prot · FU0973 · 1971-12-31 00:00:00 — Ang. nedläggninen av systembolagbutiker § 1 Justerades protokollen för den 21 Innevarande månad. § 2Upplästes följande tUl kammaren Inkomna ansökan: Undertecknad får härmed anhåUa omkammarens tiUstånd tiU ledighet för deltagande i kursavseende säkerhetspoUtik och totalförsvar i . Kammaren biföll denna ansökan. § 3 Ang. nedläggningen av systembolagbutiker Herr finansministern erhöUordet för att besvara i (s) i kammarens protokoll för den23 aprU Intagna fråga, nr 206, och anförde: i har frågat, om jag vUlmedverka tUl att Systembolaget i större utsträckning beaktar lokala servicekravvid överväganden om nedläggning av butiker. Systembolagets stäUningstagande tiU såväl inrättande avnya systembutiker som nedläggande av sådana butiker sker på grundval avomfattande utredningsmaterial. Därvid beaktas icke minst de lokalaservicekraven. Bolaget sköter dessa frågor helt i enUghet med de avstatsmakterna uppdragna riktUnjema, och det finns Ingen anledning tiU någotsärskilt Ingripande från regeringens sida. i (s): Jag ber att få tacka finansministem försvaret på min enkla fråga. Nedläggningen av systembutiker är en viktig frågaför Invånare på den ort som råkar ut för ett sådant öde. Det är mte bara så därmed orsakar den enskUde både tidsförluster och extrakostnader när niani fortsättningen skaU inköpa sina vin- eller spritdrycker på annan ort.Nedläggningen av en systembutik har också en klart negativ lokaUseringspoUtiskeffekt. Orten mister en del av sin attraktionskraft, bUr inte längre sammahandelscentrum för exempelvis omgivande landsbygd. Detta får följdverkningarför kundunderlaget för andra butiks- Ang. nedläggningen av systembolagbutiker ochserviceinrättningar, och så är kanske en ond cirkel i gång för orten. Systembolaget är ett samhäUellgt monopolföretag och bordedärför ha extra möjUgheter och skyldigheter att ta specieUa hänsyn i sådana härfaU. Dessutom är Systembolaget ett starkt monopol, eftersom det såvitt jag kanse mte utanför monopolets ram finns några fullgoda ersättningsprodukter. Tyvän har vi Inte sett mycket av sådana extra hänsyn iSkåne . har inte mindre än fem orter mist sinsystembutik i vårt landskap. Just nu är det , en och en halv milutanför , som är i farozonen. Här vUl Systembolagets chef lägga neden butik som bevisUgen går med hyggUg vinst och som har mycket stor betydelseför möjUgheter att hävda sin stäUning som handelsort för enomgivande tätbefolkad jordbruksbygd. Chefen för har hänvisat tUl deetablerlngsregler, som gäUer för att öppna nya butiker, och har sagt att enUgtdessa skulle aldrig ha kommit I fråga. Men, herr talman, det är ensak att öppna en ny butik på en ort, där man har haft någon, ochen annan att lägga ned en redan befintUg butik och därmed ställa tiU med enmassa bekymmer för ortsbefolkningen. Detta framgår också avrusdrycksförordningen. De strängare regler som genomfördes avseruttryckUgen endast nyetableringar och butiker som öppnats efter det året. IAnderslövs fall rör det sig om en ort som haft spritförsäljning sedan1600-talet. Orten torde följaktUgen klara den angivna tidsgränsen med en vissmarginal. Finansministern säger nu i sitt svar att prövningen sker ienlighet med de riktUnjer som statsmakterna har dragit upp. Låt mig då barakonstatera att det finns ingenting i dessa riktUnjer som säger något om att enbutik som går med vinst för Systembolaget skaU läggas ned. Jag vUl bara avslutningsvis fråga finansministern om haninte för sin personUga del anser att sådana systembutiker som just går med enföretagsekonomisk vinst borde ha möjUgheter att få fortsätta även . Jag tycker att frågeställaren använde ett fördramatiskt ordval när han betecknade det såsom ett öde att en ort Inte råkarbland sina butiker kunna räkna in en systembutik. har jag den uppfattningenatt Systembolaget har handlagt de här ärendena med aUt vederbörUgt hänsynstagandetUl kundkretsen. Under de 1516 åren från 19551970 har nämligen antaletsystembutiker ökat från 247 tUl 302 över hela