prot · FU09128 · 1971-12-31 00:00:00 — kommunernas och landstingens resurser att påverkautveckhngen är mycket stora - men den enskUde mångsysslarens tid att läsa påoch tänka över och ta kontakter har inte nämnvärt ökat under samma period.Folkpartiet begär mte lagstiftning mot det pohtiska mångsyssletiet. Vad vi vUlär att partier, press och aUmänhet ska få veta mer om de här riskerna, VI villha mer kunskap så att partierna själva kan fundera bättre över hur de skallsprida uppdragen . Den kunskapen har vi inte och vi får denknappast med de undersökningar som utskottet hänvisar till. Därför yrkar jagbifall tUl reservationen. Kartläggning av mångsyssleriet i poUtiken HenPETTERSSON i (s): På tal om kartläggning var det ju rätthitressant att få vetskap om att hade skaffat sig kartmaterialbeträffande en person. Men det kan väl ifrågasättas om det kan vara riktigt attvälja just ett borgarråd. Det finns fler borgarråd. Har kartlagtdem också? Några av dem är efter vad jag kan förstå utsedda av ett annat parti.Det är partierna som bär ansvar för vUka uppdrag som en medborgare kan få.Ansvaret ligger hos de pohtiska partierna. Jag skuUe tro att om på sina egna partivänner som är borgarråd så får han klart för sig attdet finns uppdrag som ingår i borgarrådsuppdraget och som det Inte ärnågonting att göra åt. Borgarråden har tUlsatts för att de skall fullgöra deoUka uppdragen. Jag tycker att här för en argumentering som inteär korrekt. Det var väl Inte heller korrekt när han sade att här vUle utskottetha motionerna avslagna. Det vlU utskottet, men det finns motiveringar ocksåvarför man föreslår avslag. När frågan var föremål för behandhng var aUmännaberedningsutskottet det beredande organet. AUmänna beredningsutskottet gjordeen rätt omfattande utredning om vad det var som pågick på detta område i frågaom kartläggning. Det visade sig att rätt många forskare var sysselsatta omkringdessa frågor, I förevarande betänkande finns ocksååtergivna de iakttagelser som aUmänna beredningsutskottet hade gjort. Deforskningar som hade utförts och redovisats Och de som pågick blev också nuomnämnda. Vad är det som har skett ? Jo, forskningsarbetethar fortsatt och det görs redovisningar. Om nu en kartläggning skaU göras så ärdet närmast en forskningsuppgift och därvidlag brukar inte göra någrabeställningar. I detta sammanhang kunde jag på nytt anknyta tUlfrågeställningen som sådan. En kartläggrung kan naturUgtvis vara Intressant,men det torde I och för sig Inte vara det som är ute efter, utandet är väl att få möjligheter att hindra människor från att ta flera uppdrag.Man säger visserhgen att man inte vlU driva fram en lagstiftning, men hur skallmångsyssleri kunna förhindras om det Inte finns lagregler mot detta? Ansvarethgger ju hos de politiska församUngarna, och det är alltså de som har attnominera och välja de personer de vUl föra fram som sina förtroendemän. Jag tror att det är bäst att Ifrågavarande verksamhet fårbedrivas på samma sätt som . Först får man bedriva forskning somredovisas. Kartläggning av mångsyssleriet i politiken och depoUtiska partierna får ta sitt politiska ansvar vid utseendet av sinaföreträdare. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Hen (): Först några ord med anledning av det konkreta faU som herrPettersson I tog upp. Det är klart att det finns flera borgarråd, och jagsade också att alla partier syndar på nåden i denna fråga. Att jag tog framjust detta fall berodde på att ett utomordentligt seriöst reportage hadeundersökt förhållandena för ett antal mångsysslare från ohka partier. Då hademan kommit fram tlU att var rekordhållaren I detta avseende, Allade uppdrag som jag räknade upp hade inte aUs samband med att han varfastighetsborgarråd. En hel rad uppdrag låg utanför hans verksamhet I dennaegenskap. Det ger en belysning av att mångsyssleriet är ett problem. kan det ju vara så att personerna I fråga