prot · FU0993 · 1971-12-31 00:00:00 — Varför har finansministern här velat vifta bort detförhåUandet att en branschorganisation sammansattav företrädare för tidningar representerande samtliga politiskameningstikt-rungar, även socialdemokratin har kommit tiU precis sammaslutsats som reservanter, en slutsats som här redovisats av PerAhlmark och CecUia Nettelbrandt? Och varför kan inte finansministem erkänna attbehandhngen av det här ärendet har varit annorlunda än vad regeringen ochriksdagsmajoriteten normalt bmkar kräva? Vi har naturhgtvis inte kunnat träda i stäUet för detryckfrihetsrättsliga experter som utskottet borde ha låtit komma tiU tals.Men tillräckligt många skäl säger att det här hgger på gränsen tiU att gå emottryckfrihetslagstiftningens anda, och då hade det varit rimhgt att låtaexpertis yttra sig över det dagsaktuella läget, Finansministem trodde sig finnaen poäng i att professor var död , gmndlagardör inte med den förste utgivaren. Det är ett standardverk som kommer ut iständigt nya upplagor. Den senaste upplagan kom ut , och det är där deargument hämtats som åberopats här . HerrHERNELIUS (m) kort genmäle; Finansministern tyckte att jag var resigneradi talarstolen. Det var nog en missbedömning. Det är faktiskt så att jagförutsåg en lång debatt - det har ju slagit in. Jag förutsåg också, att tidsnog kommer de svepande formuleringarna och de stora raUarsvingarna och jaghar ju blivit besannad. Jag föredrog att gå ut mjukt. Annars är det klart i oppositionen ibland kan vara litet resignerad när saker och ting avgörsutanför kammaren och utanför utskottsrummen. Hen Sträng borde sitta iopposition , så fick han kanske pröva på den formen av resignation. Men nutill viktigare ting! sade först att tidningarna inte drabbas avannonsskatten -det är annonsörerna som drabbas. Sedan fortsattehan med att säga att annonsprisema normalt höjts underen I O-årsperiod. Det är rätt tidningarna har företagit en sådan höjning föratt möta sina kostnadsökningar, på samma sätt som andra företag möter sinakostnadsökningar. Sedan fortsatte han med att säga: Vore det så märkvärdigt omvi tog hand om denna stegring ? Det betyder alltså att ta hand om tidningarnas kompensation för den inflationistiska utvecklingsom kommer och som vi är mitt uppe i. Den vlU han ta hand om! Det är sällanman ser finansministern göra sådana kullerbyttor i kammaren: Å ena sidan tidningama drabbas inte, Å andra sidan vi tar hand om vad tidningama eljestskulle ha haft. En magnifik kuUerbytta! Jag tror att finansministernsallmänkondition är sådan att han är i stånd tlU fler sådana. Jag vlU också säga att exemplet om grävmaskiner var såhorribelt att det nästan är svårt att ta det på aUvar, Det är väl så vilketherr var inne på att den som annonserar om en grävmaskin vill sähagrävmaskiner. Lyckas han med detta, startar han en serietillverkning. Hanförbilhgar priset för konsumenterna. Lyckas han inte, får han stå för kostnadema.Då är annonseringen en felspekulation hksom kanske också annan reklam. Det ärväl det pris man får betala i ett samhäUe med marknadshushåUning ochbiandekonomi för att inte varorna skall bestämmas ovanifrån och för att intehögre potentater eller ohka personer på högre ort, som det aUtid heter, skaU talaom för oss vilka grävmaskiner vi skall använda samt vilka kosmetika ochtoalettpapper vi skall begagna, för att fortsätta med egnahknelser. Det priset betalar vi i det fria samhähet. Det är detta som herrSträng nu inte förstår, nämligen att det är ett pris som är värt att betala imånga sammanhang. Låt vara att reklamens siffror går i höjden det kan bh ettfall bakåt och det är vi mitt uppe i nu men det är i alla fall principen fördet hela. Detta går inte att troUa bort med lustigheter om vem som betalar. Fru andrevice talmannen () kort genmäle; Jag undrar om inte hela denna förhathgapålaga försvinner nästan helt och hållet, om vi här fortsätter debatten. Härskulle vi nämligen, som sade, inte få någon belastning påtidningarna för det skulle konsumentema