landet, och även harhugnats med ett par nya butiker under den tiden. EnUgt vad det har sagts mig skuUe fyra eUer fem butikerhar nedlagts på platser, som därigenom har bUvlt i avsaknad avförsäljningsstäUen. Dessutom har några ytterUgare butiker nedlagts på stäUen,där det praktiskt taget inom samma ort har funnits annat försäljningsställe,och det är en utveckUng I rationaUserlngsfrämjande syfte. FrågestäUaren slutade med att stäUa en personlig frågatill mig; SkaU man enUgt finansministerns mening lägga ner en butik som går med Jagtror inte att man skall ställa frågan så pass korthugget Systembolaget har attse över hela sin organisation och hela sitt butiksnät. Om man genom att lägganer en butik även om den skulle gå med vinst skapar möjligheter tlU intebara motsvarande utan även störte vinst på en annan butik I närheten, är detfortfarande ett helt respektabelt företagsekonomiskt tänkande bakom åtgärden. Jag kan således tyvärr inte så där i detalj diskuteraAnderslövs spritbutik. Jag har sett frågan mera från principieUa synpunkter.Jag har personUgen den uppfattningen att statsrådet inte skaU vara en sistabesvärsinstans i de här frågorna, som ju ändå handläggs av en verkstäUandedirektör och en styrelse, vari vi finner inslag av högt betrodda ledamöter avvår värderade riksdag. Ang. nedläggningen av systembolagbutiker Hen (s); Jag ställde den här frågan tUlfinansministern bara därför att jag vet att ett vänligt ord frånfinansministern skulle glädja Anderslövsborna i hög grad. Kanske skuUe också deledamöter som finns i ta sig en extra Uten funderare pådet här Anderslövsproblemet när det kommer upp tiU behandling . säger finansministem att det är ett kanske väldrastiskt ordval att säga att man råkar ut för ett öde, om man skulle förlorasin systembutik. Ordvalet är inte mitt eget utan det är vad jag har vaskat framur den massiva opinion som har gått emot Systembolagschefen på denna punkt. Jagkunde förvisso ha tagit tUl betydUgt kraftigare och mera drastiska uttryck, menjag valde ett mildare ord i detta sammanhang. Vidare säger finansministern att han nog tycker attSystembolaget har ett relativt gott rykte på denna punkt, eftersom det haröppnats fler butiker än det har lagts ned. Det gäller specieUt utanför deegentUga tätorterna. är det faktiskt så att aUa de fem systembutiker som harlagts ned har varit i . Man kan därför fråga sig vad Systembolagets chefhar just mot . Jag kan avslutningsvis bara säga, om nu Systembolaget harett gott rykte när det gäUer sm nedläggnings- och framför aUt sinservicepoUtik, att vi då skaU hoppas att Systembolaget inte förstör sitt godarykte genom ett dåUgt och förhastat stäUningstagande när det gäller nedläggningenav systembutiken I . Låt mig rentvå Systembolagets chef, ifallnågon skuUe få den förestäUningen att han går och bär på aggressioner motSkåne. Så är alls inte förhållandet, det kan jag försäkra. Produkten kommer jui aUt väsentUgt från detta värderade landskap, och därför borde reaktionernasnarare vara de motsatta. Jag sade att jag inte gärna vUle diskuteraAnderslövsfaUet, men det har sagts mig att det finns tre butiker inom tolvkUometers radie från och ytterUgare en fjärde som Ugger två mUdärifrån. Nämner man dessa avstånd för de konsumenter som bor i , såframstår klagomålet över att det inte. finns en butik just i somnågot överdrivet. Det får jag nog säga. Ang. utnyttjandet av tekniska hjälpmedel för viss kontroUutifrån av enskilds bostad Allra sist; Än har mte Systembolaget fattat sitt slutUgabeslut I fallet . Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. utnyttjandet av tekniska hjälpmedel för visskontroll utifrån av enskUds bostad Herr justitieministern erhöUordet för att besvara hen Björks i (s) I kammarens protokoU för den 17mars Intagna fråga, nr 139, och anförde: i har frågat mig om jaganser att ett statUgt verks utnyttjande av särskUda tekniska hjälpmedel förkontroll utifrån av förekomsten av föremål i enskilds bostad står I godöverensstämmelse med principerna för den planerade lagstiftningen angåendeskydd mot avlyssning. Jag utgår från att hen med sin fråga åsyftaranvändandet av sådana nyUgen konstruerade detektorer som lär kunna utnyttjasför att faststäUa innehav av färgtelevisionsmottagare. Enligt vad jag Inhämtathar någon StäUning ännu uite tagits tUl om sådan apparatur skall användas vidUcenskontroUen. Vid sådant förhåUande bör jag inte göra något uttalande ifrågan. i (s): Jag ber att få tacka justitieministern förhans svar på min fråga. Jag noterar med Intresse upplysningen att ännuinte skuUe ha tagit ställning tUl användningen av de nämnda detektorerna.Läsare av pressen kan väl annars ha fått förestäUningen att saken redan varklar. Jag vågar möjUgen också nämna att kulturutskott nyUgen besökteSveriges Radio och därvid förde även denna fråga på tal. Av det svar som vifick från företrädare för framgick, föreföU det mig, ganskatydUgt att man där bestämt räknar med sådana hjälpmedel för att komma åt llcenssmitare,vilket givetvis Ugger i Radlos intresse. Men om tvekar såär det, som sagt, värt att notera. Det principiella problemet I det här sammanhanget ärföljande. har sysslat med utformningenav förslag till lagstiftning tiU skydd mot avlyssning. Kommitténs förslagmnebär på en central punkt införande av en ny paragraf i anslutning tUlhemfridsbestämmelsema, med denna lydelse: "Avlyssnar eUer upptager någonmedelst tekniskt hjälpmedel för återgivning av ljud vad som försiggår där annanhar sin bostad dömes, om gärningen sker utan dennes lov, för olovUg avlyssningtill böter eller fängelse I högst ." Remissinstanserna har över lag stäUt sig positiva tilldetta förslag. Man kan väl våga gissningen att ett kommande lagförslag rättnära ansluter sig tUl denna text. kan det sägas att den här lydelsen mtehelt täcker den eventueUa användningen av detektorer för det speciella ändamålsom här har nämnts. I varje fall förefaUer metoden snarUk, och den kan möta sammaprincipiella invändningar som en direkt avlyssning. Jag är ju mte riktigt säker på hur jag får lov attformulera mina frågor tUl justitieministern och vUka frågor han får lov attsvara på. I och för sig förefaUer det mig som om det skulle vara möjligt attdiskutera en principiell fråga, även om den inte har dagsaktualltet. Men jagkanske kan formulera en följdfråga så här: Är justitieminlstem beredd att, för den händelse sakenaktuaUseras, uppta överläggningar med kommunikationsministern om problemetsprincipiella sidor och i det sammanhanget också överväga alternativakontroUmöjUgheter, exempelvis genom anmäUiingspUkt för radlohandlare vidförsäljning av färg-TV-apparater? den 29 aprU 1971 Om bättre skyddsutrustning för polispersonal Det är klart att det problem som hen tagit upp Ugger i gränsområdet på detta ömtåUga fält. Men är detInte möjligt för mig att göra något bestämt uttalande i en konkret aktuellfråga. Rent principieUt kan man väl ändå framhålla, att det är av en vissbetydelse vUket syftet är med sådana här åtgärder. Just med hänsyn tUl att detta är ett område, där vi stårnära den gräns, som gäller för vad vi i samhäUet anser bör vara tiUåtet, finnsdet aU anledning att uppmärksamt ta del av problematiken. Jag har för minpersonUga del inte någonting att erUira mot tanken att ta upp en diskussion medkommunikationsministern i frågan. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om bättre skyddsutrustning för polispersonal Herr justitieministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 22april Intagna fråga, nr 203, och anförde; har frågat mig om jag ärberedd vidta åtgärder för att förbättra poUsens skyddsutrustning och I så fallvUka. Inom rikspoUsstyrelsen har ett omfattandeutvecklingsarbete bedrivits för att få fram utmstning som ger den enskUdepoUsmännen bättre möjUgheter att skydda sig. Arbetet har I första handInriktats på skottsäker skyddsutrustning och tårgasmateriel. RikspoUsstyrelsensyrkanden om medel för anskaffning av skyddsutrastning har i allt väsentUgtbifalUts. har över 3 mUjoner kronor stäUts tUlrikspoUsstyrelsens