prot · FU09140 · 1971-12-31 00:00:00 — Då finner man I höstrapporten attkonjunktur-Institutet med stark sympati uttalar sig för de åtgärder somvidtagits i och därav drar den slutsatsen som Jag också skall be att fååterge - att man sammanfattningsvis kan "säga att ett markerat uppsvinguppenbarligen är på gång men med fördröjd effekt på sysselsättning och produktlon." Jag tycker att det är ett väldigt bra betyg somkonjunkturinstitutet, denna objektiva Institution, ger de åtgärder som man harvidtagit i . Men finansministern har uppenbarligen en annan uppfattning.Sedan skuUe Jag viha ställa ett par frågor finansministern: Är Inte finansministern beredd att erkänna Inför kammarenoch dem utanför kammarens väggar, som eventueUt lyssnar på debatten, att Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. nt finansministernhar gjort rejäla felbedömningar av de ekonomiska konjunkturerna underInnevarande år? Det är lätt att göra felbedömningar. Det oroande är bara attom man gör dem, drabbar det inte vederbörande själv så hårt, I varje fall Inteomedelbart. Men de drabbar väldigt många människor I form av arbetslöshet. Iett läge där konjunkturerna är osäkra, är det bättre att ta det säkra för detosäkra och att vidta åtgärder för att förebygga den utveckUng som harkulminerat. Vi har inte varit efterkloka. VI har gjort riktiga bedömningar . VI har kanske gjort felaktigabedömningar förut det skall jag gärna erkänna. Men skulle Intefinansministern för en gångs skuU kunna erkänna att ni och era kolleger 1regeringen har haft fel? Och trots att man mot hösten måste ha börjat Inse attnågot var galet gjordes ingenting fönän . Finansministern ochkoUegerna i regeringen måste ju ha hört de Inlägg som gjordes från oppositionenI juh, och . NI hörde dem, men ni lyssnade förmodligeninte tlU dem. Min slutsats är: Att regeringen ville göra någontingberodde tydUgen på att den inte hade klart för sig att oppositionen avsåg attutnyttja möjligheterna enhgt 55 § i riksdagsordningen för att ge etttlUfäUe att ta stäUning tlU ett konkret, samlat förslag från oppositionen.Först sedan man fått klart för sig att ett sådant förslag skulle läggas påriksdagens bord, yxade regeringen på UU den paketlösning som nubehandlas I . När jag lyssnade till finansministern fick jag ett Intryckav att finansministern aldrig kunde tänka sig att använda skattepoUtiken såsomett vapen för att utiämna konjunkturens växUngar. Om kan tänkasig att sänka skatten, därför att det bhr besvärligt att på nytt höja den, ärhan uppenbarhgen inte beredd att använda sådana vapen. Om man skall nyttjaordet "civilkurage," vilket finansministern gjorde, vem är det då somsaknar civilkurage? Finansministern som inte vågar vidta en stimulansåtgärd Iform av en skattesänkning, därför att det bhr obehagligt att gå ut och höjaskatten på nytt? Om finansministern verkhgen är så negativt inställd tiU enaktiv konjunkturpoUtik måste det Innebära att Ni tar avstånd från och aUdess expertis och även från finansministerns egna konjunkturpohtiskabedömningar tidigare här i och - jag hänvisar tih det på nytt - deuttalanden som finansministern själv gjort i direktiven tiU budgetutredningen. HerrHERMANSSON i (vpk) kort genmäle: Jag skah be att få börja med att instämma medherr Sträng på en punkt, nämhgen när han sade att det finns ingen anledning förde kapitalistiska företagen att hysa misstro mot den socialdemokratiskaregeringen. Det tror inte jag heller. På en annan punkt vill jag komplettera finansministernnågot, nämUgen då han diskuterade viUkoren för att företag skaU ha det bra iett samhälle. Han satte upp tre viUkor. Jag vill bara erinra honom om att vadde marxistiska klassikerna kallade utsugningsgraden också spelar en roll. Denär som bekant hög I detta land. Jag StäUdeI ett föregående anförande en fråga tiU finansministern, och jag fickett indirekt svar I hans anförande. Det gäUde AP-fonderna och deras användning.Jag erinrar om att vi hade en hten diskussion om detta I remissdebatten, där