prot · FU09141 · 1971-12-31 00:00:00 — gångenkanske ändå menade allvar med sitt myckna tal om att lätta trycket påkommunerna och att man skall försöka förhindra vidare skattehöjning. Det ärklart att man känner en viss besvikelse om man Inte får igenom en förbättringman hade hoppats på. 1 synnerhet tror jag alla de människor som är verksammaute I kommunerna måste känna besvikelse, och ännu mer kommer naturhgtvis allade som känner kommunalskatten som en större tyngd än statsskatten - och det görmajoriteten av de sämst ställda I samhäUet att känna besvikelse. Denbesvikelsen är nog svårare för dem att bära än den eventuella Ilska som en delledamöter här I kammaren kan känna. Men det är Ingen som kan ta miste på över återremissyrkandet. Jag förstår inte varför ärså förtjust över det; man kunde väl I så faU ha stökat undan den kohandel, somnu skah komma, under den första behandlingen av ärendet I utskottet - det hadevarit enklare och då hade man sluppit fästa uppmärksamheten så mycket på den.Herr är sä förtiust att han StäUer till med en hel sketch här ochtalar om, att det minsann Inte bara är yrkande som leder tillåterremiss, utan det är också och yrkandensom ligger UU grund för återremissen. Ja, , är det ändå Inte att spela teater fören ganska otacksam publik? Det är väl I alla faU Ingen här I kammaren som troratt det hade blivit något återremissyrkande på grundval av ochherr yrkanden, som inte InnehåUer ett dyft utöver vad som ståri deras motioner. EUer tror verkligen det? EUer vUl han att viskall tro det? visade ju själv när han återgick tUl sittursprungliga anförande att de där motionerna och yrkandena har han redanbemött. Där behövs inte något återremissyrkande. Skälet är naturligtvis attden avlastning avtrycket på kommunalskatten, som det fanns majoritet för , nu Inte skall genomföras. Det kommer säkert att framgå vid denfortsatta behandlingen. Konjunknirstimu-lerande åtgärder, m. m. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Beträffande vad säger om teatervill jag säga att jag tycker att det är trevligt med teater. Här spelades Inteupp någon sketch, utan det fanns sakliga grunder mitt yttrande. Jag sadeatt det Inte bara är återremissyrkande, som finns I bilden, utanhär har ytterUgare två förslag lagts på kammarens bord. Om man ändå skallåterremittera socialutskottets betänkande nr 42 på det förslag som , kommer de båda andra förslagen också med I vågskålen. Det var alltsåen förstärkning av återremissyrkandet, , som jag ville betona. Så vänder sig , och henne behöverjag ju Inte försvara. Men jag vill beträffande , ochmoderata samlingspartiets agerande säga att ni inte bara vill kompenserakommunerna för de kostnader det gäller, utan ni vill överkompensera dem. NI harju inte något Intresse av att se till att statsfinanserna . Det fårGunnar Sträng göra. Detta är alltså bakgrunden till att ni tämligen Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. lättsinnigtkunnat handskas med den saken. Beträffande förmögenhetssidan behöver och jag kanske Inte byta så många ord mera. Faktum är att redan med denuvarande gränser som finns får en hel del av dem som har den förmögenheten ettbidrag som visserUgen kanske inte alltid är fullt, men det är Inte heltuteslutet att de kan få ett bidrag. Vi anser att den gräns som här finns kanvara riktig att hålla. Sedan sade sltl förra anförande att förmig var en kungl. proposition det väsenthga. och med med kommatecken. Ja,, när utskottet går behandling får vi väl se hur det blir.Det är möjligt att Jag kommer att frånfalla en del av denkungl. Så skall Inte vara helt säker. () kort genmäle: Kommatecknen var faktiskt Inte med bland detsom jag räknade upp. Jag nämnde hugskott, felräkningar, stavfel och allt, menjag lägger gärna tUl kommatecknen. Jag tror att också de är hehga för herrKarlsson I , Men jag skulle vUja råda att sluta uppmed det här skådespelet. Det är ömkligt nog som det är. Genomför gärningen!Besluta återremissen! Det finns underlag för den i kammaren, men