskastatskyrkan kan åtgärden att anordna en prästutblldningskurs på detta sätt urvissa synpunkter anses motiverad. Betänkliga ter sig emellertid de synpunkter, som framförtsav ledaren för denna kurs, Lekmannaskolans nye direktör, docent , beträffande riktUnjerna för denna utbildning. Direktor framhåller i en tidningsintervju, somIcke demen terats, att den betydelsefullaste nyheten är att den nu själv svarar för en prästutbildning och därigenom är I tUlfäUe att där så är möjligt ge undervisningen, exempelvis i dogmatiska och liturgiska avsnitt, en konfessionell prägel. I motsats till universitets undervisningen som är bunden av det akademiska objektivitetskravet, skulle enligt direktor kursen på Lekmannaskolan stå fri gentemot detta objektivitetskrav, eftersom det är kyrkan själv som arrangerar kursen. Martllng understryker dessutom kursens Internatkarak- 153 tär,vilken bidrar tlU en kraftigare prägling av kursdeltagarna. Tisdagenden | själva verket bekostas kursenIcke av utan helt och 23november 1971 uåUet av . Med anledning härav ber jag att tUl herr inrikesministernfå rikta föhande Interpellation: Är det rimligtatt en av staten bekostad prästutbildning medvetet läggs upp enligt"konfessloneUa" linjer, då samma utbildning vid statens universitetär underkastad ett ovUlkorligt objektivitetskrav? Vilken av deolika strömningarna Inom den bör inom prästutbildningenupphöjas till norm? Är det enligtstatsrådets mening riktigt, att staten som för den med statliga medel bekostadeordinarie prästutbildningen uppehåller bestämda krav på en objektivundervisning Inom den teologiska fakulteten, bekostar en prästutbildning, somförklaras vara befriad från detta objektivitetskrav och I stället kunna givas delar konfessionell karaktär? Denna anhållan bordlades. § 12 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr181 med förslag till lag om ändring I lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. § 13 Anmäldes och bordladesföfiande motioner; Nr 1569 av i m. fl. Nr 1570 av herrBörjesson i m. fl. Nr 1571 av herrar Komstedt och i MalmöNr 1572 av m. fl. Nr 1573 av i m.fl. Nr 1574 av m. fl. Nr 1575 av m. fl. Nr 1576 av m. fl. Nr 1577 avherr Olhede avlämnade I anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 139angående finansiering m. m. rörande vissa statliga bolag Nr 1578 av m. fl. avlämnad I anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 141angående ett forskning Nr 1579 av m. fl. Nr 1580 av 1581 av m. fl. avlämnade I anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 142med förslag tUl lag om förmånsberättigade skattefordringar m. m, Nr 1 582av m. fl. den Nr 1583 av fröken och i ybro Nr 1584 av herr//erma«Mon I m./Z. avlämnade I anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 146angående krigsmaterielexport Nr 1586 av 1587 av herrDahlgren m. fl. avlämnade I anledning av Kungl, MaJ:ts proposition nr 153angående Införande av kllometerskatt, m. m. Nr 1588 av /Mon I Stenkyrka w./7. Nr 1589 avhen m. fl. Nr 1 590 av m. fl. Nr 1591 av herrarPersson I Heden och Polstam Nr I 592 av m. fl. avlämnade I anledning av Kungl, Maj:ts proposition nr 154angående transportstöd vid viss linjesjöfart från Nr 1593 av henar och i Åkersbergaavlämnad I anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 160 med förslag tUl lag omförbud mot dumpning av avfall I vatten, m. m. Nr 1594 av herr fioo TO./7. Nr 1595 av m.fl. Nr 1596 av herrar Hyltander och 1597 av m. fl.Nr 1598 av avlämnade I anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 164med förslag tUl lag om bestämning av volym och vikt, m. m. Nr 1599 av herrar i och Nordgrenavlämnad I anledning av Kungl. Maj;ts proposition nr 165 med förslag tUl lag omhandel med ädelmetaUarbeten Nr 1600 av herrar och 1601 av m. fl. Nr I 602 av i m. fl. Nr 1603 av m. fl. Nr 1604 av m. fl. Nr 1605 av fruLundblad m. fl. Nr 1606av herrar i och avlämnade I anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 166 med förslag tiU lagom ändring I lagen(1955:183) om bankrörelse, m. m. Nr 1607 av i Nennesholm Nr 1608 av herrPersson i Heden m. fl. avlämnadeI anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 169 med förslag I55 tUl lag omändring I ölförsäljnlngsförordnlngen (1961:159) Nr 131 Nr 1609 av Tisdagenden Nr 1610 avherr i m.fl. 23november 1971 Nr 1611 av herr 7V;7«o« I Tvärålundw./?. Nr 1612 av m. fl. avlämnade I anledning av Kungl. MaJ:ts proposition nr 170angående grunder för taxesättningen I lantmäteriverksamheten, m. m. Nr 1613 av i m. fl. Nr 1614 avherrar och Stridsman avlämnade I anledning av Kungl. MaJ:tsproposition nr 171 med förslag tUl lag om ändring i lotteriförordningen(1939:207), m. m. Nr 1615 av henar Henmark och 1616 av fruÅsbrink och avlämnade I anledning av Kungl. MaJ:ts proposition nr 173om vissa reformer Inom polis- och åklagarväsendet § 14 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt föhande enkla frågor framställts, nämligen Nr 383 () tUl herr socialministern angåendestatsbidraget tUl lönekostnader för rektorer och lärare vid särskolor: VUl statsrådet medverka tUl att statsbidraget tilllönekostnaderna för rektorer och lärare vid särskolor höjs till 100 procentliksom är fallet med statsbidraget tUl lönekostnader Inom skolväsendet Iövrigt? Nr 384 () tUl herr utbildningsministernangående tidpunkten för framläggande av proposition med anledning av kompetensutredningensförslag: När avser herr statsrådet framlägga proposition Ianledning av kompetensutredningens förslag? Nr 385 () tUl herr försvarsministern angåendebehandlingen av ansökningar om vapenfri tiänst: Vilka kraftfulla och snabbt verkande åtgärder kommerstatsrådet att vidtaga för att klara av den helt orimliga eftersläpningen dådet gäUer behandlingen av ansökningar om vapenfri tiänst? Nr 386 i (c) tih herr statsrådetMoberg om möjlighet för lärare vid folkhögskolor att tiänstgöra Inom kommunalvuxenutbildning: Är statsrådet vUllg medverka tUl att den nuvarandemöjligheten för 156 rektorer och ämneslärare vid statsunderstödda folkhögskolor att fullgöraviss del av sin undervlsnlngsskyldlghet såsom handledare 131 studiecirkel Inom det frivUhga blldnlngsarbetet utsträckes att gälla den även tjänstgöring såsom lärare vuxenutbUdning? Nr 387 () till herr jordbruksministern om stöd för investeringar I mjölkproduktionen m. m.: Har herr statsrådet för avsikt att förelägga de förslag om stöd för Investeringar I mjölkproduktionen m. m. vidbegränsat utvecklingsbara jordbruk, som lagts fram av en arbetsgrupp frånlantbruksstyrelsen och LRF? Nr 388 () till lokaUseringspohtiska åtgärder m. m. uppmärksammat, att antalet arbetstillfällen Inom IndustrinI minskar och att lokaUseringspolitiska och andraåtgärder är nödvändiga? § 15 Kammaren åtskildes .