förfogande för anskaffning av sådan utrastning, och förnästa budgetår kommer styrelsen i överensstämmelse med beslut att disponera ytterUgare medel för detta ändamål. Polisdistriktens behovav bl. a. bärbar skottsäker skyddsutrustning har i det närmaste helttiUgodosetts. Utrustningen är av mycket hög kvaUtet. Den skyddar dock mte moteld från handeldvapen med mycket stor genomslagskraft. pågårarbete på att få fram ett skydd även mot sådan eld. Om bättre skyddsutrustning för polispersonal HerrSTJERNSTRÖM (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmm enkla fråga. Det måste vara rlmUgt att poUserna på fältet har en sådanutrustning att de kan skydda sig i sitt arbete. Önskvärt är naturUgtvis attdessa skyddsåtgärder är så konstruerade att de Inte skadar den som skaU gripas.En Inte oväsentUg upprustning av skyddsresursema för poUsens del har genomförtssedan polisväsendet förstatUgades, men en del återstår, och det är angelägetatt arbetet med utforskning av lämpUg utrustning påskyndas. Ett aktueUt faU i vittnar om att poUsen i vissasituationer är dåUgt utrustad. Vid det ifrågavarande tUlfäUet hade det varitnödvändigt med bättre tårgasutrustning. De tårgasflaskor som fanns tillgängUgaföratsätter att poUsen kommer fram tiU den som skall gripas. I denna situationvar det synnerUgen svårt, eftersom vederbörande öppnade eld med kulvapen frånett ensamt beläget hus. Detta ledde tUl att en av poUserna sköts tUl döds ochen annan sårades. Enligt en samstämmig uppfattning bland de poliser jag harträffat hävdar man att tårgasutrustningen bör förbättras, så att den går attskjuta med på längre håll än nu och även kasta. De flaskor poliserna ärutrustade med är för lätta för att kasta exempelvis genom ett fönster. Dessutomanser man sig ha behov av rökfacklor för att skydda sig i dessa situationer.För att poUserna skall klara sig vid tUlfällen av detta slag borde man ävenkunna tänka sig en pansarskärm på hjul som de kan skjuta framför sig när deskaU närma sig ett hus eUer Uknande t. ex. vid belägring av en person som tagittUl vapen mot aUmänheten och poUsen. Jag noterar med tUlfredsställelse det besked jag har fåttom att arbetet med att förbättra utrustningen pågår. Det måste vara angelägetatt en yrkesgrupp som har tiU uppgift att skydda allmänheten även kan skyddasig själv. Jag vill endast påpeka att det kanske kan vara motiverat att tänkapå att det kan finnas en viss skUlnad meUan olika bygder i fråga om behov avutrastning. Det kan t. ex. finnas skillnad meUan tätbebyggda stadsområden ochglesbebyggda vUlaområden. Det har uppglvlts att den skyddsutrustningsom vi nu har skaffat poUsen här I skulle vara av så hög kvaUtet attden har väckt uppmärksamhet I andra länder, som har varit intresserade av attstudera den. Sedan är det naturUgtvis så att man på detta område ständigt fårexperimentera sig fram. Hen talade om tårgasapparater, och jag kanupplysa att det pågår arbete med att få fram lämpUg sammansättning I fråga omtårgasmateriel. Vidare vUl man försöka få fram gashandgranater, som inte vidnedslaget utvecklar sådan värme att risk för eldsvåda uppstår. Nästa skedesyftar till att få fram granater som med hagelgevär kan skjutas in genomfönster o. d. Det amerikanska material som bl. a. har prövats har visat sigaUtför farUgt genom sin värmeutveckUng och genomslagskraft. Problemet tordedock vara löst tUl . Med dettaUUa exempel har jag velat visa att det pågår ett arbete med att fåfram lämpUg och bra materiel men att man måste beakta att det mte ärså enkelt att det endast gäller att få fram bra materiel utan att denna ocksåmåste vara av sådan beskaffenhet att den Inte åstadkommer stöne skada än nödenkräver. Jag ber att få tacka för den ytterUgarekompletteringen och noterar dessa uppgifter med tUlfredsstäUelse. Statsrådet säger att vi har en utrustning i somväckt uppmärksamhet I andra länder och det är bra. Det finns dock poUser sompåpekat att andra länder har utrustning som väckt deras uppmärksamhet också. Ang. de ekonomiska villkoren