skötersina uppdrag så pass bra och är så pass duktiga att man ständigt lägger på demmer arbete - man lägger mer på - men inte märker att de tUl slut fårmycket stora svårigheter att följa med. De Jäktar från sammanträde tillsammanträde och får mycket stor svårighet att ÖverbUcka sitt arbete och attinte hamna i "expertburen". Det är klart att ansvaret, som säger,ligger hos partierna. Men partierna har uppenbarligen inte känt detta ansvartUlräckligt tungt under de år som har gått, eftersom det i alla partier finnspolitiska mångsysslare Inom stat och kommun. Dessa personer har alldeles förmånga uppdrag det gör att sysslorna sprids tUl alltför få personer. Därför tror jag att en kartläggning och analys av det slagsom begär av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svenskpolitik skulle utgöra ett mycket starkt tryck pä partierna att tänka efter omdet verkUgen är rimligt att även i fortsättningen -vissa personer skall vara såohyggligt arbetsbelastade som de i själva verket är . i säger att många forskare sysslarmed de här frågorna. De är uppräknade I reciten till utskottets betänkande. Menvi har Ju visat i motioner och i reservationen att de bara rymmer en grovuppräkning, eller I de flesta faU inte ens det, utan bara en angivelse Imedeltal för respektive partigrupp av hur stor andel som har anknytning tUl t.ex, LO, TCO eller och av antalet nämnduppdrag, landstingsuppdrag, uppdragI StatUga utredningar, partiuppdrag vid sidan av osv. Det är inte aUs fråga omnågon sådan analys avoUka frågeställningar som jag nämnt: hur manfördelar sin tid mellan olika aktiviteter, hur mycketman hinner följa med i debatten och i framtidsfrågorna, ompartierna är medvetna om riskerna I detta sammanhang, vad mangör aktivt för att sprida uppdragen, vilket slag av uppdragskoncentration som har ett positivtvärde från bl. a, samordningssynpunkt och vilket som inte har det, hur mycket tid mångsysslarna har över att håUa kontakt medmänniskorna och omutveckhngen går mot mer eher mindre av mångsyssleri. Inget av de problemen belyses I de utredningar som herrPettersson talade om. Därför behövs den komplettering och analys som vi begärti vår reservatlon, TUl slut frågade insinuant: Är detlagstiftning man skall ha eller vad är det egenthgen? Visserligen sägerfolkpartiet att man inte vUl ha lagstiftning, men hur vUl man komma åtproblemet undrade , Jo, -vi vUl komma åt den här företeelsen ungefär på detsätt som tUlämpats beträffande nomineringsfrågorna. Vid tidigare riksdagar harvi varit helt överens om att det är bra att fristående forskare har undersökthur nomineringarna till förtroendeuppdragen i stat, landsting och kommun gårtUl inom de oUka partierna. Det har pubUcerats böcker om detta. Det kommer ännuflera, och det är bra. Men, därmed har vi ju inte sagt att vi skall lagstiftaom nomineringsprocessen. Att vi sätter I gång ett forskningsprogram behöver juinte leda fram tUl att vi sedan skall spUca vilka regler som skaU gälla förnomineringarna. Vi anser att kunskap om nomineringsproceduren har ett stortvärde I sig själv och påverkar utvecklingen av sin egen kraft. På samma sätt är det med mångsyssleriet. Om det sker ensådan kartläggning av frågestäUningarna som begär så är jagövertygad om att antalet mångsysslare i svensk politik längre fram kommer attminska. Kartläggning av mångsyssleriet i poUtiken Hen i (s); När talar om att partierna intekänt sitt ansvar - de har aUtså inte observerat problemen - så får det väl gäUadet parti som företräder. Inom det parti som jag representerar härI kammaren är denna fråga ständigt föremål för debatt. Jag överlämnar gärnatipset tiU , så att man där inte behöver bekymra sig för sådana härproblem. Den kartläggning som om tycker jag är verkUgt intressant. tänker sig aUtså attdet beträffande varje människa som har något uppdrag skuUe göras enkartläggning av det slag som har anfört till kammarens protokoll