håll inte påatt försvara detta ömkliga skådespel. Vad är det gör? Jo,han går med på att ta upp på nytt 1 utskottet ett förslag om enåldersgränsförskjutning som man, när ärendet senast behandlades I utskottet,inte ens vlUe ta på allvar. Och det är verkligen Inte värt att ta på allvar.Gör vi upp en katalog över åldersgränser som gäUer I den svenska människans livså händer det någonting vid praktiskt taget varje födelsedag från den förstatill ett stycke upp I 20-ärsåldern. är möjligen det undantag som finns.Där händer just ingenting. Om man hade föreslagit 18 skuhe jag ha förstått det.Om man stannat vid 16, kan Jag också förstå det. Men är verkligen ettförslag av hugskottskaraktär. Jag kan I huvudet räkna ut att det kostar någontingmellan 40 och . Det kostar nämUgen ungefär en sextondel av enmUjard. Det kostar alltså Uka mycket I extra tillskott som det majoriteten Iutskottet har velat ge kommunerna räknat. Och det är fråga om en reformsom också den skall prövas för att få fram vad som är den rimligaåldersgränsen. Skall vi nu ha för barnbidrag, för bostadstillägg,för bidragsförskott osv. under ett eller annat år I väntan på att viskall göra en färdig reform? Det är för att tillmötesgå detta ganska ömkhgahugskott som i Instämmer I ett yrkande om återremiss. (vpk) kort genmäle: Det var som tvingade mig till enreplik. Han påstår här att vpk Inte skall kunna komma att I fortsättningen talaom de höga kommunalskatterna. Jag skulle vUja fråga om han Intehörde på vad jag sade I mitt första anförande. Så sent som hade vi enmotion om att staten skulle betala hela lönekostnaden för barnstugepersonalen.Och vad skulle detta betyda för kommunerna ? Är det Inte omsorg omkommunalskatten? säger nu att är en ålder som intebetyder någonting. Nej, kanske inte för , men för de familjersom har barn hemma som är är det en oerhört viktig ålder.Det är dessutom viktigt att de får hjälp att klara sin hyra också när derasungdomar är i denna ålder. Jag tror inte vi bör vara alltför säkra på hur det kommeratt bU när återremissen gått Igenom. Utskottet kommer naturUgtvis att nogapröva de oUka förslagen, och kommer att ånyo få ta ställning. Jagtycker vi skall vänta med att fälla våra domar tills vi får se det nyautskottsbetänkandet. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Jag är glad att kunna konstatera att det Idiskussionen kring denna proposition har funnits en bred uppslutning kringhuvudUnjerna, Debatten här I kammaren verkar också ge belägg för attregeringens förslag får ett omfattande stöd I de väsentliga delarna,Återremissyrkandet ger ju förutsättningar för att man skall få en ökadsamstämmighet också I detaherna. En stor majoritet delar alltså regeringens uppfattning attresurser så snart som möjUgt skaU sättas in för ett ökat stöd tlU barnfamiher ilåga Inkomstlägen. Man har också anslutit sig till förslagen att det ökadestödet skaU ges formen av dels ett enhetUgt statligt tillägg av perbarn och månad, dels kraftigt förstärkta kommunala bostadstiUägg till famihermed höga boendekostnader. Det har antytts att propositionsskrivningen I detta styckeskulle vara I bästa Uberala anda. Jag vill gärna understryka att denbostadssociala ambition som varit en stark drivkraft inom socialdemokratinfinns Uka Uvskraftlg . Vad vi gör är att skala av en del av denbyråkratiska överbyggnaden, därför att famUjepolltlska kommittén I sinaundersökningar har fått fram resultat som pekar på att detta skulle varamöjligt beträffande just det statUga bostadstillägget. lägger vityngdpunkten hos stödet på hyrestUlägget, Om det skuUe visa sig att denna rationalisering skulle fåIcke önskvärda bostadssociala konsekvenser, får vi naturligtvis anledning attompröva ställningstagandet. Jag vill gärna säga att detta Inte är något steg bakåt när det gäller det statligabostadstillägget. Det är ett steg framåt, ett administrativt förenklande bådenär det gäller utbetalningssidan och mottagningssidan, VI har väl inte nu anledning att gå in på en sakdiskussionom