prot · FU0991 · 1971-12-31 00:00:00 — På den punkten villjag uttrycka min tiUfredsställelse över utbildningsutskottets skrivning i detbetänkande vi nu behandlar, där man på s, 9 i stort Instämmer I vad som sägs Imotion 1309 om att det tvåprocentlga statsbidrag som föreslås skall kunnaanvändas såväl för information och studierådgivning som för uppsökandeverksamhet I syfte att åstadkomma en ökad studieaktivitet bland kortutbUdade,Förhoppningen är att flera av de synpunkter och tankegångar som förts fram iLOVUX II skall beaktas och efter hand få praktisk tUlämpning, En väsentlig fråga som bör lösas på etttiUfredsstäUande sätt är löntagarorganisationernas egna studieorganisatörersstäUning på arbetsplatserna. Jag ämnar inte närmare gå in på vad som sägs iLOVUX utom när det gäller vad man i utskottsbetänkandet uttalar omobligatoriskt inrättande av vuxenutbUdningsråd, Utskottet går i det sammanhanget emot vad som anförs imotion 1309 om obligatoriskt inrättande av vuxenutbildningsråd i kommunerna.Även om jag har förståelse för utskottets stäUningstagande, beklagar jag det avden anledningen, att det finns behov av vuxenutbildningsråd i kommunerna ochdå med sådan sammansättning att kontakterna med de lågutbUdade garanteras.Skall detta lyckas behövs författningsenlig och pohtisk förankting, lika välsom goda kontakter med studieförbunden och de fackliga organisationerna. Jaghoppas också att vuxenutbildningsråden kommer att fungera somintagningsnämnder ute i kommunerna och att en av utskottets avslagsmotlveringartUl motion 1309 på s. 8 skall uppfattas som ett påpekande om hur man anser attdet skall vara och vem som bör handha uttagningsverksamheten i kommunerna. Mansäger där; "Av statsrådsprotokollet framgår vidare att det skall stå enskolstyrelse fritt att avgöra om man vill låta ett vuxenutbildningsråd få handom intagningsverksamheten eller om man skaU skapa ett nytt organ." Jag hoppasatt man kommer att tolka detta så att vuxenutbildningsråd skall handhaintagningsverksamheten. Jag ämnar inte, herr talman, ställa något annat yrkande änom bifall tiU utskottets hemstäUan, men jag har ändå velat framföra dessasynpunkter - som jag hoppas skaU bli ett observandum om att det i kommunernabör inrättas vuxenutbUdningsråd med både politisk förankring och kontakter medsåväl studieförbunden som de fackliga organisationerna. Frågan kommer attbevakas och aktuahseras motionsvägen vid kommande riksdagar om intetillfredsställande lösningar kommer till stånd, TiU sist vill jag, herr talman, säga ett par ord medanledning av vad som sades här . Jag tror det var gjorde sig till talesman för studieförbunden. Jag vlU bara säga att hanInte är ensam om attföra deras talan. Vi är många som har skrivit under motion 1309, som har väcktsav en del socialdemokrater som är aktiva ABF-are, 1 den har viframfört en del synpunkter Inte minst när det gäller de lågutbUdade. Vi tyckernog att vi fått gehör på en väsentlig punkt, nämligen när det gälleranvändandet av det tvåprocentlga statsbidraget, som enligt utskottets skrivningskall kunna användas för uppsökande verksamhet i syfte att, som jag tidigaresagt, nå kontakter med de sämst utbildade. Det måste ändock vara dem som manbör ägna det största intresset och försöka skapa studieaktiviteter för. Jagtror att man har den bästa möjligheten att klara detta genom samverkan medderas egna organisationer. Jag vill också framföra den förhoppningen i anledning avfru replik tiU statsrådet här där hon sade sig varaförespråkare för de lågutbUdade - att hon nu kommer att på ohka sätt gå ut ocharbeta för att de lågutbildades och deras organisationers stäUning påarbetsplatserna förbättras så att deras arbetsförhåUanden och möjligheter attverka bhr mera tillfredsställande. HenKÄLLSTAD (fp); Jag har begärt ordet inte för att riva i gångnågon ny debatt i frågan om vuxenutbildning utan därför att jag på mycket närahåll sett problemen, såsom medlem av den statliga kommittén för studiestöd åt vuxna,SVUX. Jag skall Inte röja några hemligheter från utredningsarbetet utan endastnämna om det inför kammaren som jag anser mig ha rätt att säga och som kan varaav intresse i den här frågan. SVUX;s ordförande, riksdagsman iLotorp, avled som bekant för sedan och skall ersättas med någonannan. Vi ägnade oss åt en genomgång av de viktigaste nuexisterande studiesociala systemen, aUtså studiehjälpen på I huvudsak