Ifråga om , Är det vad man är ute efter, så tror jag att man är utepå farliga vägar. FruERIKSSON I (s): Hen har sagt att han inte vUl ha enlagstiftning, utan att han vill kartlägga. har kartlagt HjalmarMehrs olika uppdrag och tagit som ett exempel på aUt det somskulle vara faran med att en förtroendeman har många uppdrag: han har Inte tidatt hålla kontakt med väharna, han sköter inte sina uppdrag, vUket väl betyderatt han inte är närvarande vid sammanträdena, han hinner inte läsa, han hinnerinte ta initiativ osv, var ett ovanligt Ula valt exempel, om del ärdetta vill ha fram som följden av många uppdrag. Att få personerjävar den beskrivningen så som kan jag Intyga från 30, Kartläggning av mångsyssleriet i poUtiken kanske 40års nära samarbete med honom. Jag tycker att borde välja ett bättreexempel, om det bara gäller att avslöja att tiden Inte räcker till. Hen (): Jag är ledsen, , men det finns tyvärrmängder av exempel på poUtiska mångsysslare i stat och kommun, I en tidigaredebatt med - jag tror att det var - drog jag fram enledande kommunalpamp från som hade ett trettiotal uppdrag ellernågonting sådant. Man kan dra fram en hel rad olika personer som har 3040uppdrag. flera, och man kan ta dem från olika partier, hadevid den tidpunkt då undersökningen gjordes extremt många uppdrag. Det kannaturligtvis sägas att han klarade dem rätt bra. Men det är aUdeles uppenbartatt han skulle ha klarat en del uppdrag väldigt mycket bättre, om han skuritned antalet. Det kan Inte vara rimligt att ha 61 uppdrag av detta slag. säger att man i hans parti kännersitt ansvar men tydligen inte i . Jag har sagt att inget partikänner tUlräckligt mycket ansvar i den här frågan. Jag har träffat flerasocialdemokrater som säger att mångsyssleriet är ett problem. Det var ettuttalande i av organisationssekreteraren isocialdemokratiska partiet, , som sade att mångsyssleriet är en"styggelse" och att man vidtar åtgärder etc. Det är en styggelse, somalltså finns också i parti. Detta är inte en fråga som klartoch tydligt skUjer ut partierna från varandra. Det är en fråga som gäller heladet poUtiska Uvets vitaUtet och alla de politiska partiernas möjhgheter attsprida sina uppdrag och håUa kontakt med människorna. Kampen mot mångsyssleriet är en del av motionom närdemokrati. Grundläggande för den motionen är att vi vUl fördjupa densvenska demokratin i olika avseenden. Vi vill ge fler människor mer att sägatill om. Vi vill öka insynen i hur besluten fattas, och vi vill ha debatt förebesluten sä att debatten kan påverka dem som fattar besluten. Att bekämpa mångsyssleriet är därför med denutgångspunkten helt naturligt för oss hberaler. Mångsysslaren koncentrerar förmycket makt tUl sin person, förhindrar ofta inflytandet att spridas tUl andra.Han eller hon hotar dessutom det pohtiska Uvets vitalitet genom att få för htettid att sätta sig in i frågorna. Han tvingas jäkta från sammanträde tillsammanträde, blh därför aUtför beroende av tiänstemännen, kan lätt bliexperternas fånge. Därför kommer att fortsätta att diskuteramångsyssleriet I svensk politik. Vi skall fortsätta att motverka det så gott vikan I vårt eget parti; det är självklart. Men vi kommer också att ta upp fråganI debatten och i . Att sprida insyn och inflytande till fler människorän är en del av vår liberala , I dettaanförande Instämde (). HerrPETTERSSON i (s); Citatet från var ju aUdelesutmärkt! Det bekräftar den uppfattning som vi har inom socialdemokratiskapartiet vad gäller uppdrag. Jag skulle vUja råda att ta med sigdet och klara upp dessa problem inom sitt eget parti också, ty då blir detkanske htet bättre även på det håUet, Man skaU kanske göra rent i sitt eget husinnan man försöker angripa andra. Kartläggning av mångsyssleriet i poUtiken FruERIKSSON i (s): Jag kan instämma i vad sade.Egendomligt nog var det en socialdemokrat, vUl jag minnas, förra gången ocksåsom namngavs. Och om får