utbetalningsformerna och reglerna, men det skaU naturUgtvis uppmärksammasatt här har föreslagits andra lösningar i motionerna av , herrJohansson och andra. Här har ju föreslagits från utskottets sida och hävdats nui debatten Igen av i att man bör lämna dessa förslagUll famihepolitiska kommittén för prövning. Säkert finns det också andraförslag UU förändringar som kan vara värda att diskutera. Men denna diskussionkan vi väl vänta med tills vi har fått ett bättre sakunderlag beträffande helaInkomstprövnings- och utbetal- Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. ningssystemetoch tiUs famihepoUtiska kommitténs betänkande har remissbehandlats. En av våra kloka bostadspolitiker sade i en diskussion atti denna utbetalningsfråga ligger både affekter och effekter. Jag tror att detär välgörande att vi, medan effekterna noggrant undersöks, ger tid föraffekterna att försvinna. htar på famihepohtiska kommittén och jag villunderstryka att det gör jag med. Jag utgår ifrån att kommittén med Intressekommer att ta del av allt sakmaterial som kan tillställas den. När det gäller regeringens förslag om en förstärkning avbostadstiUäggen kan vi alltså konstatera att det finns en bred anslutning, ochdet finns en stark önskan att här skah kunna fattas ett beslut redan nu underhöstriksdagen. Förstärkningen av bostadstiUäggen bör göras i former somföreslås I propositionen. Det finns därför knappast anledning att åter ta uppen fråga som och jag hade tiUfälle att diskutera den 2november. När i Bonby i ett dramatiskt och fantasifulltanförande pekar på vissa förhåUanden när det gäller hur famUjepoUtiskakommitténs promemoria kom att bU underlag för den proposition som behandlas,så vUl jag bara konstatera att dessa frågor redan har diskuterats i riksdagenoch kan få en riktigare sakframställning om han gårtUlbaka tUl detta protokoU. Moderata samlingspartiet har yrkat avslag på helapropositionen. I motiven för avslagsyrkandet säger man sig ha funnit vissabrister i förslaget, främst i fråga om marginalskatteeffekterna, alltsåminskningen av bidragen vid stigande inkomster. Eftersom reglerna om inkomstprövningenav bostadstUläggen redan finns och frågan om ändring av dessa regler över huvudtaget inte berörs av propositionen, borde väl egentligen konsekvensen avmoderaternas uppfattning vara att hela systemet med bostadstiUägg skulleupphävas. Inkomstprövningen, som ju har berörts , ären komplicerad fråga som jag vet att famihepohtiska kommittén har funderatväldigt mycket på. Redan kommitténs första betänkande Innehöll en utförhgdiskussion om dessa frågor. Även proposition redovisades klart demarginaleffekter som inkomstprövningen av bostadstilläggen leder UU. Dettaaccepterades då av . Dessa Inkomstprövningsregler års propositionändras alltså Inte genom de förslag som regeringen har lagt fram i propositionnr 156. Däremot innebär förslagen att stödet ökas, varigenom det också kommeratt kunna utgå högre upp i inkomstlägena än . I övrigt har en skattereform genomförts.Eftersom denna skattereform Innebar en sänkt skatt för låginkomsttagaremedförde den också skärpta marginalskatter. Det ena är ju en föhd av det andra.Men skattereformen har också i flertalet faU betytt sänkt marginalskatt närinkomstökningen beror på att också den andra av två makar tar förvärvsarbete. Vidare har skattereformen givit nytt Innehåll åt begreppetbeskattningsbar Inkomst, som ju är det inkomstbegrepp som används vidinkomstprövningen av bostadstilläggen. Man skall dock hålla i minnet attskattereformen får betydelse för inkomstprövningen av bostadstiUäggen först ifråga om bidragen för , Förändringar av inkomstprövnings-reglerna förbostadstilläggen måste göras övergångsvis i awaktan på famihepoUtiskakommitténs slutbetänkande. Med anledning av att begreppet beskattningsbarinkomst har fått en ny innebörd kommer sådana förslag att läggas fram i 1972års statsverksproposition. Som nämnts i propositionen 156 pågår inom famihepohtiskakommittén en översyn av inkomstprövningsreglerna