herrSträng var negativ till möjUgheterna att utnyttja AP-fonderna på ett annatsätt. Jag hade tänkt anföra en del siffermaterial för att visa att det varmöjhgt att göra det, men fann jag att något har flyttat sinapositioner sedan remissdebatten, vilket är intressant. Jag har inget behovav att anföra detta siffermaterial. erkände att det bör finnasutrymme för nya sätt att använda AP-fonderna det var detta jag påstått i dentidigare debatten. -vill jag påpeka vad jag anfört tidigare här, nämligenatt det bästa är att använda dem för statliga basindustrier iavfolknlngsområdena. Den användning som LO har föreslagit, och som regeringenockså kanske kommer att framlägga förslag om, tror Jag i Ukhet med behöver oroa och hkaslnnade särskilt mycket. Den kris vi upplever är framför allt en krisför det ekonomiska system som de borgerilga partierna så hett försvarar. Denstora arbetslösheten är därför också en kris för den borgerhga Ideologin. Detbeprisade fria näringshvet har visat sig oförmöget att ge alla ett meningsfyUtarbete. KapitaUsmen kan inte. garantera varaktig full sysselsättning. Räknarman ihop aUa de människor som är helt arbetslösa, som är vad man kallarundersysselsatta, dvs. bara har deltidsarbete, eller som är sysselsatta iarbetsmarknadspohtiska åtgärder av olika slag -beredskapsarbeten, omskolningoch allting annat - kommer man upp UU en mycket stor summa. Det är en siffra på250 000, kanske med alla dessa kategorier sammanlagt 350 000 människor. Såmånga är det alltså som dessa beprisade svenska kapitalistiska storföretag kunnat ge sysselsättning. Den pohtik som regeringen och de borgerhga partierna harföreslagit leder tlU en tUlfällig ökning av efterfrågan, släpper loss vissabyggnadsinvesteringar och ger dessutom gåvor och subventioner av ohka slagtill företagen. VI anserviktiga delar I detta program dels vara principiellt felaktiga, delsmeningslösa och verkningslösa såsom medel mot arbetslösheten. Man angriperInte alls de långsiktiga straktureUa problem som spelar en stor roll föruppkomsten av den nuvarande arbetslösheten: den regionala obalansen, andraföhder av koncentrationsprocessen, utrationa-Useringen av arbetare, uppkomstenav en stadigvarande reservarmé av arbetslösa eUer endast delvis sysselsatta.Dessa problem förbigås såväl I regerlngsförslagen som i de borgerUga partiernasförslag. Vad Jag tidigare i debatten kaUat socialvård till dekapitaUstiska företagen kan vi för vår del över huvud taget Inte acceptera. Detär en Unje som binder socialdemokratin vid de kapitahstiska företagen och derasutveckhng. Med socialistisk pohtik har den ingenting att skaffa. Det har frågats här i debatten, hur vänsterpartietkommunisternas riksdagsgrupp kommer att ställa sig I omröstningen om de förslagsom har framstäUts. För att spänningen inte skaU vara alltför ohdhg skaU jagsvara på det. Vi kommer självfallet att I första hand rösta för våra egnamotioner. Om de till äventyrs inte skulle kunna vinna majoritet här i kammaren- en utgång som man inte helt kan utesluta - kommer vi att I Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. de olikafallen välja det minst dåhga av övriga partiers förslag. Det finns 16reservationer tlU finansutskottets betänkande, VI kommer att stödja utskottet I fjorton fall ochreservanterna I två fall, VI haralltså något fördelat gracerna och får föhakthgen vara beredda på angrepp frånohka håll. Den här egendomhga skattebåten, som det skaU sitta enutredning I, ber Jag fru talman, att få återkomma nästa replikskifte. försökte förklara den ogeneradeUkvldltets-påspädnlng som hans parti var ute med I 970, Det var pengar somskulle gå till Investeringar, och sådana vill man väl under alla förhållandenha, sade , Ja, så där enkelt fungerar det Inte, Vi hadeinvesteringar, t, o, m. Investeringsökningar . Varje påslag påIndustrins hkvidltet i den situationen skulle föhaktligen, eftersom man delshade en stor importökning och lagerappläggnlng, dels en Investeringsökning på 5procent, möjhgen givit