stanna kvar här kan han kanske gå igenomförteckningarna över de ledande socialdemokraterna i det kommunala livet överhela landet. Han får nog fullt upp att göra då och behöver aldrig komma framtill . Jag skulle för övrigt bara vara glad om han inte hade någraledande kommunala pampar i . De är tydUgen en skräck. Jag anser att vårt parti faktiskt tar sitt ansvar förHjalmar , och jag tycker att det vore riktigare av att nämnanågon av dem han känner litet bättre från det egna partiet. Eftersom han såutmärkt kan skildra mångsysslarna aUmänt, borde han väl också nämna namnet pådem han fått erfarenheterna från. Hen (): utgår tydhgen ifrån att om jagskulle gå igenom kommun efter kommun och se på pamparna där, så upptäcker mansocialdemokratiska mångsysslare överaUt, Jag tror att hon har fel på denpunkten. Så Ula stäUt är det Inte i hennes eget parti. Jag har inte aUs avsiktenatt bara peka ut några enstaka socialdemokratiska mångsysslare. Jag har klartsagt ut att detta är ett problem för alla partier. Alla partier syndar här, ochdet borde hgga i alla partiers intresse att få en sådan här kartläggning ochanalys, så att vi alla bättre skulle kunna bekämpa mångsysslerietsskadeverkningar. Jag tycker att det är Utet ledsamt att ,som är ordförande i konstitutionsutskott, vid inget tillfäUe i sinainlägg gått in på en principieU diskussion om fördelar och nackdelar av detpohtiska mångsyssleriet. Han bara partlpohtlserar och säger; Håll rent i egethus innan ni drar upp saken I , etc. Vad jag menar är attmångsyssleriet är ett hot mot dels våra ansträngningar att sprida makten tillflera, dels mot det poUtiska Uvets vitalltet. Det medför ju att ett antalpohtiker får för mycket att göra och för Utet tid att sätta sig in iframtidsfrågorna. När vi begär en kartläggning och en analys av problemen berordet på att det skuUe ge kraft åt de människor i de oUka partierna som försökerbekämpa mångsyssleriet. Det här är alltså en fräga av stort aUmänpolltlsktintresse. Del vore bra om ordförande också kunde säganågonting om den principen. Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitiskt syfte HerrPETTERSSON i (s): Jag har den bestämda uppfattningen att manskaU fördela uppdragen och att väharna inte skaU lasta på någon person förmycket. Men jag har den uppfattningen att man ingenting vinner medatt försöka göra en kartläggning; man kan vinna vad man vill uppnå om manarbetar i respektive partier efter tankegången att man skaU sprida uppdragen.Det är det som jag tycker att skall sköta i sitt parti - jag lovaratt jag skaU göra vad jag kan i det parti som jag företräder. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av henar och i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vih att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan I betänkandetnr 63 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat; § 10 Föredrogs finansutskottets betänkanden: Nr 37 i anledning av motionangående skattesystemets fördelningspo-Utiska effekter Nr 38 angående motioner om ökad statlig upphandUng frånmindre och medelstora företag m. m. Kammaren blföU vad utskottet I dessa betänkandenhemställt. § 11 Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna för prissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitisktsyfte Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 39 I anledning av motioner om ett system för välfärdsbedömningarsamt mätmetoderna för prissättning av vissa samhällsfaktorer Iregionalpolitiskt syfte. motionen 1971:230 av m.fl, (c), vari yrkatsatt i skrivelse tUl Kungl, Maj;t skulle hemställa om tillsättande aven parlamentarisk utredning i syfte att utveckla ett system för välfärdsbedömningari enlighet med vad i motionen anförts samt motionen 1971:296 av m, fl, (fp), varihemstäUts, med hänvisning tUl motiveringen i motionen 1971:446, att iskrivelse till Kungl, Maj :t begärde att medel skulle anslås för forskning isyfte att utveckla mätmetoder som möjliggjorde en prissättning avsamhällsfaktorer som saknade pris och därigenom skapa möjligheter tUlkorrektare samhällsekonomiskt underlag för samhällsbeslut beträffande bl, a.regionalpoUtiken, Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitiskt syfte 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:230 2. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971 ;296. Reservatlon hade avgivits av herrarBurenstam (). Kristlans-son I Harphnge (c), (). (),Åshng (c), Fågelsbo (c) och i (fp), vUka ansett att utskottetbort hemställa, 1. att riksdagenmed bifaU tUl motionen 1971:230 hos Kungl. Maj:t hemstäUde om tUlsättande av enparlamentarisk utredning i syfte att utveckla ett system förvälfärdsbedömningar, 2. att riksdagenmed bifaU till motionen 1971:296 hos Kungl, Maj:t begärde att medel skulleanslås för forskning i syfte att utveckla mätmetoder som möjliggjorde enprissättning av samhällsfaktorer som saknade pris och därigenom skapamöjligheter tUl korrektare samhällsekonomiskt underlag för samhäUsbeslutbeträffande bl, a, regionalpolitiken. HerrFÅGELSBO (c): Efter det att väckte den förstastora mUjömotionen i 1962 har mUjöproblemen uppmärksammats inomsamtliga politiska partier och i samhäUsdebatten i övrigt. Allt fler poUtikeroch miljödebattörer har också upptäckt att det finns en djupare dimension påvälfärdsutvecklingen än den materiella, nämligen den mänskliga dimensionen,dvs. människans krav på god mihö, trivsel och trygghet. En av 1970-talets verkligt stora samhäUsfrågor är hur viskaU kunna öka standarden inte bara den kvantitativa och materiella, som räknasi bruttonationalprodukten, utan även den kvaUtativa. I motionen 230 av herrHedlund m. fl. har vi från sida krävt en parlamentariskutredning om att utveckla ett system för välfärdsbedömningar, som bättre skuUekunna tUlgodose den totala välfärdsökningen. Det är angeläget att notera att såväl TCO som LO stäUt sigmycket positiva tiU en parlamentarisk utredning, LO anser det "varalämpligt att låta arbetet ledas av parlamentariker". Därigenom skulle enbättre anknytning tiU behov av att kunna styra utformningen avunderlaget för samhällsplaneringen skapas, säger , TCO framhåUer att Ett system för välfärdsbedömningar samt mätmetoderna förprissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitiskt syfte utredningenssyfte skuUe vara att ur samhällsekonomisk synpunkt försöka skapa bättreunderlag för regionalpohtiska beslut, TCO understryker att utredningen skaUsamarbeta med expertgruppen för regional utredningsverksamhet, ERU. Det understryks av flertalet remissinstanser attbruttonationalprodukten inte är ett tUlfredstäUande mätinstrument för vårstandardutveckling. Varför värdesätts t, ex. inte hemarbetet? En hemmafrusarbete är ju ändå ett bidrag till levnadsnivån. Så fort som hon kommer ut iförvärvsarbete I samhället räknas det, annars Inte. Paradoxalt nog räknar mandet emeUertid som ett plus om det händer t, ex, en bUolycka - olyckor borde juegentligen vara en minuspost. Men vid en olycka blir det en pluspost på grundav sjukvård, försäkringar, reparationer osv. Jag vUl också nämna exemplet med de allt längre ochtidsödande resorna tUl och från arbetet. Många av de sysselsatta istorstadsområdena tUlbringar ända upp tUl i resor till ochfrån arbetsplatsen. Sådant räknas som plusposter när det gäller bruttonationalprodukten.Detta förhållande är för de flesta människor i stället en direkt försämring avlevnadsstandarden. Om man hade räknat både plus- och minusposter, skulle vi ha haft ett bättre underlag för den regionala planeringen. Etttillfredsställande underlag tycks saknas även i det utredningsarbete som förnärvarande pågår i den expertgrupp jag nämnde, nämligen ERU. Att välfärden måste värderas på ett helt annat sätt än somsker understryks inte minst av yttrande över deföreUggande motionerna. Här finns ju metoder, säger