prot · FU09114 · 1971-12-31 00:00:00 — Det har ocksåskatteutskottets majoritet tagit fasta på och avvisar alltså motionsyrkandet. I den andra, Utet kufiska motionen som varuppe och talade för - det finns ett särskUt yttrande tUl utskottsbetänkandet omden - föreslås att man skulle medge B-skattebetalare längre inbetalnings-tidför resterande B-skatt. Från utskottets sida hävdar vi att alla skattebetalare- vare sig de har B-skatt eller inte - bör behandlas lika. Man skall inte vidtaåtgärder som i och för sig kan uppmuntra till att det bUr större belopp somkommer på restlängd. Inbetalningsperioden för preUminärskatten vill herrJonasson ha ändrad till tiden den 5 - 25 i uppbördsmånaderna.Utskottsmajoriteten har sagt sig att de som uppbär t. ex. mejerilikvider baraär ett fåtal av skattebetalarna i vårt land. Det är därför bättre attmejerierna ändrar sina utbetalnlngsperioder. När det gäller ändringen avuppbördsterminerna säger vidare postverket ifrån att man inte vUl hautbetalningen av pensionerna och skatteuppbörden . Skulleuppbördsperioden ändras bör utbetalningsdagarna för pensionen ändras. undrade om det kunde vara så stor förlustatt vänta på vissa skattepengar från ett litet antal människor. Ja, är det såatt vi ändrar uppbördstiderna, så kommer det att gälla alla skattebetalare, ochdå kommer det att röra sig om relativt stora belopp som samhäUet mister iinkomster. Med detta, herr talman, ber Jag att få yrka bifall tUlutskottets hemställan. HerrJONASSON (c); kaUar den här motionen för en kufiskmotion. Jag vet inte varför. Men om man försöker lägga fram förslag som ärpraktiska att genomföra, så behöver de väl inte kallas kufiska för det? Det kantänkas att man betraktar detta som kufiskt frän byråkratisk sida. säger också att större belopp skulle kommapå restlängd. Det är Ju för att inte få större belopp på restlängd som vi villgenomföra den här förändringen det har jag försökt förklara här. Det är Juockså tydligt och klart att så skall bli fallet. När manvet att företagen, speciellt de små företagen, sitter trångt och har detbesvärligt bör man försöka hjälpa dem med att fä skatten inbetalad underuppbördsterminen. Det kan ju vara av intresse för det allmänna att så sker. Dettar tid med avräkningar och sådant eftersom man numera gått in för datasysteminom olika områden. Det är därför det också dröjer med mejerilikviderna ellerandra produktavräkningar. För att klara det som är det allra svåraste finns detmöjligheter för vederbörande, i varje fall på vissa håll, att begära förskott,men detta är ett krångligt system som ställer tiU en hel del merarbete. Kan manutan olägenhet få ett htet uppskov med skatten så vore det väl inget fel. Alla bör behandlas lika, säger . Det äraUdeles riktigt. Men om denna fråga ses mot bakgrunden av den som herrMagnusson i talade om, så skulle ju arbetsgivarna, om man senareladeskattebetalningen för alla, få behålla litet pengar ytterhgare och dåkanske vi kunde lösa det ersättningsproblemet också. Jag menar att man med god vilja kan ordna saker och ting,men med byråkrati och med ett alltför stelt uppträdande löser man inga problem. Överläggningen var härmed slutad. Vissa uppbördsfrågor tn m. Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 2 och 4 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 5 I punkterna 2 och 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Ja - 150Nej - 136 Utskottets hemställan bifölls. § 14 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 52 i anledning avmotioner om skatt på utlandsturism. 