betala. Tidningarna kunde stå heltoberörda vid sidan om. Sedan visade finansministem upp alla dessa annonser förvilka konsumentema inte heller skulle behöva betala. Hade vi fått se allahelsidesannonsema, hade det säkert varit rent av helt och håUet tiU fördel förkonsumenterna. De skuUe tjäna på det, Finansminlstems beräkningar stämmer interiktigt. Har man förresten, när man har gjort upp kalkylema överhur mycket pengar man skulle få in på denna skatt, räknat med de somskatteutskottet talar om. Jag fick inget svar på denna fråga, men jag tyckerinte att den är helt oväsentlig. Man börjar med 120 mihoner kronor. har mantalat om 48 mihoner kronor ett tag. Men när det nu skall medges avdrag vidbeskattningen för annonsörernas del och det därför egentligen inte bhr någrasärskilt kännbara verkningar, kan man då få in ? Hur mycketblir det över huvud taget? Kommer det att räcka till det presstöd som det härgäller? Har finansministem verkligen den uppfattningen attannonsmarknaden är helt okänslig för en extra pålaga, tror jag att det finnsanledning att följa rådet från socialdemokratiska tidningsskribenter av ohkaslag, nämligen att det gäller att håUa litet kontakt med tidningsekonomer ochmed den världen över huvud taget. Jag tiUät mig förut att säga att detta förslag om attekonomiskt framgångsrika tidningsföretag skaU hjälpa mindre framgångsrikatidningsföretag är ungefär hka stolligt som att det framgångsrika skuUehjälpa det mindre framgångsrika Verkstad. Den paraUeUen av-visar nufinansministem, därför att och Verkstad inte tillverkar sammaprodukt. Nej, det är riktigt. Det ena är en bra bU, och det andra är en dåligbU. Det är helt korrekt, men i övrigt ligger det mycket i den parallellen. Sedan tackar jag hert för betyget att jagbåde har inhämtat en hel del informationer och dessutom har tagit intryck avdem. Jag tycker att vi skaU göra det när det är en fri debatt. alldeles fel, talade herrGunnar Sträng i början av sitt anförande om att han hade följt debatten sedanpropositionen lades fram. Jag fick den känslan att han också skulle ha tagitintryck av debatten. Dess värre vet vi av resultatet att något intryck har finansministerninte tagit av den debatt som har förts, I så fall skulle det förslag som nuligger på bord inte se ut som det gör. () kortgenmäle: Finansministem har i den här debatten föht två olika linjer. Den förstahnjen är att annonsskatten innebär en omfördelning, sade han att manskulle "klämma åt" de största tidningarna, 1 remissdebatten här ikammaren sade han också att ingen gråter över de stora tidningama. säger han att det inte kommer att bli tidningama som kommer att få betalaannonsskatten den spelar ingen roll för dem, eftersom det är konsumentema somfår betala. Det är de som köper grävskopor, korv och toalettpapper som kommeratt stå för annonsskatten. Menman kan inte, , följa båda hnjema . Om det blirkonsumenterna som skaU betala skatten, men inte tidningarna då kan man inte,som finansministem gjort, påstå att man "klämmer" åt tidningama meden annonsskatt. Om det är de stora starka tidningarna som bör betala därför attde kan betala och alltså skall klämmas till då kan man inte sägaatt det är konsumenterna som skall betala och att tidningarna bara tjänstgörsom skattelndrivare. Det är oförenhga ståndpunkter, och finansministern har attväha meUan dem. Jagstartade mitt anförande med att citera en potentat från förra århundradet:HeUre fria tidningar utan aUmän rösträtt än aUmän rösträtt utan fria tidningar.Den som sade det var en anhängare av både fri pressdebatt och allmän rösträtt.Han ville markera att kärnan i demokratin är debatten, att demokrati ärstyrelse genom diskussion, SjälvfaUet har jag inte ett ögonbhck härmed antyttnågon kritik av den allmänna och Uka rösträtten. Genom arbete i harvi varit med och drivit fram den enkammarreform som gjort väharna suveräna påvaldagen och därmed stärkt rösträttens effekter. Detvar ett övertramp, sade finansministem, att tala om "moral" i det härsammanhanget. Tja,vad skall man