man, utarbetade inom ohkainstitutioner och utredningar, som är tillräckliga för en utredning medförankring i de pohtiska instanserna. Metoderna måste naturligtvis vidareutvecklas, och deteffektivaste sättet är därför att nu tillsätta en parlamentarisk utredning. Vibör komma Ihåg att Ingen av de utredningar som pågår har några klara direktivom att utarbeta ett annat system för välfärdsbedömningar i deras helhet. Detförekommer Inte heller någon samordning av det slag som vi krävt i motionen.Den ena handen vet ofta inte vad den andra gör. Vi lever ju I ett välfärdssamhäUe av materieUt slag. Menvälfärden är och förbhr en iUusion om man inte mäter den efter dess rättavärde. Det instrument vi har mäter inte kvahtet utan i stort sett barakvantitet. Därför,herr talman, skaU jag be att få yrka bifaU tiU reservationen. HerrMÖLLER i (fp); Även om det är svårt att mäta sådant somluft- och vattenmlhön, arbetsmihön, bostadsmiyön osv,, är dessa förhållanden enverklighet av största betydelse för människorna. Genom att de inte enkelt kanuttryckas i siffror och i aUmänhet inte kommer med i bruttonationalproduktentas de inte hka lätt med i bedömningar och avvägningar inför olika beslut. Mende är lika viktiga för det. De båda motioner som vi behandlar gäUervälfärdsbedömningar och bättre metoder för riktiga samhällsekonomiskaawägningar inom inte minst regionalpolitiken. Ipartimotion 446 från , som vår partimotion 296 hänvisar tUl,framhåUes hur allvarligt det är att reservatlonslöst jämställa en ökadbruttonationalprodukt med ökad välfärd. Även om det är uppenbart attBNP såsom mått har betydelse Inte minst för kon-junkturpolltUcen, förangivande av tillgängliga resurser och för jämförelser över långa perioder måste därför enhgt motionärernas mening flera andra välfärdssynpunkter vägasin, och då behöver vi bättre metoder för att mäta dessa. Vi behöver förbättraforskningsmetodiken för att bättre kunna komma åt de här förhåUandena, och vibehöver förbättra det underlag av fakta som vi skaU använda dessa forskningsmetoderpå. anser att mycket inom bl, a. regionalpolitikenförsvåras av att vi Inte har tillräckUg kunskap om de sociala kostnaderna. Medtänkta och alltså inte verkliga priser - s. k. skuggprlser, använda somräkneexempel - skulle man bättre kunna slå fast vUka fördelar församhällsekonomin det Innebär med en mindre snabb geografisk omflyttning än nuoch vilka kostnader, I bredaste bemärkelse, detta skuUe medföra. Man kan ocksåanvända sådana prisberäkningar tlU att genom subventioner eUer avgifter långtbättre än nu Inkludera faktorer som saknar pris. Därmed kan man närmamyndigheters och företags företagsekonomiska kalkyler tUl desamhällsekonomiska, så att de bUr mer rättvisande. Det är ju så, herr talman, som statistiska centralbyrånskriver i sitt remissvar, att de företagsekonomiska kalkyler som görs före ennyetablering eller vid en omlokahsering Inte rymmer aUa de föhdlnvesteringarsom måste ske i form av vägar, gator, reningsverk osv. Inte heller medräknasdet faktum att det samhälleUga kapitalet vid snabb utflyttning från en regionmåste avskrivas snabbare än annars. Slutligen uppstår det ocksåföljdinvesteringar dit folk flyttar gator, bostäder, skolor, sjukhus osv, -lUcsom ofta en försämrad fysisk mihö genom den täta bebyggelsen i storstäderna.Allt detta är förhållanden som vi vUl få bättre mätmetoder för att klarläggaoch för att medtaga Inför beslut som fattas och som berör så mångamänniskors väl och ve. Låt mig betona att en mycket viktig föhd av detta är attett bättre faktaunderlag då också inskaffas, VI behöver både bättre mätmetoderoch bättre fakta att använda dem på och detta Inte minst tillglesbygdsbefolkningens fromma. säger finansutskottets socialdemokratiska majoritetallmänt om välfärdsbedömningar, att en sakkunnig observera en sakkunnig hartUlkallats av för att studera forskningsresultat ochstatistik på detta område.