3 protokoU 1971. § 15Vissa regionalpolitiska skattefrågor Föredrogs skatteutskottets betänkandenr 53 I anledning av motioner angående vissa regionalpoUtiska skattefrågor. I detta betänkande behandlades motionen 1971:171 av m. fl. (fp), varihemställts 1. att riksdagenuttalade att stödåtgärder borde inriktas på genereUa åtgärder ägnade att skapaett företagsvänllgt klimat, varvid borde övervägas bl. a. regional utjämning avpriserna på bensin och oha, lindring av energiskatten samt andradifferentieringar i skattehänseende som kunde främja utveckling, samt 2. att iskrivelse tih Kungl. MaJ;t begärde att lokaliseringsutredning fick iuppdrag att skyndsamt behandla frågan om ett regionalt slopande av densärskilda arbetsgivaravgiften, motionen 197 1:3 10 av m. fl. (fp), varihemställts 1. att iskrivelse tUl Kungl. MaJ:t begärde, att företagsbeskattningsutredningen genomtilläggsdirektiv fick aUsidigt utreda skattesystemets användning somregionalpoUtiskt instrument, 2. att :riksdagenuttalade, att stödåtgärder i större utsträckning borde ges en generellutformning som främjade ett företagsvänllgt khmat i enlighet med i motionen1971:446 angivna riktlinjer, motionen 1971:598 av . (c), vari hemställts att i skrivelse till Kungl. 1. om sådanaåtgärder, att investeringsfonderna generellt fick användas för aktivlokaliseringspolitik i lokaliseringspoUtiskt stödområde, varvid sorn villkorsamtidigt skulle gälla att Investeringarna under alla förhållanden tih klartövervägande del måste tjäna den aktiva lokaUseringspolitiken, samt 2. att -ifidfortsatt utredning om lokaliserings- och regionalpolitikens utformning bordeprövas vidgad lokaliserlngspohtisk användning av skatteinstrumentet, avseendebl. a. direkta lättnader i den statliga inkomstskatten, elskatten och denallmänna arbetsgivaravgiften, motionen 1971:628 av m.fl. (m), vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag angående differentierad beskattning av flytandebränsle I syfte att motverka ohka priser på detta i olika delar av landet, motionen 1971:1143 av herrarStridsman (c) och i Holmgården (c), vari hemställts att riksdagenbeslutade att i skrivelse till Kungl. MaJ:t anhålla om utredning beträffande ettsystem med industri-etableringsfonder i syfte att stimuleraföretagsetableringar i Inland I enUghet med vad som anförts Imotionen. Utskottethemställde att skuUe avslå 5. motionen 1971:1143. 1. av herrar i Bäckmora (c), i (fp),(), () och i (c), vilka ansett att utskottet bort hemstäUa, att med anledning av motionerna 1971:171, 1971:310,1971:598, 1971:628 och 1971:1143 I skrivelse tlU Kungl. Maj:t skulle anhålla omen allsidig utredning av skattesystemets användning som regionalpoUtisktinstrument, 2. av herrar i (m) och (m), vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionerna 1971:171,1971:310, 1971:598, 1971:628 och 1971:1143 I skrivelse tUl Kungl. Maj;t begärdeutredning av frågan om en differentiering i lokaUseringspoUtisk t syfte avindirekta skatter och avgifter. Hen i (fp): Vid detta skatteutskottets betänkande ärfogad en reservatlon där vi reservanter begär att en allsidig utredningtUlsätts för att utreda skattesystemets användning som regionalpohtisktinstrument. De motioner som behandlas i det här betänkandet väcktesredan i början av året, men i en del fall har liknande motioner väckts senareoch då I anledning av de speciella förhållanden som rått på arbetsmarknaden.Utskottet har emellertid i det här sammanhanget bara att behandla de förslagsom vi inom oppositionen väckte vid årets början och som avser det meralångsiktiga perspektivet beträffande dessa frågor. Motionerna går ut på att skattestimulanser skah användasför att skapa ett mera företagsvänllgt khmat i de delar av landet där man villåstadkomma en ökad sysselsättning. De fördyringar som framför aUt drabbarNorrland tUl föhd av de stora avstånden bör reduceras genom en utiämning avpriserna på bl. a. bensin och oha samt genom en lindring då det gäller energibeskattningen.Herr Öhvall kommer att närmare redogöra för de synpunkter som därvidlagåterfinnes i den i betänkandet behandlade motionen. har en partimotion vari det begärs attföretagsbeskattningsutredningen genom tilläggsdirektiv får allsidigt utredaskattesystemets användning som regionalpohtiskt instrument samt attstödåtgärderna i större