för tjänstemän i statligaföretag Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Ang. de ekonomiska villkoren för tjänstemän i statligaföretag Herr industriministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 14april Intagna fråga, nr 187, och anförde; har frågat mig om jag anser detvara förenligt med principerna för ett statUgt företags sunda ekonomiskaUtveckUng, att vissa tjänstemäns ekonomiska vUlkor sätts I relation tlU företagetsomsättning utan hänsynstagande tUl det uppnådda ekonomiska utfaUet. Mitt svar på fråga får Inskränka sig tUl attjag erinrar om att det ankommer på företagets ledning att med hänsyn tUleventuellt koUektivavtal bestämma den löneform som bäst gagnar företagetsmtressen. Hen (): Jag tackarindustriministern för detta svar. Industriministern säger att det ankommer på företagetsledning att med hänsyn till eventueUt koUektivavtal bestämma den löneform sombäst gagnar företagets intressen. Anledningen tUl min fråga är, som väl deflesta av kammarens ledamöter vet, att det i tidningspressen, framför allt nerei , har förekommit vissa uppgifter om ett visst statligt verk.Industriministern vet väl också vad jag syftar på. Något kollektivavtal brukar ju inte finnas för högretiänstemän. Jag skulle därför vilja fråga Industriministern om man skall tolkadetta korta svar som en bekräftelse på pressens uppgifter i den här saken. Ochhur skuUe industriministern, om statsrådet satt I en styrelse, tänka i ettsådant faU? Är det över huvud taget lämpUgt att sätta en chefstiänste-mans eUerverkstäUande direktörs lön i relation tUl omsättningen utan någon spän? Vi ifolkpartiet har ju ofta yrkat på del i vinst, men vi har aldrig yrkat på någotsom heter del i omsättning. Det skulle vara väldigt intressant att höra ettsvar på de här frågorna. Ang. de ekonimis-ka villkoren för tjänstemen i statligaföretag Mitt svar på hen Taubes fråga var kortfattat beroende påfrågans art. Jag tror att hen delar min uppfattning att vi bör undvikaatt här i kammaren diskutera enskUda personers förhållanden. Just i detspeciella faU som åberopar och det var i och för sig mte så svårtför mig att gissa att det var det fallet som låg bakom frågan finns utöver deprincipiella skäl som jag här anförde också, menar jag bestämt, ett rent personUgtskäl att undvika att diskutera frågan. Men jag skaU gärna svara på fråga ur meraprincipiell synpunkt. Först och främst är bonuslöner mycket ovanUga i destatUga företagen. Det är självfaUet icke rImUgt det förekommer enligt deuppgifter jag har icke heUer att företagsledande personal har kontrakt av denbeskaffenhet som hen här beskriver och som pressen har beskrivit. Det kannaturUgtvis finnas faU där omsättningen kan vara en viktig faktor förlönesättningen, nämUgen när det gäller personal som sysslar med försäljning,men metoden är självfallet inte ekonomiskt riktig i fråga om personal som haransvar för företagets resultat. Som sagt förekommer det inte heUer. I detspecieUa fall som här har åberopats kan kontraktet, enUgt uppgifter jag harfått, heUer icke tolkas på det sätt som och pressen har gjort. Jagvill emeUertid inte gå in på det speciella fallet. Parentetiskt kan jag nämnaatt kontraktet i fråga tecknades mte bara långt före Statsföretag utan ocksåinnan industridepartementet hade någon befattning med företaget i fråga. Men också bortsett från tidpunkten vUl jag gärna härunderstryka det i och för sig självklara förhållandet att det är företagensstyrelser och ledning som skaU faststäUa lönerna. De skaU inte och de gör detinte heller understäUa departementschefen de enskUda kontrakten. Det ärvidare rätt ofrånkomUgt att utveckUngen av lönenivån i de statUga företagen förden här typen av personal är och måste vara betingad av marknadssituationen ochmarknadsutvecklingen. HertTAUBE (fp); Jag vUl tacka industriministern så hjärtligt för dennakomplettering. Vi har tydUgen exakt samma uppfattning. Det är för övrigt givetatt en försäljare ofta kan avlönas efter ett system som Innebär att ju mer hansäljer, ju