gymnasialnivå, studiemedel Inom i huvudsak eftergymnasiala utbildningar samt arbetsmarknadsutbUdningen.Uppgifter införskaffades också om vuxenutbildningen och dess finansiering iett antal andra länder, bl, a, , , och , vilkabedömdes vara av ett visst Intresse för utredningens arbete. Jag har också fåttta del av en kartläggning av ohka typer av vuxenutbUdning som förekommer i vårtland och deras omfattning. Totalantalet vuxna, som i slutet av1960-talet kom i kontakt med någon form av organiserad utbildning, uppgickenligt den företagna Inventeringen tUl drygt 2,2 mUjoner, I flertalet fallrörde det sig dock antingen om kurser av kort varaktighet eller också om mycketextensiva studier. Av totalantalet 2,2 mUjoner utgjordes nästan 1,5 miljoner avdeltagare i studiecirklar, som anordnats av studieförbunden. Det är klart att utredningsarbetet är i osedvanligt höggrad beroende av innehållet i politiska beslut, som ännu inte är fattade här iriksdagen. Den viktigaste frågan är naturligtvis vilken ungefärligkostnadsram som kan gälla för ett framtida studiesocialt stöd för de vuxna. Ett litet räkneexempel kan antyda frågans räckvidd ochproblemens storlek Inte minst ur ekonomisk synpunkt. Antalet personer i Sverigei dag i åldern 20 , som endast har folkskola som allmän utbUdning Nr 91 - här bortses från att vissapersoner i gruppen har yrkesutbildning Onsdaeenden uppgår till drygt tre miljoner. Omman då tänker sig att dessa personer i 19 mai1971 genomsnitt skulle erhållastudiestöd studier vardera och att -------------------- detta studiestöd skulle behöva uppgå till I genomsnitt per totalkostnaden för enbart studiestödet 45 miharder kronor. Lägger mantiU vissa andra kostnader i form av t, ex, skattebortfall underutbildningstiden och kostnader för undervisning m. m. kan totalkostnadenberäknas ligga i storleksordningen 70 miharder kronor, TiU detta kan man göra beräkningar av motsvarande slag förvuxenstudier på gymnasial nivå och på högskolenivå. Slutsumman av beräkningarav detta slag kan lätt beroende på de olika antaganden som ligger bakom -sluta på över 100 miharder kronor. Det låter ju fantastiskt i detta sammanhang.Detta belopp skaU emellertid periodise-ras på , låt säga tiugo>varvid den årliga kostnaden skulle bh i storleksordningen ,dvs, ett belopp som motsvarar större delen av det anslag som viastatsbudgeten anvisas för utbildningsändamål. Denna beräkning avser bara en ansats för s, k.överbryggande utbildning, dvs. en vuxenutbildning som syftar tUl att ge dagensvuxna samma utbildningsmöjligheter som dagens ungdomar har för att överbryggaden generationsklyfta som finns i utbildningsavseende. Till detta kommer denvuxenutbildning som avser personer som redan har en god eller åtminstone normalungdomsutbildning. De sifferexempel som jag gav ger anledning till frågor omvilken dimensionering av vuxenutbildningen som för framtiden är samhällsekonomisktacceptabel. Detta i sin tur reser problem om vilka grupper i samhället somfrämst skall prioriteras vad gäUer tUlgången tiU vuxenutbildning och vilkaslag av utbildning som skall prioriteras för de vuxenstuderandes del. Vidareuppstår frågor om I vilka former utbildningen skall distribueras med tanke påvad detta får för effekter vad gäller studiernas organisation på heltids-,deltids- eller fritidsstudier med de konsekvenser detta får för utformningen avstudiestödet. En annan fråga gäller styrmekanismerna iutbUdningssystemet, något som statsrådet tidigare var Inne på. Härgäller det att avgöra vilka styrningar som är önskvärda eller nödvändiga, hurdessa skall åstadkommas samt vilka roUer I detta sammanhang som skall tUldelasstudiefinansieringen respektive andra styrfaktorer. En av de centrala punkterna är vidare hur ett nyttstudiestödssystem skall finansleras. De finansieringskäUor som kan varaaktuella tycks vara de studerande själva, staten genom skatterna ocharbetsgivama. kommer ut en debattskrift angåendestudiefinansieringen, som kommer att stimulera debatten. Då kommer vi att fåytterligare material. Det har varit en lång och intressant debattom vuxenutbildningen som berört det mesta inom detta område. har mycket vältaligt beskrivit dehemarbetan de, lågutbUdade kvinnornas situation. Jag kommer i övrigt Inte att 30 kommentera debatten och bortser i mitt anförande helt från de ekonomiskaproblem som kan uppstå när vuxna skall sätta sig på skolbänken