utsträckning bör ges en generell utformning somfrämjar ett företagsvänllgt klimat inom stödområdet. I partimotion begärs att investeringsfondernagenereUt får utnyttjas för en aktiv lokaliseringspolitik och attskatteinstrumentet användes i sådan utsträckning att det stimulerar tilllokalisering inom stödområdet. I de här frågorna har och ledamöteri utskottet, vilka står bakom reservationen, en gemensam uppfattning ochhärvidlag har partierna också tidigare redovisat en hkartad uppfattningbeträffande de åtgärder som bör vidtagas för att stimulera sysselsättningen ochfå i gång en bättre lokalisering. Skatteförmåner tillsammans med andra åtgärder anser vivara ett effektivt instrument som man bör prövas. Otvivelaktigt skulle intressetför filialbildningar ökas om man gav förmåner i skattehänseende. i andra delar av landet kan Ju ske mycket snabbt. Man kan alltsåordna förhållandena fortare, om man ger skatteförmåner och därigenom lockarföretag att upprätta filialer i de delar av där det framför alltbehövs sysselsättning. Man kan med fog förmoda att lägre skattesats skulleInnebära förmånen att betydligt snabbare få i gång verksamheter inom de områdendär detta är önskvärt. Jag vUl påpeka att det är angeläget att vi inte baraväntar och skjuter allting , utan att vi bör se till att det skernågonting . Läget är sådant att snabba åtgärder behövs för att Ickeönskvärda följdverkningar inte skall uppstå. Jag har här pekat på en rad åtgärder som med fördel skullekunna användas, och vi begär i reservationen 1 att dessa frågor utreds. Bristenpå arbetstillfällen och en fortgående utflyttning från motiverar attfrågan om skattesystemets användning som lokaliseringspoUtiskt instrumentskyndsamt utreds. Det är beklaghgt att behöva konstatera att denna tanke, somtidigare förts fram från vår sida, aldrig har fått gehör. Systemet har prövatsi andra länder med mycket stor framgång, men här verkar det som om det skullevara alldeles omöjligt. Vill man inte ha någon lokalisering, eller försöker manpå alla sätt fördröja den? Jag ber att få yrka bifall till reservationen1, som är fogad tUl utskottets betänkande. HenSUNDKVIST (c): Utskottsmajoriteten har i detta ärende betänkande nr 53 från skatteutskottet skrivit: "har undersenare år i olika sammanhang konsekvent avvisat motionsyrkanden av innebörd attvissa regioner, verksamheter, varor eller tjänster bör ges särskildaskattesubventioner." Denna skrivning betyder däremot inte att harvarit enig i sitt konsekventa avvisande. I strängt taget alla frågor som dethär gäller har det förekommit reservationer från oppositionen, ofta enhälligareservationer. Särskilt har detta varit fallet i den fråga vi nu behandlar,nämligen frågan om att ge skattelättnader för vissa regioner för att underlättanäringshvets lokalisering dit. i redogjorde för de motionskrav som harframställts. När väcker en partimotion, vari vi kräver attInvesteringsfonderna generellt skall kunna användas som ett aktivtlokaUseringspolitiskt medel, sker detta för att underlätta investeringar ochutbyggnad av industrier inom lokaliseringsområdena. Vi vet attinvesteringsfonderna är fria inom dessa områden, men den åtgärden ärvidtagen med anledning av det konjunkturläge som Vimenar att investeringsfonderna under vissa villkor bör släppas fria ävengenerellt. Vi kräver också en utredning om hur vissa skattelättnader skaU kunnagenomföras för att underlätta den regionala verksamhet som vi vill se bedrivas den lokaliseringsverksamhet på andra områden som vi i arbetar föratt få tUl stånd. Att vi reser dessa krav är beroende på att denregionalpolitik och den lokaliseringsverksamhet som vi bedriver på annat sättinte har lyckats särskUt väl eller i varje fall inte har lyckats tUlräckligtväl. Orsakerna därtUl är många. Först slog man från regeringshåU under en mycket långtidsperiod dövörat tUl och lyssnade inte till krav på att man skullesätta i gång en regional lokaUseringspoUtisk