någon investering men naturhgtvis också frigjort andrapengar som man använde för investering tlU ytterligare lageruppläggning. Detär ju kommunicerande kärl. Det avgörande var att vi hade en situation där vivar farhgt nära riskgränsen I fråga om valutareserven och underskottet I vårbytesbalans. Med riskgräns menar jag här den gräns där man bhr föremål förInternationell uppmärksamhet och I sämsta faU Internationell spekulation. Det är tyvärr Inte så enkelt att man säger: Låt densvenska Industrin låna pengar det skulle ju bara ha bUvlt Investeringar. Ja,de har tagit de pengar som man I annat faU Investerade för och ökat på Importenytterligare. Så är sanningen om det hela. bör vara med och utreda skatterna, säger herrFäUdin. Det där försöker vi nog att uppfylla så långt det nu går. När detgällde det sista skattepaketet jag har sagt det tidigare - är det få förslagsom varit ute för en så omfattande diskussion, prövning och överläggning blandmedborgarna som just det förslaget. Det var också habilt när det kom, det varIngen utmaning mot , utan röstade ju snällt medförslaget, accepterade det med det ansvar han har som riksdagsman. Det är ahtsåväsentUga överord när han försöker att tala om det som en utmaning. Jag är ledsen, fru talman, att jag faktiskt alldeles Ionödan stod och korrigerade mig själv. Den höjda arbetsgivaravgiften infördes Ioktober månad 1970 och trädde I kraft . Det var den 22 juni1971 som SAF skrev under avtalet. Man hade således den tvåprocentlga avgiften.Man skrev under avtalet medveten om detta. Då menar jag att det Inte finnsnågon rimhg anledning att I efterhand komma och begära att finansministern skalllyfta av en del av de åtaganden som vederbörande tagit på sig. När vi infördearbetsgivaravgiften gjorde vi detta helt enkelt därför att om man bedömerskattebetalningen fysiska personer kontra juridiska personer - är dettveklöst på det sättet att med den gamla bolagsskatten, som är envinstbeskattning, har vi faktiskt haft en oförändradInbetalning från företagens sida till dengemensamma kassa, som skall finanslera alla de utgifter som denna kammarebeslutar om. Däremot har de enskilda Individerna fått höja sinaskatteinbetalningar. Den nettovinstbeskattning, som vlnst-beskattnlngen är, ärt. o. m. enhgt min mening Utet för oskyldig när det gäller att få företagen attta sin del av skattebördan. Den enda möjligheten att ta ut en skatt där är attgå på en bruttobeskattning, och arbetsgivaravgiften är en sådanbruttobeskattning. Detta är, , den enkla förklaringen, och dentrodde jag nog att också hade räknat ut. AUra sist vlU jag med en viss tiUfredsställelse gärnanotera att är överens med mig om att det skaU vara ordenthgt på enarbetsplats. Det är bara den skillnaden att Jag menar att det är vederbörandearbetsgivare som skaU betala. menar att svenska folket i egenskapav skattebetalare skaU svara för detta. Det är den väsentUga sklUnaden. Men attdet skall vara snyggt och bra på arbetsplatsen är vi överens om. Det är jualltid något. Sedan var det över huvud taget en mycket försiktig beskrivning -om det var någon beskrivning aUs från sida av vadcenterpartiets konkreta näringspohtik Innebar, Men har juytterligare ett Inlägg där han kan berätta för oss intresserade lyssnare omdetta. Jag vill till säga att det där med statensskuld för den höjda kommunalskatten har jag så fått avlyssna närjag har varit ute och talat I de kommunala församlingarna. Jag har för migsjälv sagt att det hgger väl någonting av sanning I detta. Men jag har ocksåsagt mig att det tvingar oss, och denna kammare, att vara utomordentligtförsiktiga i fortsättningen med beslut som Innebär beställningar hos kommunernaom ytterhgare utgifter. Hitintills har sannerUgen Inte oppositionen visat någontveksamhet på den punkten. NI har varit med om alla förslag, röstat för allaförslag, bjudit över I de flesta förslagen, även I sådana förslag som splUtöver I kommunala utgifter. Men om den här sanningen nu har gått upp för såär det möjhgt att vi kan