kalla det, om av de som betalas ut ipresstödet tiU landsortspressen drygt 16 miljoner går tUl socialdemokratemasoch centems tidningar, men ingenting görs för de tre, fyra, fem fall, därtidningarna ligger varandra mycket nära? Det är inte bara intressant att fåveta hur det ser ut på själva utgivningsorten. Den samlade upplagan är ocksåviktig. Och det är ett faktum att bara har 700 exemplar mer änArbetarbladet men att får och Dagbladtroligen ingenting alls. Detär också ett faktum, , att man är oerhört generös mot en avparterna i den här kohandeln: man betalar per exemplar av (c) och (c) medan man låter en sådan tidning somexempelvis i skatt få betala per exemplar. Det är också ett faktum att man man vägrat entryckfrihetsgranskning Nr 93 i utskottet. Och det är ett faktum att finansministern gång på gång har den sagt att han viU "klämma åt" de starkare tidningama, vilka alla vetär Uberala och moderata pressen. Får man här inte tala om moral, har jag svårt att förstå i vilken pohtisk situation man får göra det! Och vad är det då min slutfråga till finansministem bUrdensamma annonsskatt som för fel pä den princip som väglettfolkpartiet när vi skrivit vår motion och bedrivit arbetet i de båda utskotten:att se till att vi stärker tidningar som har det ekonomiskt svårt och att viinte försvagar tidningar som bär sig. i (m) kort genmäle: Finansministern har ägnat mycken kraft åt attförsöka förklara att den skatt som han här viU införa är en heltkonkurrensneutral skatt. Detta bevisar han speciellt genom att säga atttidningsföretagen i fortsättningen endast kommer att vara uppbördsmän, somskall inleverera den skatt som konsumenterna har betalt. Men, herr finansminister, detta är icke riktigt. Man har istäUet konstruerat ett system som innebär skapandet av en konkurrenssituationpå olika villkor, beroende på att vissa annonser kommer att bUbeskattningsbara, medan andra Inte kommer att bh det. Detta beror på det friabeloppet på , som vederbörande har rätt att dra av, vilketkommer att medföra att en hel del av den kommande annonseringen I vårt landicke blir belagd med skatt. Många av de stora seriösa tidningarna kommer atttvingas betala skatt för sina annonser, medan däremot t. ex. en hel delannonsblad kommer att gå helt fria. Jag har här i min hand olika exemplar avuteslutande annonsblad, sådana som kommer att delas ut och som inte skaU behövabetala någon skatt. Visserhgen har skatteutskottet gjort en egendomligkonstruktion genom att säga att annonsskatten skall betalas in, somutskottet i en annan paragraf talar om att den skatten senare skall betalastillbaka. Därför blir det genom detta system icke en konkurrens på hka vUlkor,utan sådana blad kommer att kunna fritt konkurrera med tidningspressen. Det ärden konkunensen, , som inte minst harvamat för; man har sagt att den konkurrensen kommer speciellt hårt att drabbade andrahandstidningar som finns på ohka håll i landet. Det är därför som manmenar att hela konstruktionen som sådan ingalunda kommer att bh tUl båtnad fördet fria ordet, vUket man har försökt att göra gällande. Hen finansministem STRÄNG; gjorde ju en ärlig bekännelse;han sade att han är ute efter att trampa på tama. Det kan naturhgtvis iblandtiUfredsställa vissa förträngda behov, men jag har litet svårt att sätta ensådan aktivitet i samband med en allvarUg politisk debatt. Men så kommer och säger: Frågan skall vara utredd och re miss behandlad. är den här frågan utredd. Jag vågar säga, att det lagtsned mera arbete på denna än många andra propositioner som regeringen lämnar till 71 Detta har skett heltenkelt därför att vi hade fullt klart för oss Tisdagenden att vi här hade att förvänta kritikoch debatt, varför frågan först måste 25 maj1971 utredas. När vi då fannkriterier, som inte diskriminerade gentemot ~ pohtiska uppfattningar, ochdessutom en finansiering, som vi ansåg vara möjlig att anhta och som inte varnågot slags luftpengar, var vi färdiga att lägga förslaget. Sedan har vi, som jag sade i mitt inledande anförande,inte