verksamhet. De rent lokahseringspohtiskaåtgärder som kommit oss till del I form av lån och bidrag är givetvis bra, mende har Inte visat sig vara tillräckliga. Kanske beror detta i stor utsträckningpå att verksamheten kommit i gång . Det var för sent att hejda denlavin som satts i gång från glesbygdsområdena mot de storstadscentra som vi hari landet. VI bör pröva även andra vägar. Därför har vi i motion och reservationföljt upp kravet på att försöka lösa problemet även skattelättnadsvägen Inom deregioner där man nu har undersysselsättnlng. Det är inte bara som har problem med att vissaregioner har undersysselsättning eller dåligt utvecklad arbetsmarknad. Detgäller även flertalet andra länder I . Men i många av de länder somhar samma ekonomiska system som vi och följaktligen är direkt Jämförbara medSverige har man beträtt de vägar som vi här föreslår och backar upp ireservationen. Som jag ser saken finns det alltså anledning att prövaäven andra vägar för att söka nå fram till det mål vi har för regionpolitiken.Det finns anledning att utreda frågan om vi inte skulle kunna använda skatternaför att lösa lokaliseringsproblemen. Jag yrkarbifall tiU reservationen I. 1detta anförande instämde i Bäckmora (c). HenMAGNUSSON i (m): Det är givetvis av stor betydelse för helasamhället att det skapas förutsättningar för företagsamhet inom det s. k.stödområdet, och då tänker man givetvis I första hand på Norrlandsproblemen. En första åtgärd borde då bli att på något sätt försökaneutralisera de högre produktionskostnader som träffar företagsamheten på dessamera avlägset belägna orter. Sålunda spelar givetvis transportkostnader, kommunikationernaöver huvud taget, de ohka avgifterna m. m. en stor roll I produktionshvet.Därför har , som det sagts här , vid ett flertaltiUfäUen haft att ta ställning till motioner, som har syftat tUl sådanalösningar som skulle leda fram till en utiämning av kostnadsläget för dennaföretagsamhet jämfört med den som är belägen inom de mera folkrika trakterna. 1 dagens utskottsbetänkande behandlas sålunda bl. a. enmotion från m. fl. där man begär förslag tlU endlfferentie- ring avbeskattningen av flytande bränslen för att därmed skapa likställighet Ipriserna gentemot de centrala delarna av landet. En sådan utjämning torde varamöjlig att åstadkomma, om man vid införsel till de nordliga hamnarna hade ennågot lägre beskattning för att därigenom kompensera de höga transportkostnadernatill det inre av . Genom att man begränsar det lägre skatteuttaget tUlde nordliga hamnarna skulle dessa bränslen icke kunna säljas bilUgare i södradelen av landet, då transportkostnaderna hit ned skulle eliminera fördelen avde lägre skatterna vid Norrlandshamnarna. Vidare borde det vara möjligt att så länge vi har kvararbetsgivaravgiften inte utta den i det s. k. stödområdet. Också beträffandeenergiskatten skulle det vara motiverat att ha en lägre avgift i . lokaliserlngsutredning har Ju rätt ingåendeprövat möjhgheterna att använda skattedifferenser, särskilt på det direktabeskattningsområdet. Givetvis är det angeläget att man icke genom endifferentiering av skatten påverkar konkurrensförhållandena, och därför är detdirekta skattesystemet mindre lämpat härför. Därför verkar det som om endifferentiering av den indirekta beskattningen och de olika avgifterna t, ex,arbetsgivaravgiften och energiskatten - är ett mer lämpat Instrument för attutiämna kostnadsproblem. Den av mig nämnda utredningen konstateraratt det är svårt att finna ett sådant behov av avskrivningsmöjhgheter att denuvarande icke skulle räcka tUl för ett nytt företag att konsolidera sig.Däremot anser utredningen att ett främjande av investeringarna kan vara en brastimulans. Man menar emellertid att det kan ske genom en användning avinvesteringsfonderna. Dessa bör därför få användas fritt inom stödområdet ävenunder högkonjunktur. Vi har också pekat på detta i vår reservation. Här finnssäkerhgen ett effektivt medel att stimulera till ökade investeringar iNorrland. Utredningar tar ju ofta , och därför anser jag attdet är bäst att nu koncentrera sig på de indirekta skatterna och avgifterna ochså fort som möjligt försöka nå ett resultat. Jag tror att man därmed på etteffektivare sätt kan åstadkomma förbättringar i fråga om det vi nu begär. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservationen 2. HenBRANDT (s); Det är inte första gången som har att behandlayrkanden som de vi har här . har konsekventawisat yrkanden om att vissa regioner, verksamheter, varor och tjänster skallges särskilda skattesubventioner. Vare sig det gällt åtgärder påarbetsmarknadsområdet, lokaUserings- eller mihöpolitik har på förslagav bevillningsutskottet uttalat att dessa ändamål bättre främjas genom statUgabidrag. Inte heller skatteutskottet vill vara med om någonregional differentiering av skattebestämmelserna. VI säger att det klartstrider mot principen att skatten bör vara konkurrensneutral. Det skulledessutom i hög grad komphcera vår skattelagstiftning, och den tycker väl deflesta är nog kompUcerad som den är, liksom den är svårtillämpad enligt mångasmening. har sagt: "En sådan'regional' skattepohtik är förenad med så stora komplikationer, att den redanur tekniska synpunkter synes svår att genomföra. Vidare är möjligheterna tillavskrivningar på anläggningstillgångar och nedskrivning av varulager samtavsättningar till investeringsfonder så stora, att beskattningen av ev.företagsvinster knappast är något av de största problemen vid lokahsering tillstödområdet." Motionärerna vill Ju också ha temporära skatteförmåner vidnyinvesteringar i stödområdet. Om särskilda skatteförmåner för företag vidderas Investeringar I stödområdet säger lokaUseringsutredningen: "Enskattefördel av detta slag skulle kunna konstrueras så, att företaget fick rättatt använda obeskattade vinstmedel vid investeringar I vissa av statsmakternabestämda regioner. Starka skäl synes kunna anföras för att skapa en sådanordning. Då utredningen trots detta inte är beredd att föreslå åtgärder I dennariktning, är skälet helt enkelt det, att den anser det Inte nödvändigt meddyhka bestämmelser. Nuvarande bestämmelser om avsättning till och användning avinvesteringsfonder torde nämligen helt kunna tillgodose de syften enspeciallagstiftning av ovan antydd art skulle främja. Under sådana förhållandensynes det onödigt att ytterligare kompUcera vår skattelagstiftning medbestämmelser av angiven innebörd." Det är alltså lokallseringsutredningens syn på saken. Investeringsfondernahar Ju också I praktiken använts på sådant sätt, och de är , vilket kanskebör understrykas, I realiteten fria i stödområdet. Då har debatterat denna fråga så många gångertidigare nöjer Jag mig med detta. Jag ber att få yrka bifall tillskatteutskottets betänkande. HerrSUNDKVIST (c) kort genmäle: Jag ville bara helt kort vända mig mot detresonemang som för om att har uttalat sig såkonsekvent i denna fråga. Det som Jag underströk i mitt inledningsanförande äratt det är regeringspartiet som helt konsekvent har sagt Ifrån om detta. Är detberoende på att man tycker att lokahseringspolitiken ochlokaUseringsverksamheten är så bra att man inte behöver göranågonting åt dem, så är det klart att man har fuUt fog för sittställningstagande. Jag gör inte precis den bedömningen. När det sedan gäller det som lokaUseringsutredningen harsagt om att avskrivningsformerna är så pass goda att man kan avstå från attvisa någon vinst så är det ju i och för sig inte speciellt på de områdena somvi här har krävt en utredning och krävt en differentiering, utan det är juframför allt i fråga om elskatten och arbetsgivaravgiften, och de är såvitt Jagförstår av mycket liten betydelse ur den synpunkt från vilken härciterar lokaliseringsutredningen. Det finns alltså gott fog för att göra en utredning om huren differentiering skulle