för bostadstiUäggen, Syftethärmed är ju bl, a, att se om det är möjligt att minska eftersläpningen vidinkomstprövningen, och översynen skaU också komma att beröra den skala som förnärvarande gäller vid inkomstreduceringen av bostadstiUäggen, Men det finns jugränser för hur man kan minska marginaleffekterna av bostadstihäggen, VUl mange ett rejält stöd tlU dem som har låga inkomster, dvs, till de familjer somverkligen behöver ett stöd, får man också acceptera rätt kraftigamarginaleffekter för att Inte detta ekonomiska stöd skah gå alltför långt uppI Inkomstlägena, Det går Inte Ihop när man som försöker tala vackraord om barnfamiher med låga inkomster men inte är beredd att takonsekvenserna av detta. Regeringen anser att snabba åtgärder bör genomförasför att ge barnfamUjer med låga inkomster och höga boendekostnader ett kraftigtökat stöd. 1 samband med ett marginalskatteresonemang kom herrRomanus och kanske ytterhgare någon ledamot In på avgifterna vid daghem ochfamiljedaghem samt den extra marginaleffekt som dessa avgifter innebär. Vi kankonstatera att staten icke givit ut några anvisningar när det gäller sådanaavgifter vid daghem och famihedaghem utan att det helt ankommerpå kommunerna själva att bestämma vUka avgifter som skaU tas ut av föräldrarna.För att få största möjliga enhetlighet i avgifterna mellan olika kommuner harKommunförbundet givit ut rekommendationer i fråga om avgiftstaxorna. En stor förtjänst hos den barnstuga som vi har här iSverige är ju att den är en eftersökt och uppskattad form av barnomsorg inomalla samhällsgrupper. En stor spännvidd i taxesättningen skulle kunna få ensocial snedrekrytering som föhd. HärtiU kommer, som flera talare har påpekat,daghemsavgifternas ökning vid stigande inkomster, något som bidrar till att desammanlagda marginaleffekterna kan bU stora. Jag utgår ifrån att såvälbarnstugeutredningen som famihepoUtiska kommittén kommer att behandla problemsom hänger samman med detta. När det gäller ' lovprlsning avdaghemsavgifterna i kanske det bör påpekas att avgiften förensamstående föräldrar täcker ungefär en lågt beräknad matkostnad och att dennaavgift ligger väsentligt över minlmitaxa för dem som harmycket låga inkomster. Så det är inte riktigt, som påstår, att detär en extremt låg avgift. Marginaleffekterna kan man ju diskutera länge, och vi lärfå anledning att återkomma tUl dem. Men jag anser att det är viktigt attupprepa att de förslag som lagts fram av regeringen i och för sig inte skaparnågra nya eller några skärpta marginaleffekter, ty inkomstprövningsreglernaändras ju inte. VI får anledning att komma tillbaka tUl detta, närfamUjepolltlska kommitténs slutbetänkande föreligger och har remissbehandlats.Det har Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. jag ocksåframhållit i propositionen. har talat övertygande och engagerat förbarnfamiljer I låga Inkomstlägen, men när man ser konsekvenserna avförslagen så undrar man hur hans tal stämmer med den moderata politiken, somkommer fram I den motion hans parti har väckt och där det yrkas avslag påpropositionen, Föhden skulle bU att många barnfamUjer med låga hikomster ochhöga hyror skulle gå miste om förbättringar med , Istället skulle de få, enligt förslag, en tUlfälhgbarnbidragshöjning som skulle ge tvåbarnsfamiherna i månaden.Dessutom skulle de bli utan den av regeringen föreslagna extra utbetalningen avstatligt bostadstillägg. Det är en händelse som ser ut som en tanke attmoderaternas förslag starkt missgynnar de låginkomsttagare som regeringen villmåna om men i stället ge förbättringar åt dem som har högre Inkomster. Det ärväl helt följdriktigt att har sympati för ett sådant förslag ochatt han själv har lagt fram ett som är nästan Ukalydande. Slutligen bara ett par ord om de uttalanden herrar Romanusoch Carlshamre har gjort beträffande en samlad reform av familjepohtlken. HerrRomanus tycks tro att det finns en enhetlig formel för politik för famUjer.Herr Carlshamre är klokare och Inser att famlljepolitiken