kunnat undgå att ta emot alla uppvaktningar som gjorts hksom vi inteheller kunnat undvika att notera hela den våldsamma debatt som förslaget harföranlett. De båda utskottens ledamöter som behandlat ärendet har inte heUerbehandlat en fråga som för dem varit anonym; tvärtom är det få frågor som varitså genomlysta som denna. Det är här jag menar att det är en oförskämdhet motutskottens ledamöter och deras uppfattrung liksom mot kammarens ledamöter, omman helt underkänner deras förmåga att ta ställning, när frågan behandlades iutskotten och när den behandlas här . Det gör man då man säger att här harinte det gamla traditioneUa remissförfarandet tillämpats. För någotår sedan diskuterade vi det stora skatteförslaget. Samma argument framfördesfrån oppositionens sida även vid det tillfället; ärendet hade interemissbehandlats. Det sade man trots att förslaget varit föremål för enoffentlig debatt som gick långt utöver en reguljär remiss. Hur går det då tUlvid en reguljär remiss? Ja, det går tiU på det sättet att man sätter en i ochför sig kunnig man att göra ett utkast tiU remissutlåtande i det ämbetsverk somskah yttra sig. Sedan dras detta utlåtande för generaldirektören. I regel ärdenne en sorgfälligt utvald person men han är bara en människa. Då det gällerstörre frågor dras de ibland i verkets styrelse, och dit kommer då folk avolika skiftningar. En del av dem springer på många sammanträden och förfogaröver hten tid att hantera sina frågor, en del tar allvarligt på frågorna ochläser dem noggrant. Men alla är bara människor behäftade med människors olikasätt att ta på problemen. Vi har ien rad frågor gått Ifrån det gamla traditionella förfarandet att skicka ut ärenden till ämbetsverken, därför att vi ansett att frågoma blivit genomlysta den remissen förutan. VI gjorde den bedömningen nu och är beredda att ta konsekvenserna sedan må oppositionen ha sin uppfattning, och den är vi för all del tvingade att avlyssna. Men det hindrar inte att vi i regeringen måste förbehålla oss rätten att själva avgöra vilka ärenden som skall remissbehandlas i traditionell ordning och vilka som man kan anse bh belysta utan denna traditioneUa remiss. Vi har lyssnat till oppositionen. Vi har lyssnat och värderat och det är slutsatsen av de värderingarna som finns i de förslag som läggs fram för . Man talar om att handplocka tidningar centerpartitidningar. Jag tror att det är som har fått speciellt en centerpartitidning på hjärnan när han i ett par inlägg gång på gång kommer tiUbaka tiU detta. Här handplockas inga tidningar. Här anges kriterier utifrån den faktiska verkhgheten att annonsspiralen, bortsett från tidningens innehåU, ger sådana favörer som inte är förenliga med den uppfattning vi har på vår sida och som har delats av - 72 nämligen att det finns annat i endagstidning än annonser som man måste slå vakt om, och att det är det där andra i en tidning somär tidningens värdefullaste budskap tiU människoma. Jag skall Inte närmare beröra frågan om överskottet påtotalbudgeten vi får en avslutningsdebatt om finanspolitiken.Men om går omkring i den uppfattningen att det är mycket väl ställtmed statsfinanserna skall jag redan nu varsko honom om att han skaU läsa påtills vi får upp den här frågan tiU debatt, så behöver jag inte kosta på såmycket argumentation -vid det tillfället, när vi skall tala om totalbudgetensöverskott. När det gällde frågan om Ritsem, säger , haderegeringen möjlighet att med en gång ge ifrån sig . Det varfråga om vilken vinst man skulle göra . Även enligt det nyakompromissförslaget är Ritsem en ur ekonomisk synpunkt helt försvarliginvestering, som ger en ränteavkastning som affärsverket är ålagtatt vidarebefordra tih staten. Man kan säga att staten kunde ha gjort en bättreaffär med det första alternativet. När inte det gick att få igenom, såsom kundeavläsas av preliminära votum, skuUe man då avstå från ett andraförslag som ändå ger en räntabUitet och den kraftresurs som vi önskar ochbehöver? Sedan -viUe undervisa mig om