hjälpa kommunerna Utet I deras ekonomiska trångmålgenom att vara försiktigare att utfärda beställningar i det här huset som slårpå de kommunala utgifterna. Jag skall försöka följa den Unjen. Hen säger att vi sköt In oss på kreditrestriktionerna,och därför var hela den ekonomiska poUtiken felaktig. Ja, vi sköt inoss på det som det fanns praktiska möjligheter att skjuta in sig på eUer med,vilket uttryck man nu vill använda. Det förelåg Inte någon chans att pressa uppskatterna ytterligare. Det låter bra när man säger att en stark finanspolitikskuhe ha lättat på kredltpohtikens besvärhgheter. Men den starka finanspohtikenär: högre skatter eUer hårdare Indragning på utgifterna. Jag har I mitt förstaanförande gjort kammaren uppmärksam på att i fråga om budgetbalansen, detstatliga lånebehovet, finanspohtlkens styrka, eher hur man vih uttrycka det,förelåg Ingen skillnad mellan regeringspartiet och oppositionspartierna såsent som . Och var det bara kreditrestriktionerna kvar attanvända. Jag är så minnesgod att jag är medveten om att herrBohmans företrädare gjorde sin valrörelse mitt under denna brännande högkon- Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. nt junkturmed krav på omedelbara skattesänkningar, dvs, en ännu lösare och sämrefinanspolitik än den som egenskap av ledare för sitt parti i dagogillar. Det måste ju finnas någon rim och reson i det hela. HerrBohman var också med , var sannerligen Inte ensam.De moderatas skattepohtiska hnje var: Vi skall ha skattesänkning, och vi skallha den ! står och säger: NI drev den kredltpohtlskaåtstramningen för hårt. Med det menar han sekundärt: NI var för släpphänta Ifråga om skattepohtiken och finanspohtiken. Det är bara att konstatera att detsjälvfaUet inte går ihop. När sedan säger att här gick hela detta år, 1971, utan att någonting hände, så lever också i en lyckUg ovetskapom vad som verkhgen hände, Utveckhngen krävde vissa Ingripanden, och det begrepregeringen . Åtgärderna kom slag i slag. Redan istatsverkspropositionen föreslogs extra skatteavdrag förindustrins maskininvesteringar, I aprU månad tillkännagav regeringen ettstatsbidrag tUl kommunala industribeställningar, som resulterade i en beställnlngsvolympå till stöd för den svenska verkstadsindustrin. släpptes extrakvoter till bostadsbyggandet därför att vi såg framför osssvårigheten att hålla byggnadsindustrins folk med arbete under den kommande vintern,det släpptes extra kvoter tih sjukhusbyggande, tiU skolbyggande och annatoffentligt byggande, TiUstånd gavs till att utnyttia investeringsfonderna äveni Syd- och , och den 25-procentlga Investeringsavgiften på de s,k, oprioriterade byggena lyftes av en månad I förväg. Allt detta hände före juhmånad. Sedan tillkom en hel del andra ting I juh månad, och därefter harstimulansen gradvis förstärkts när vi har bedömt vad den aktuellaarbetsmarknads- och sysselsättningssltuationen har krävt. menar att nu bör Sträng erkänna alla sinafelbedömningar. Den är inte av kvinna född som gamle säga - som går helt felfri fram genom hvet under ett så pass långt hvsom det som har förunnats mig att leva. Självfallet har väl också jag gjortmina felbedömningar, men det bör vara andra som avkräver mig den bekännelsen ände som, därest man skulle följt rekommendationerna, har anvisat felbedömiungarsom I väsentUg utsträckning är långt mera graverande än de felbedömningar somjag och regeringen bakom mig har gjort oss skyldiga tiU. Arbetslösheten är ett internationeUt fenomen I den härdämpade konjunkturen. De dras med den I och i , I och IFinland. I de flesta av de här nationerna har det suttit statsledningar, somherr känner mycket mera varmt för än vad han känner för oss. Men de haren arbetslöshet, som i de flesta faU överstiger vår och som I det historiskaförloppet också har överstigit vår. Problemet är helt enkelt att 1 en värld, där vi ärorienterade tlU en ganska fri och öppen ekonomi, får man leva med de härsvängningarna konjunkturmässigt och ett visst inslag av