mer betalt får han. Men industriministern och jag har exakt sammamening när det gäller dem som har ledningen över ett företag och chefspersoner;de bör mte ha den löneformen. Jag delar också Industriministerns uppfattning att det ärgivet att alla dessa lönefrågor inte kan komma upp tUl departementet. Jag tyderemeUertid svaret så, att vi får en Ukformighet beträffande chefslönerna, mte ifråga om summan men i fråga om systemet. Jag är mycket tacksam för dettaklarläggande, och jag tror att svenska folket också uppskattar att jag ställdefrågan, så att Industriministern fick tiUfälle att förklara hur det ligger tiU. Överläggningen var härmed slutad. tidpunkten för framläggande av förslag om den framtida organisationen aveldistributionsverksamheten ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 14april Intagna fråga, nr 191, och anförde: har frågat mig när jag ämnar läggafram förslag om den framtida organisationen av eldistributionsverksamheten. Jag vill erinra om att vissa förslag i frågan lagts framår 1968 av eldistributionsutredningen i betänkandet (SOU 1968:39) Eldistributionensrationalisering. Förslagen innebär att den hlttiUsvarande rationaUseringen avsärskUt landsbygdsdistributionen skall föras vidare i huvudsak efter gällanderiktlinjer. EnUgt min uppfattning bör man emellertid på gmnd av den väntadebelastningsökningen och den snabba tekniska utvecklingen söka åstadkommabetydUgt störte distributionsenheter än eldistributionsutredningen förutsatt.Samma skäl talar också för att strukturen på produktionssidan ses över. Enutredning med dessa uppgifter kommer att tUlkallas . Det är avnaturliga skäl inte möjUgt att ange tidpunkten då förslag medutgångspunkt från utredningens resultat kan föreläggas . Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin enkla fråga. De nuvarande förhållandena är för mångaeldistributionsföretag mycket otiUfredsställande. KommerskoUegium ger i varjefaU för distributionsföreningar mycket få koncessioner i avvaktan på riktUnjerför framtiden I detta avseende. Mindre distributionsföreningar får i bästa faUnöja sig med att få förlängning av sin llnjekoncesslon med ett eller annat år.Man kan mot den bakgrunden mte satsa på några Investeringar, kanske bara pårent akut underhåU, och man kommer i ett dåligt förhandlingsläge om föreningenskall överlåtas på ett stöne företag. På åtskUUga håll har man beslutat sig för att slå sammanflera mindre företag, men inte heller då ger kommerskollegium någon koncession.Däremot förekommer det att storföretag får områdeskoncession även förförhållandevis små områden. Erfarenheterna visar emeUertid att även ganska små,välskötta företag ofta hävdar sig bra i konkurrensen. De har kunnat hållajämförelsevis låga priser, lägre än storföretagen, och sköta sig mycket bra närdet gäller service. Vid avbrott på grund av katastrofer har de ofta mycketsnabbare kunnat avhjälpa skadorna än de större företagen. Det finns mot denna bakgrund två anledningar att känna oroför UtveckUngen. For det första är det bristen på riktlinjer för framtiden sommedverkar till att på många håll förlama rationaliseringen av distributionsverksamheten.För det andra är det oron för att statsmakterna kommer att gå för långt i frågaom krav på storleksrationalisering -statsrådet talar om "betydligt störredistributionsenheter". Det är väl ändå så att det har skett en väldigrationalisering under de år som gått och att det även i fortsättningen kommeratt frivilligt ske en betydande rationaUsering. Ang. tidpunkten för framläggande avförslagom den framtidaorganisationen av eldistributionsverksamheten Ang. tidpunkten för framläggande av förslag om denframtida organisationen av eldistributionsverksamheten Beträffande riktlinjerna för framtiden sade statsrådet iett svar att departementet hade påverkat utredningen så att denskulle forceras och framlägga förslag och att vi skullefå ta StäUning till denna stora och viktiga fråga. Men det hände ingenting1969, och 1970 talades om ytterligare överarbetning.