sträcker sig övervida fält såsom bostadsmiljö, service och barnstugor jag kan tUläggavuxenutbUdning, lokaliseringsstöd för allsidigt näringshv, kollektivtrafik ochannat. ÄUt detta är ju oerhört viktigt för famiherna. Det avgör om en eller tvåI famihen skaU kunna arbeta och i viss mån vUka Inkomster famUjen skall kunnafå. Detta visar hur omöjligt det är att komma fram till den där enhetligaformeln som några är ute efter. När det gäller ett samlat förslag om detekonomiska stödet tUl barnfamUjerna, tycker jag att man slår in öppna dörrar,eftersom famihepolitiska kommittén i sitt slutbetänkande kommer attredovisa ohka utbyggnadsmöjligheter för familjestödet och över huvud taget geunderlag för en diskussion om hela det ekonomiska stödet till barnfamiljerna.Vi håUer givetvis med om att en sådan diskussion är nödvändig, och vi villgärna ha den i samband med de ställningstaganden som statsmakterna får göra,när kommitténs betänkande har remissbehandlats . Jag vlU avslutningsvis slå fast att detta enligtregeringens mening inte får vara ett hinder att nu genomföra snabba åtgärderför att förbättra situationen för de barnfamiljer som har låga Inkomster ochhöga boendekostnader. Den breda uppslutning som ändå trots vissa meningsskUjaktigheteri detahfrågor föreligger om detta är ju en grundläggande förutsättning för attvi skall få fram denna viktiga familjepolitiska reform. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Låt mig börja med att påminna om en av dessasmå detahfrågor som familjeministern medgav att vi fortfarande inte är ense om.VI Instämmer Inte I att man bara skall genomföra förbättringar för enahälften av barnfamiljerna. VI viU att även den andra hälften skall få någotmed, och vi har föreslagit dels en tidsbegränsad sänkning av mervärdeskatten,dels en höjning av barnbidragen. kanske tycker att det är en detah,men det tycker I alla fall inte dessa stora grupper av barnfamiljer. Det är jagövertygad om. Jag blev litet oroad över famlljemlnlsterns missförståndnär det gäller frågan om en samlad reform. Ingen tror att det finns någon enkelformel. Jag vet inte vad det skulle vara - något slags matematisk formel ellerUknande för hur man skall utforma hela samhäUet från barnfamiljernas synpunkt? Jag nämnde faktiskt vUka bitar det är som hör ihop och somman måste ta med, om man skah få en samlad överblick. Det är skattesystemetoch dess marginaleffekter, det är allmänna barnbidragen, det är bostadstiUäggeneller andra Inkomstgraderade stödformer, det är vårdnadsbidrag eUer förlängdmoderskapspenning, det är särskilt stöd UU flerbarnsfamiljer, det är detekonomiska stödet tUl barntiUsyn och andra former av service. Dessa bitar tävlar ju om samma ekonomiska utrymme. Därförmåste man ha dem med. Risken finns annars att man intecknar en del av detutrymmet. Vad vi har velat betona är att dagens beslut Inte får tas att säga att nu har vi tecknat in utrymme för en viss stödform, och därförmåste vi säga nej till vissa andra saker, när den samlade överblicken kommer.Det är inte något aUmänt diffust tal om matematiska formler, utan det rör juverkliga fakta och ett begränsat ekonomiskt utrymme. Jag ställde ett par frågor tlU . Först frågadejag: Vad säger famUjeminlstern tUl finansministerns resonemang om att enhöjning av bidragsandelen till inte vore bra för kommunerna, ty dåfick de svårare att låna? Håller med om detta resonemang? Och vadsäger de kommunalmän som kommer och säger att vår kommun inte fårnågon kompensation eftersom vi inte har så många dagbarnsplatser. Vi hinnerinte bygga daghem så snabbt. Hur förklarar talet om kompensationför dem? Jag ställde också frågan om daghemsavgifterna, och därfick jag verkhgen ett svar som jag skall be att få tacka för. Jag hoppas nubara att Jag inte drar för långtgående slutsatser av det. Jag uppfattadefamihe-ministern så, att hon tar avstånd från finansministerns uppmaning tUlkommunerna att höja daghemsavgifterna. Jag hoppas att det är riktigt uppfattatoch att hon också uttalade