besvärhgheterpå sysselsättnlngssidan. Det avgörande är emellertid att man tar itu med demsom bUr arbetslösa och hjälper dem till rätta I denmån man orkar med det och I vart faU ser tlU att de Inte Uder någon nöd. När man talar om arbetslösheten får man Inte glömma bortatt av de fackUgt organiserade har arbete jag tarrikssiffran och om jag tar med ungdomarna och de gifta kvinnorna,eftersom vi har arbetslösa. Vår uppgift är att ta handom dessa arbetslösa och se till att vi hjälper dem tUl rätta.Detta är avgörande för att de selektiva metoderna är de enda riktiga. De har sitt arbete och sin köpkraft, och deras köpkraftökar, vUket t. o. m. glädjande nog har observerat. Det finns ingenanledning att diskutera ingripanden eller vidtaga åtgärder som späder påköpkraft och efterfrågan där om man ser problemet som det verkUgen är. sade att vid min beskrivningav vad det var som avgjorde företagens situation I vårt land, dvs. priset påpengarna, lånemöjhgheterna, skatterna och priset på arbetskraften, glömmer jagutsugningen, och, förklarade , utsugningsgraden är hög I vårtland. Även jag läste väl min när jag var ung, även om jagInte studerat de budorden med samma energi som jag föreställermig att hen gör. Men att läsa och se bort från vad som händer iutvecklingen, det är att göra sig skyldig UU vådUga felbedömningar. Den här utsugningsgraden passade det väl att tala om förrnär den svenska arbetarklassen var försvarslös. Men lever man i ett samhällesom är så intensivt organiserat som vårt, från arbetaren på verkstadsgolvetgenom alla grupperingar upp till läkaren och juristen och domaren - och allabevakar sina Intressen av fördelning i förhandUngarna är det Utet malplaceratatt presentera hela denna dominerande grupp av svenskt samhäUsliv, som ocksåhar sina representanter I denna kammare, som något slags utsugna människor.Utsugna av vilka och av vad, måste man ju fråga. VI har att fördela produktionens resultat. VI har en fackUg organisation medtillräckhg styrka för att ta vara på sina medlemmars Intressen. Jag tror kan begrava den här gamla utsugningsteorin när det gäller värt samhäUe, ochdet tror jag även skulle tiäna på om han gjorde. Sedan är det Inte riktigt att säga att vi har inte 70 000arbetslösa, vi har 200 000 arbetslösa. VI tar ju hand om de arbetslösa. Jag har sagt det förr.Vi har 30 000 av dem i beredskapsarbete, och jag vet att de är avlönade medmarknadslöner. Jag vet att beredskapsarbetarnas löner I -vissa områden avlandet hgger högre än vad vissa Industrier betalar sina anställda . VI har 30 000-40 000 under omskolning - en nödvändigåtgärd I vårt samhälle som ständigt är föremål för förändringar. Det är intetal om att räkna dem som arbetslösa. Vi har åtskilliga tiotusental i s, k. särskildaberedskapsarbeten. Det är olyckUga människor som inte kan utbjuda sin arbetskraftpå arbetsmarknaden. Inte ens i den hetaste överkonjunktur kan de utbjuda sinarbetskraft på arbetsmarknaden. Det är olyckhga människor som harbesvärligheter, I vissa avseenden. Men vi är en nation som anser att även dem skall vi ta hand om, och då tar samhället hand om dem och Konjunkturstimulerande åtgärder, m m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. arrangerarsärskUda beredskapsarbeten för dem så att de har arbete. Inkomst och enmöjhghet att komma tillbaka den naturhga arbetsmarknaden Igen,bedriver en verksamhet som i detta avseende är minstUka mycket av social karaktär som av arbetsmarknadskaraktär. Att då knippa Ihopalla dem som är föremål för aktiviteter och kalla demför arbetslösa är ju att göra svart till vitt eller tvärtom. Man kan Inte föradiskussionen sålunda. För att vara riktigt artig mot skall jagkanske bemöta honom I ett av hans tidigare Inlägg. Jag ger honom föhakthgenchansen att komma tillbaka på det. Det är när med sitt partiför fram att här bör man rätteligen sänka Uvsmedelspriserna med I 5 procent.Det Innebär ett kraftigt bortfall av pengar ur statskassan. Då kan herrHermansson formellt säga'slg: De pengarna