annonseringensutan någon som helst reservation lyckobringande verksamhet -vid alla tiUfäUenoch säger, att det är kundema som vinner på de stora annonserna. Naturligtvisär det inte så enkelt, ! Annonserna är ett medel för att slåss ommarknadsandelar. Det är jämbördiga parter, som fortsätter att varajämbördiga, men som lägger ned väsentliga kostnader just på sin annonsering föratt så att säga matcha upp varandra kostnader som i sista hand konsumentemabetalar. När vi i tidningama läser de stora bensinannonsema. skall Du körapå BP eller på , eller på , eller på vilket det än må vara hgger det inte någonting av rationell kedjeproduktion eller rationellarehantering i detta. Bilisten köper bensin när det är tomt i tanken. I regelköper han vid den station som ligger närmast och det har ingenting med denfilosofi att göra som försöker göra tih det ledande motivet nu närhan debatterar med mig. 1 sista hand är det kundema som betalar. Jag sade Imitt första anförande att annonsen kan ha en informativ uppgift att fyUa ochjag går naturligtvis inte omkring och säger att vi skall vara av med allannonsering, men vi har fått en utveckhng på området som är ganska oroande ochgivetvis innebär ett samhäUsekonomiskt och nationalekonomiskt slöseri när dethela bara är en fört-vivlad kamp om marknadsandelama, en kamp på konsumentemasbekostnad. Jag skulle vUja säga tUl att mitt svar i frågaom förberedelserna är det som jag nu har gett . Det finns saker och ting som vi inte har skickat ut påremiss. Vi har inte remitterat jordbruksuppgörelsen, som är en uppgörelsemellan jordbrukarna och regeringen. Vi har aldrig gjort det och kommer nog inteatt göra det i fortsättningen heller. Det finns andra ting som vi inte harskickat ut på remiss. Vid varje sådant tillfälle är det en praktisk bedömning.Är det däremot fråga om ett kinkigt lagstiftningsproblem så är det nog ganskariktigt att man rent konsekvent genomför en remiss 3* protokoU 1971. Nr 93 utav detta. Här får man bedöma från faU tiU fall och så längeregeringen Tisdaeen den regering förbehåUer den sig och måste förbehålla sig att göra den bedömningenoavsett om det sedan passar oppositionen eller inte. -------------- Sedanvill jag säga till att jag i mitt första inlägg anförde Presstöd och föhande.När tidningarna höjer priset , annonsskatt dåsker det helt anonymt. Det föranleder inga debatter. tidningama ingen anledningatt skriva om det och några andra finns ju inte som kan skapa opinion kringdet. Möjligen annonsörerna, men var skall de göra det? De har ju inga tidningartUl sitt förfogande. När vi nu kommer in med en skatt på såblir det en debatt som inte har någon rimlig relation tUl denna åtgärd att engång höja annonsprisema ungefär hka mycket. Detär det jag ville ha fastslaget. Det är ju på det sättet att man trampar In i enmyrstack när man ger sig på tidningarna. Det är helt naturligt därför att desitter ju med ett pubhcistmonopol som möjhgen i någon mån kan balanseras utavmassmedia radio och TV, Någon ambition att balansera dem i denna fråga har jagännu inte funnit och jag vet inte om jag kommer att finna det i fortsättningenheller. Ärdet däremot så att vi höjer skatten för någon annan gmpp så tycker den lika Ulaom det, men den har inte samma möjhgheter att protestera. När vi höjer skattenför bilisterna så händer det för all del att en och annan tidning med pohtiskabevekelsegrunder protesterar. När vi höjer skatten för alkohol förbrukare så ärdet mindre vanligt att någon tidnmg protesterar. När vi höjer skatten för demsom brukar tobaksvaror är det också mindre vanligt att någon protesterar. Menför konsumenterna av tobak eUer spritvaror eller bensin eller bUar är det juprecis på samma sätt som för konsumenten utav en tidning. Det är bara heltenkelt på det sättet att det blir en sådan väsentlig skillnad i reaktionema pågrund av sakens egen natur. Jagär emellertid relativt tiUfredsstäUd med att i de sista anförandena vardebattörerna mycket försiktiga med att ta upp frågan om att man här går tiUattack emot