igen. Men detfinns också andra hinder. I debatten kring vuxenutbildningen har mycket riktigtkonstaterats att de flesta vuxna har en sex- eller sjuårig folkskola. Det ärhelt riktigt att satsningen då görs för dessa grupper. Det bekymrar migemellertid att prioriteringen endast gäller kurser på högstadium,därför att det I det här landet finns en stor grupp vuxna som är medelåldersoch som endast med svårighet kan deltaga i högstadiets kurser. För många avdessa vore den lämpliga studienivån mellanstadium. och ända In betydde sexårigskolgång ingalunda detsamma i olika delar av landet. VUken skolgång som erbjödsberodde på var i landet man bodde. I mitt hemlän omfattade folkskolan en terminom året . Alla klasser undervisades i samma rum av en småskollärare,som verkligen gjorde beundransvärda insatser. Man förstår att det var alldelesomöjligt att ge dessa elever samma start som de elever fick som kunde gå iskola två terminer . Dessa lärare, som jag nämnde, fortsatte nästatermin I en annan by för att göra om samma insats där. - Det beaktas måhändainte tiUräckligt vilken betydelse skillnaden i studieårets längd har Inneburit. Jag skall också ta ett annat exempel. får alla barnläsa engelska från mellanstadiet. Att inte ha fått den möjligheten är utantvekan ett stort handikapp, så även för de människor som bara har någraterminers skolgång och i övrigt har varvat sin utbildning i det ena tungaarbetet efter det andra, kanske ibland avlösta av arbetslöshetsperioder. Justhär har studieförbunden gjort stora insatser, men vi kan ändå inte bortse frånde stora skillnader i studieförutsättningar som finns, bl, a. mot bakgrunden avvad jag anfört. Det är min förhoppning att man i den fortsatta utbyggnadenav vuxenutbildningen verkligen beaktar dessa problem. Man förstår att många ide försummade generationerna blir hämmade då den gymnasiala utbildningen föratt nu inte tala om den akademiska ofta får stå i förgrunden i debatten. Jaghoppas att prioriteringen kommer att omfatta också mellanstadietskurser. Det får, herr talman. Inte vara så, att en del personer avstår från enskolgång som de längtat efter därför att de helt enkelt inte vågar tillstå sinrädsla för att inte klara ens mellanstadiets studienivå. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr I av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevotetingsproposition: Den som viUatt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Hert () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av herrar Nordstrandh och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den som vill att kammaren bifaUer UtbUdningsutskottetshemställan I betänkandet nr 13 punkten 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen nr 2 av herrar Nordstrandh och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: KammarenblföU vad utskottet I dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan voteting upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 13 punkten 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammma-rens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWikström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Kammaren biföll vad utskottet I dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller UtbUdningsutskottetshemställan i betänkandetnr 13 punkten 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 6 Studiemedel till deltidsstuderande betänkande nr 28 i anledning av Kungl. Majtsproposition angående vuxenutbUdning, såvitt propositionen hänvisats tillutskottet, jämte motioner. (Detta betänkande hade debatteratsi samband med behandlingen av utbildningsutskottets betänkande nr 13,) Genom en dagtecknad proposition,1971:37, 3 protokoU 1971. hadeKungl, Maj:t, under åberopande av propositionen bilagt utdrag av statsrådsprotokolletöver utbUdningsärenden, föreslagit dels att antaga vid propositionen fogat förslag till lagom ändring I studiemedelsförordningen (1964:401), dels att bifalla de förslag i övrigt om vilkas avlåtandetill föredraganden hemställt. Propositionen hade behandlats avsocialförsäkringsutskottet såvitt angick författningsförslaget. Övriga delar avpropositionen hade hänvisats till utbildningsutskottet. I propositionen hade föreslagits bl, a, attvuxenstuderande och andra studerande studiemedelssystemet skulle få rätttill studiemedel vid deltidsstudier. Som förutsättning för denna rätt skullegälla att den studerande bedrev sina studier på minst halvtid och på grund av förvärvsarbete,vård av egna barn eller andra särskilda skäl ej kunde bedriva studier påheltid. 