skall vi hjälpa finansministern attskaffa fram. VIskall skaffa fram demgenom en höjd bolagsbeskattning, genom en höjd arvs- och förmögenhetsbeskattning.Jag har ju som finansminister haft anledning att funderaöver vad det fanns för skattemöjhgheter I dessa områden, och jag har ju nämntnyss att bolagsbeskattningen praktiskt taget legat oförändrad . Denna vinstbeskattning finns det inga nämnvärda pengar att ta på. Närdet gäUer förmögenhetsskatten och när det gäller arvsbeskattningen sådiskuterade vi de frågorna . Även där är det helt obetydhgasummor att hämta om man skulle Inbilla sig att man skuUe skaffa pengar denvägen. Det är inte tillnärmelsevis fråga om de 3 mUjarder som statskassan skuUeförlora, om man tog bort momsen på Uvsmedel, men som statskassan skulle behövaför att klara sysselsättningspohtlken. Det har visat sig i de nationer där manhar börjat laborera med undantag att man då tUl slut bryter sönderskattesystemet. Vilket är viktigast, , maten ellerbostaden? Det är moms också på bostaden. Man måste ha kläder I vårt khmat, Ivarje faU arbetskläder och skor, och det är hka viktigt som maten. Man kan påolika områden mobilisera skäl av samma vikt. Men momsen är en sådan skattekällaför den statsverksamhet med åtföhande utgifter som vi alla är eniga om att manhelt enkelt Inte kan röra den efter de hnjer som föreställersig vara möjliga. HenFÄLLDIN (c) kort genmäle: Om jag hade samma favör som finansministern,dvs. att kunna ta htet pä mig än de som jag nu har UUförfogande, skuhe jag naturUgtvis läsa upp motionen 511, där vi talar om vad vimenar vara viktigt att ta hänsyn till när man lägger upp ett näringspohtisktprogram, men jag får nöja mig med att hänvisa UU att vi där har pekat på 18konkreta punkter i detta sammanhang. Jag är helt säker på att finansministernfår tillgång till denna motion, om han önskar studera den ytterligare. Påspädnlngen genom att man 1970 kunde ha lånat pengarutifrån tycks Inte lämna finansministern någon ro. Men I den egna finansplanenangav Ju finansministern en önskvärd uppgång avIndustrUnvesteringarna, och det blev 5 ä . Får jag nu fråga: Hade Intefinansministern då den uppfattningen att det hade varit bra med en ökningintill , och hade Inte Industrin stått starkare , om vi hadefått den av finansministern önskade Investeringsuppgången? Är det inte troligtatt det fungerar på det sättet? Så till skatteutredningen. Såsom finansministern senastresonerade medger han ju att det är rätt självklart att redan påutredningsstadiet får vara med när det gäller att lägga fast hur skatternaskall tas ut. Jag tycker att det är bra att vi har nått enighet om detta. Beträffande löneskatten-arbetsgivaravgiften sägerfinansministern nu att det är en bruttobeskattning, och visst är det så. Mantar ut skatten man vet om företaget ger någon vinst. Jag kan Ihastigheten tänka mig tre skäl att man vill ta ut en sådan skatt. Detförsta är att man vlU försöka hålla de anställdas kontantlöneöknlng nere. Detandra skälet kan vara att man vlU påskynda strukturutveckUngen denna åtgärdslår ju särskilt hårt mot de arbetskraftsintensiva företagen. Ett tredje skälkan vara att man bedömer konjunkturen vara sådan att man behöver införa bromsarnågonstans. Eftersom höjningen från kom Isamband med konjunkturpaketet, har jag fått den uppfattningen att det varkonjunkturpoUtiska förhållanden som gjorde att finansministern gjorde dennahöjning. Men om det var möjhgt då utan att det Innebar något ingrepp iavtalsförhandlingarna, varför är det Inte möjligt att nu sänkaarbetsgivaravgiften utan att det bhr ett ingrepp i avtalsförhandhngarna? ArbetsmUjön - återigen några ord I korthet. Det ärsjälvklart att kostnaderna för att förbättra såväl omglvningsmihön somarbetsplatsmll-jön skall betalas av företagen. Den principen är vi ju ense om.Nystartade företag får ju inte stimulansbidrag för omgivningsmiljön. Vad viföreslagit är att samma vlUkor skall gälla för I gång varande företagbeträffande omglvnlngsmUjön som för arbetsplatsmiljön.