verka och vilka möjUgheter den skulle ha att geresultat I lokaliseringsverksamheten. Onsdagenden Vissa regionalpolitiska skattefrågor HerrBP.ANDT (s) kort genmäle: Jag kan förstå uppfattning idenna fråga. Men om skall vara kvar i skatteutskottet förframtiden och vi skall börja tillämpa de här principerna, då får på svårigheter, verkliga svårigheter, att skapa en skattelagstiftning som vivill ha så enkel och lättillämpad som möjUgt. Det skulle bil nästan hopplöstför oss. HenSTRIDSMAN (c): Jag kommer att begränsa mig tUl den del avutskottets betänkande som behandlar motion 1143, väckt av oss centerpartisterfrån . 1 motionen har vi tagit upp frågan om att nya stödformer börutredas som kan stimulera etablering av bl. a. fiUalföretag i det inrestödområdet. Om man ser på det hittUls uppnådda resultatet avlokaliseringspolitiken för inlands del, såfinner man att det är mycket magert. Intresset för industrietableringar harvarit dåligt. Så långt man nu kan bedöma måste nya arbetstillfällen snabbtskapas inom just industrisektorn om man på ett avgörande sätt skall klara uppsysselsättningsproblemet i inland. Det är klart att det finns andranäringsgrenar också, men jag skall inte gå in på dem i detta sammanhang. Vi vet Ju att om vi inte får en snabb stabilisering avsysselsättningsmöjhgheterna så riskerar vi att stora delar av inlandet rasarihop. Det är just med utgångspunkt häri som vi har väckt vår motion, där vi harbetonat att man måste tillgripa nya stödformer utöver dem vi har för attfå företag utanför stödområdet att flytta in till Inre stödområdet. VI har I motionen föreslagit ett system medindustrietablerlngsfonder liknande Investeringsfonderna men att reglernaför avsättning tUl Industrietablerlngsfonder skall vara förmånligare än vad somgäller för investeringsfonderna. Med detta förslag har vi motionärer inte uteslutit attinvesteringsfonderna även i fortsättningen i största möjhga omfattning användsI lokaUseringspolitiskt syfte. socialdemokratiska majoritetvill inte biträda vårt krav på en utredning om speciella industrietablerlngsfonderför inland. Utskottet menar att nuvarande bestämmelser om avsättningtUl och användning av Investeringsfondsmedel tUlgodoser de syften som en sådanspeciallagstiftning skulle kunna främja. Jag vill med anledning härav säga attdet måste vara ett ställningstagande från utskottsmajoritetens sida som inte ärgrundat på de verkliga förhållandena. Utskottsordföranden sade här i talarstolen att detInte är första gången vi diskuterar de motioner som behandlas iskatteutskottets betänkande nr 53. Vad beträffar motionen 1143 kan jag säga tiUskatteutskottets ordförande att detta är första gången som denna har behandlatsI skatteutskottet. Den motionen har väckts helt enkelt därför att vi har settatt utveckhngen i Inland är sådan, att extraordinära åtgärder måstevidtas innan det slutar med en katastrof. Utskottets ordförande citerade lokaUseringsutredningen.Han tycker tydhgen att de nuvarande bestämmelserna om avsättning till och användningav investeringsfonderna på ett så avgörande sätt skulle tillgodose de krav somvi framfört i motionen, att motioner i stil med den vi har väckt Inte skullebehövas. Det har emellertid nu visat sig att det inte räcker med dessabestämmelser. Jag behöver bara citera vad i har sagt iLänsprogram 70 och detta korta citat skulle Jag vilja att utskottetsordförande särskilt noga lyssnade på: "Enligt /planeringsrådets uppfattningbör ånyo övervägas utredning av olika slag av skatteteknisk medelsanvändning iregionalpolitiskt syfte, t. ex. skattefri avsättning till regionalpolitiskainvesteringsfonder och speciella avskrivningsregler gällande I första handmvesteringar inom det inre stödområdet. Syftet därmed skulle vara att stimuleraföretag utanför stödområdet att göra investeringar i länet." Jag tycker att andemeningen i detta citat är helt i hnjemed de tankegångar som vi fört fram i motionen 1143.