1 samband med propositionen hade behandlats A. vidriksdagens början väckt motion 1) 1971:478 av m, fl, om studiesocialaåtgärder för att stimulera elitidrotten, B, ianledning av propositionen väckta motioner 2) 1971:1357 avfru och hen Nordstrandh,vari hemställts att skulle beslutaantaga det vid propositionen fogade författningsförslaget med den ändring somföreslagits i motionen, innebärande ett slopande av det I propositionenuppställda villkoret att vederbörande för rätt till dessa studiemedel skullekunna ange särskilda skäl för deltidsstudier, 3) 1971:1361 avherr i Gäddvik och fröken , A, att med avslag på motionen 1971:1357 -skulle antaga det vid propositionen 1971:37 fogade förslaget till lag om ändring i studiemedelsförordnlngen (1964:401), B, attmotionen 1971:478 inte föranledde någon åtgärd, C, attmotionen 1971:1361 inte föranledde någon åtgärd. Reservation hade avgivits vidutskottets hemställan under A av herrar och (båda m),som ansett att utskottet under A bort hemställa, att - med förklaring att funnit vissändring böra vidtas i det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiemedelsförordnlngen (1964:401) - med bifall tUl motionen1971:1357 för sin del skulle antaga nämnda förslag med den ändring att 5 §skulle erhålla av reservanterna angiven lydelse. Hen (); Jag ber att få yrka bifall tillreservationen. FrökenSANDELL (s): Jag ber att få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Svenskt deltagande i program för en europeisk storacceleratornt m. Kammaren biföll vad utskottet I dessa punkter hemställt, § 7 Föredrogs utbildningsutskottets betänkanden: Nr 14 I anledning av Kungl. Majts istatsverkspropositionen gjorda framställning om anslag för /72till bidrag till driften av folkhögskolor jämte motioner Nr 15 i anledning av motion om inrättande i vissa fall avhnje vid landstingskommunal gymnasieskola Nr 16 i anledning av motion angående skolkostnaderna förbarn som åtnjuter undervisning i annan kommun än hemkommunen Nr 17 i anledning av Kungl. Majts proposition angåendehögre teknisk utbildning och forskning i jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 8 Svenskt deltagande i program för en europeisstoraccelerator m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 18 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående svenskt deltagandei program för en europeisk storaccelerator m. m. jämte motioner. I propositionen 1971 :l,bUaga10,hade Kungl. Maj:t under åberopande av statsrådsprotokollet överutbildningsärenden för föreslagit att /72 under åttonde huvudtiteln anvisa till Atomforskning ettreservationsanslag av (punkt E 50) och till Europeisktsamarbete inom kärnforskningen ett förslagsanslag av (punkt E5 1). I propositionen 1971:55 hade Kungl. Maj:t under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden för den 12 mars 1971föreslagit att 1. godkännaSveriges deltagande i program för en europeisk 300 GeV-accelerator, 2. godkänna deriktlinjer för finansieringen av ett svenskt deltagande i program för eneuropeisk 300 GeV-accelerator som angetts i nämnda statsrådsprotokoll. Svenskt deltagande i program för en europeisk storacceleratorm. Maj;ts förslag innebar i fråga om anslaget tillatomforskning en uppräkning med I och i fråga om anslaget tillsamarbetet inom kärnforskningen en uppräkning med . I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1388 av fröken m. fl., varihemställts att , i händelse av bifall till propositionen 1971:55,bevihade medel nämligen till ombyggnad avsynkrocyklo-tronen och till omdisponering av befinthgalokaler - att i särskild ordning ställas till förfogande, så att ombyggnaden avsynkrocyklotronanläggningen vid i kundegenomföras i enlighet med uppgjorda planer, dels motionen 1971:1396 av m.fl., varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle framhålla attanslagen till inhemsk atomforskning vid framtida statbehandling borde prövas isedvanlig ordning så att satsningen på storacceleratorn vid I sig inteledde till att inhemsk forskning gavs försämrade villkor, dels motionen 1971:1397 av i m.fl., vari hemställts att skulle vid sin behandling av Kungl. Majtsproposition 1971:55 uttala att medel borde ställas till förfogande för dennationella