grandlagama och tryckfrihetsförordningen. Det är möjhgt att man vidlitet lugnare vätskor och när man läser igenom de yttranden som är fogade tillkonstitutionsutskottets betänkande och även till skatteutskottets betänkandeegenthgen inte finner något underlag för de här tvetydighetema att måhända ärdet ändå ett angrepp emot tryckfrihetsförordningen. Det är inget angrepp mottryckfrihetsförordningen. Det var inget angrepp mot tryckfrihetsförordningennär -vi införde omsen och momsen och gjorde en diskretionär skatteinsättninggenom att vissa tidningar belastades och andra icke. Det var inget ingrepp dåoch det är inte något ingrepp mot tryckfrihetsförordningen . Frågorna ärprecis Ukartade. Sedanmåste väl ändå ge mig rätt i att när den här frågan avgörs så avgörs den i utskottsrummen och den avgörs i denna kammare. När det nu har förekommit en förhandling mellan regeringspar tiet och en förhandling vars resultat har prövats inte bara av några utvalda utan av alla de riksdagsmän som tillhör de båda grappema är det väl i och för sig inte så överraskande, om deras 74 representanter i utskottet är logiska ochkonsekventa och intar samma På samma sätt som en prövning både i riksdagsgrupp och ivår riksdagsgrupp är en fri prövning av ett problem måste man respektera deriksdagsmän som intagit den ståndpunkten. Det vore önskvärt och det skulle se snyggt ut, herrHernelius, om man avstod från insinuationema om att här har några stycken gjortupp utanför de legala institutionerna utskott och riksdag. Så är det ju inte.Det är och jag kommer tiUbaka tUl detta en utmaning mot representanterna idenna kammare så länge driver den uppfattningen. Jag skall titta efter i det anförande som jag höll underremissdebatten, men jag skulle bli ytterst förvånad, , om jaganvänt uttryck som att nu gällde det att klippa till eller klämma åt de storatidningarna. Jag brukar inte använda sådana uttryck. Jag skall emeUertidkontrollera detta, och det ges möjligheter för , om han har fel,att komma tillbaks och ge det erkännandet htet längre fram. Vad jag däremot sade I remissdebatten var att man när denhär frågan kom upp grät för alla de små tidningama. Därför sade jag: Väntatills förslaget kommer! När det är utformat blir kanske debatten meranyanserad. Något annat har jag inte uppmanat vederbörande till, och jag troratt deras reaktioner är litet annorlunda när förslaget bhvit slutligtutformat. slutade med att säga: Vad är det för fel påfolkpartiet när vi viU ordna finansieringen på annat sätt än genom den"orättfärdiga" annonsskatten? Ja, det enkla felet är att hen Helénsförslag inte ger några pengar. Och om det är någon som helst mening i dessaanknytningar tUl finansministerns bedömning av finanspolitikens styrka, fårherr i aUra sista ögonblicket försöka hitta på någon annan skattekällaför att kunna bli tagen på allvar. TUl sist kanske jag skall lova fruNettelbrandt att jag i fortsättningen med iakttagande av all den respekt somhennes höga dignitet motiverar, när hon nu är kammarens andre vice talman,skall försöka undvika att kalla henne CecUia Nettelbrandt utan skall användabeteckningen kammarens värderade andre vice talman så behöver vi inte tvistamer om det. Herr förste vice talmannen tUlkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande kl, 19,30. HerrBOHMAN (m) kort genmäle: Frågan var, sade finansministem, i realitetenutredd och remissbehandlad. Jag frågar; Utredd av vilka? Var har denutredningen presenterats? Variför har vi inte fått tiUfäUe att ta del av denutredningen? Och varför har man då föreslagit ett provisorium, om man verkligenhade en utredning i ordets riktiga bemärkelse? Då vi fann att utredningen ledde tih icke diskrimineranderesultat med hänsyn tiU politisk uppfattning slog vi tiU, sade finansministern.Men ni kan ju inte ha varit ovetande om att av motståndarpressen,dvs. den liberala och moderata pressen, skulle få det sämre genom förslagetmedan majoriteten av er egen press skuUe få det bättre.Ledde det konstaterandet inte till några slutsatser?