sig för att man skall försöka komma mera I närhetenav enhetliga daghemsavgifter. Huruvida den i är hög eher låg, det kan mandiskutera. Den är enhethg, och den är överkomlig. Det är det väsentliga isammanhanget. Beträffande marginaleffekterna vill jag bara tiUägga attdet väl inte är riktigt att påstå, att några nya sådana effekter inte uppstårgenom det här beslutet. Även om Inkomstprövningssystemet är detsamma så Innebärju det förhåUandet att 300 mUjoner kronor pumpas In i stödsystemet, attmänniskor, som redan har en hög marginalskatt, får vidkännas ytterligare enmarginaleffekt. Jag understryker än en gång att dagens beslut inte får innebäraatt man anser resurserna bundna till detta system när man skall Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. 2* protokoU 1971. göra dentotala famUjepolltlska reformen, om den nu kommer. Konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. () kort genmäle; Jag är något besviken över statsrådetOdhnoff, som inte brukar Ifrågasätta meningsmotståndares goda avsikter ivarje fall har hon inte brukat ifrågasätta mina, gör hon det, när hontror att det finns någon annan, dold avsikt bakom förslagen än den som framgårav skrivningen. Det framgår ju annars mycket klart att vad jag och det partisom jag företräder åsyftar inte är att göra det sämre för några barnfamiljer,ej heller för dem med små Inkomster, Vi vill tvärtom genom att a-wakta underett ganska ringa antal månader få möjlighet att göra en väsenthgt bättre reformför just dessa grupper. Jag finner det sällan menlngsfuUt att närmare diskuteramed folk som tror att jag menar någonting annat än vad jag säger. Jag skallbara ta upp en enda punkt, och den gäher också marginaleffekterna. Där har nogfru missförstått både mig och kanske också det nuvarande systemetsverkningar. Det är riktigt att det inte föreslås någon ändring iInkomstprövningsreglerna, men just därför skärps marginaleffekterna. Det hadebehövts en ändring för att de inte skuhe skärpas. Jag kanske kan få erinra omatt redan när nu gällande bostadstillägg beslutades reagerade jag och flera medmig mot att marginaleffekterna redan då var besvärande stora. Sedan har desuccessivt blivit värre; de blir värre när man skjuter upp inkomstgränsen förfuUt tUlägg, de blir värre allteftersom inkomstnivån i samhället stiger, deblir för stora grupper värre med den skattereform som genomförts och blir devärre ändå. Det som händer är nämligen att ett betydligt större antalfamUjer än tidigare kommer att åtnjuta bostadstiUägg i de inkomstskikt där deverkUgt besvärande marginaleffekterna finns, aUtså och däröver. Manbehöver inte komma upp i mer än i årsinkomst för attmarginalskatten skall bU , och reduktionsfaktorn för bostadstilläggär . Det bUr t, o, m. Utet drygt det, förmarginalskatten är litet . Jag tror t, o, m, att jag kan sägahur många famiher som berörs. Antalet famiher som i det läget drabbas av en90-procentig reduktion av varje Inkomstökning ökar med ungefär 150 000 om denreform genomförs som vi nu behandlar. Vi har ungefär 500 000 bidragsmottagandefamiljer , det antalet stiger tUl 650 000, Och det är just de som befinnersig i de något högre inkomstlägena som utgör tUlskottet, När 150 000 familjertill drabbas av en 90-procentig marginaleffekt på sina Inkomstökningar, dåtycker jag att man har rätt att säga att effekterna har skärpts. HerrLÄRSSON I (c) kort genmäle: var besvärad över att jag tUlätmig kommentera handläggningen. Och jag förstår att hon kände sig besvärad, förhandläggningen är Utet genant. På hennes vänliga anhållan skah jag besparahenne och kammaren ytterligare kommentarer. Intressant är emellertid att famiheminlstern Inte harnågot att invända mot inställning tiU famihepoUtlken, och det vill jaggärna notera som enpositiv företeelse. Jag skulle på en enda punkt vUja komplettera med ett parfrågor. Familjeministern säger att det inte finns någrauniversalmedel där man i hela, stora och samlande program kan lösa allaproblem. Det håller jag med om I viss mån.