fysikforskningen i sådan utsträckning attforskningen i princip kunde bibehållas på hittillsvarande nivå och att de vidCERN utvunna forskningsresultaten kunde utnyttjas effektivt, dels motionen 1971:1398 av , vari hemställts attriksdagen skulle bifaUa Kungl. Maj:ts förslag om svenskt deltagande samtbesluta att realvärdet av de för den nationella forskningen avsedda anslagenbibehölls oförändrat, dels motionen 1971:1399 av herrar och ,vari hemställts att beslutade att 1. i skrivelsetill Kungl. Maj:t begära att riksdag förelades en sådanforskningspolitisk femårsplan som föreslagits i motion 1971:589, 2. för budgetåret1970/71 resp. 1971/72 under anslaget Europeiskt samarbete inom kärnforskningenanvisa ett anslag på 850 000 resp. för svenskt deltagande ICERN:s storacceleratorpro-jekt, 3. ta ställningtUl den fortsatta finansieringen sedan förelagts den begärdafemårsplanen, 4. anslaget tillstoracceleratorprojektet skulle lämnas via ett särskilt organ med vetenskaplig,ekonomisk och administrativ expertis, 5. bidraget tillprojektet gavs med förbehållet a) att vårt land efter investeringsperiodensslut gavs fri tillgång tlU producerade resultat även om vi då ej deltog ICERN-arbetets finansiering, b) att det kunde dras tillbaka för återstående delav projektet om angivna kostnadsramar överskreds. 1. godkändeSveriges deltagande i ;s program för en europeisk 300 GeV-accelerator, 2. skulle avslåmotionen 1971:1399 i vad avsåg forskningspolitisk 3. godkände deriktlinjer för finansieringen av ett svenskt deltagande i program för eneuropeisk 300 GeV-accelerator som angetts I statsrådsprotokollet, 4. som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i anledning av motionerna 1971:1396,1971:1397, 1971:1398 och 1971:1399 anfört beträffande anslagsglvningen tUlatomforskningsrådet, 5. skulle avslåmotionen 1971:1399 i vad avsåg tUläggsanslag för /71, 6. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1399 såvitt nu var i frågatill Europeiskt samarbete inom kärnforskningen för /72 underåttonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 7. tillAtomforskning för /72 under åttonde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , 8. skulle avslåmotionerna 1971:1388 samt 1971:1396, 1971:1397, 1971:1398 och 1971 :l399beträffande ombyggnaden av synkrocyklotro-nen vid , 9. skulle avslåmotionen 1971:1399 såvitt den inte behandlats under 2 samt 46 och 8. Svenskt deltagande i program för en europeisk storacceleratorm. Reservation hade avgivits av herrarWikström (fp), i (c). (), Nordstrandh (m),i Skärstad (c). Fiskesjö (c) och (), som ansett attutskottet under 8 bort hemställa att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna i anledning av motionerna 1971:1388 samt 1971:1396,1971:1397, 1971:1398 och 1971:1399 anfört beträffande ombyggnaden avsynkrocyklotronen vid . Till detta betänkande hade fogats ett särskilt yttrande avherr i (vpk). HenFISKESJÖ (c): har sedan snart ett tjugotal årtillbaka deltagit i ett sameuropeiskt forskningsprojekt av betydandeomfattning, det s. k. , vars laboratorier och administration ärförlagda till Meyrin, strax utanför i . Den forskning som därbedrivs är ren grundforskning inom den gren av fysiken som kallas elementarpartikelfysik.Den experimentella delen av denna forskning kräver mycket stora anläggningar avskilda slag, främst acceleratorer vilka drar dryga kostnader. De höga kostnadersom denna typ av forskning kräver har också varit en av de främstaanledningarna till att utformats som ett sameuropeiskt projekt.För att denna forskning skulle kunna bedrivas i utanför med dennaomfattning har det varit nödvändigt med ett samarbete mellan ett stort antalländer. Men trots att CERN-anläggningarna finansieras av ettflertal stater tillsammans har de nationella kostnaderna för deltagandet varitbetydande. Enligt uppgifter som framkommit har sedan 1950-talethittills Svenskt deltagande i program för en europeisk storacceleratorm. Detta är när det gällerforskningssammanhang - ett mycket aktningsvärt belopp. Vad det nu gäller enligt proposition nr 55 och enligtutbildningsutskottets betänkande nr 18 är frågan om deltagande ifinansieringen av en ganska kraftig expansion av verksamheten vid CERN.Överenskommelse har efter en lång förberedelseperiod träffats om byggandet aven ny s. k. storaccelerator, en 300 GeV accelerator i anslutning till detidigare anläggningarna i Meyrin.