prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — De nuvarande elva driftdislriklen och de elva bandislriktenföreslås ersättas av åtta trafik- jämte åtta bandistrikt. Vidare föreslås attde nya distrikten i huvudsak skall vara länsanpassade. De nuvarandedistriktsexpeditionerna i , och skaU utgå ur SJs organisation.De till de nuvarande driftdistrikten hörande driftverkstäderna skallsammanföras i sex verkstadsregioner under maskinavdelningen. Förslaget om omorganisation presenterades i mars 1970efter en utredning inom SJ, men själva upprinnelsen till den föreslagnaomorganisationen daterar sig till 1969. är meningen atl den nyaorganisationen, om så beslutar, skall träda i kraft från den 1 juli1972. Under utskottsbehandhngen blev efter hand den i och försig okonlroversieUa propositionen myckel kontroversiell. Ett flertal motionerhar väckts, och en del uppvaktningar för utskottet har också förekommit. Trotsden ingående behandlingen av såväl propositionen som de många motionerna varförhoppningen att utskottet skulle kunna enas om ett tillstyrkande av dereaUstiska synpunkter som redovisades i propositionen. En borgerUg talesman iutskottet uttryckte saken som så, att del var - som orden föll - "en förliten fråga alt ge regeringen ett nederlag på". Men del skulle snart visa sig alt de borgerliga jämteutskottets enda kommunist, som blev hjälte i den borgerligapressen, i samverkan kunde enas om att fälla propositionen. Må del vara mig tillåtet att utöver vad som sägs i dennaproposition också anföra några exempel på den utveckhng som statens järnvägargenom ralionaliseringsåtgärder och strukturförändringar åstadkommit. Denstörsta personalorganisationen inom SJ har varit ,som uppgått i . Svenska järnvägsmannaförbundets högstamedlemssiffra noterades 1952 och var då ca 70 000, tilli dag hårde ralionaliseringsåtgärder som vidtagits medfört att medlemsantaletsjunkit till drygt 40 000, Man kan alltså ulan överdrift slå fast atl har ca 30 000 av förbundets medlemmar bortrationaliserats. Dessarationahse-ringsåtgärder har främst varit inriktade på att minska antaletanställda på järnvägens olika avdelningar, dvs, inom ban-, maskin- ochtrafiktjänsten. Åtgärderna har huvudsakligen drabbat medlemmar anslutna justtill medan minskningen av den s. k. administrativapersonalen och då särskilt inom den s. k. högre karriären har varit Ändrad regional organisation av SJ 1 sin strävan att tillmötesgå statsmakternas krav på en ursåväl teknisk som ekonomisk synpunkt riktig avvägning av transportverksamhelenhar SJ som företag sålunda angripit ohka verksamhetsgrenar. Bland derationaliseringsobjekt och strukturanpassningar som förekommit kan nämnasbannedläggningar som minskal järnvägsnätet från 1 till , utökad motorisering och utsträckt användning av dieseldrift,utökad enbemanning av lok, fjärrblockering, koncentration av växlingsarbetettill centralbangårdar, införandet av bangårdslag, en utökad maskinanvändningvid såväl driftavdelning som banavdelning. en ny banbevakning, nedläggning ochnedtoning av verkstäder och förråd, ändrade arbetsrutiner för godsmagasin,nedläggning av järnvägsstationer och lokstationer, överföring till landsväg avspårbunden trafik osv. I detta sammanhang kan också som ett exempel nämnas attändrade arbetsformer vid banavdelningen har medfört att antalet banarbetareminskat från som mest ca 13 000 i början på 1950-talel till ca 2 800 den 1 juU1970, då denna grupp överfördes till löneplansanstäUning, Att SJ haft möjligheter att genomföra förändringar utanstörre tidsutdräkt och i stort sett efter uppgjorda planer får i allra högstagrad tUlskrivas personalens lojala inställning. Vid en jämförelse med behandhngenav liknande frågor i andra länder framstår detta ännu klarare. allmänna inställning tUlralionaUseringsverksamheten kan sålunda sägas ha varit myckel positiv. inte ansett att ett högt medlemsantal varit det viktigaste utanpå sitt sätt av underordnad betydelse i förhållande till förbundets främstauppgift, som är all verka för goda löner och anställningsvillkor för dem somhar fortsalt anstäUning vid företaget. Andra ändringar i arbetsförhållandena, såsom fördyradelevnadsomkostnader vid tvångsförflytlningar, grusade förhoppningar omkursutbildning och befordran inom karriären, har medfört att förbundet krävtförhandhngar i syfte alt finna lämphga former för kompensation åt de avrationaliseringar och strukturförändringar särskilt utsatta grupperna.Förhandlingarna har också resulterat i en uppgörelse som gäller fr. o. m. den 1januari 1966. Att ett relativt hyggligt förhandhngsresultat kunde uppnåsbevisar också att SJ som arbetsgivare har varit införstådd med att nämndaförbunds medlemsgrupper särskilt hårt har blivit drabbade. Antalet anstäUda vid SJ var som mest ca 75 000, ochförbundets medlemsantal vid den lidpunkten, som jag tidigare nämnde, ca 70 000.Motsvarande siffror är ca 45 000 SJ-anställda och, vilket jag ocksåtidigare sagt, 40 000 medlemmar i . Vad som härframhålhts talar också för att del finns all anledning att minska denadministrativa personalen, alldenstund den tidigare organisationsändringenicke uppfyllt prognoserna om en avsevärd minskning just av de administrativatjänsterna på såväl regional distriktsnivå som på central nivå. Förändringenhar inneburit en ökning med ca 220 tjänster i högre lönegrader medan antalet pålägre nivå minskat med ca 490. Samma utveckling har tagit sig uttryck även inomden centrala förvaltningen. Erfarenheten av regionala ändring har givit vidhanden att antalet inrättade distriklsenheter är för stort, en uppfattning somockså delas avdet största personalförbundet. SJ har därför i stor utsträckning inte kunnatfungera på ändamålsenhgt och effektivt sätt. Del är en allmän uppfattning. Inom den i propositionen och utskottets belänkandeomtalade utredningen har personalorganisationerna varit representerade, och idetta arbete har SJs organisation förutsättningslöst diskuterats. Resultatetblev att såväl verksledningen som personalorganisationerna kom överens om detnu föreliggande förslaget till organisation. Det bör i detta sammanhang ocksåpåpekas att den föreslagna organisationsändringen berör StatsanstäUdas förbundsmedlemmar med av de anställda vid distriktsexpeditionerna iVäxjö, och , Trots detta är förbundet berett att medverka till attuppnå en bättre organisation på samma sätt som tidigare skett för stationer,lokstationer och underhållsområden på den lokala nivån. Det är vidare av vikt att påpeka alt i samband med denregionala förändringens genomförande, om så beslutar, en klardelegering från centralförvaltningen av arbetsuppgifter och beslut är avseddatt genomföras, vilket positivt påverkar såväl de regionala som de lokalanivåerna inom förelaget. Det pågår en översyn av den centralaförvaltningen i syfte atl delegera ned uppgifterna till lägre verksnivå. Ensådan organisatorisk förändring innebär en markerad förbättring av förelagetsmöjligheter att tillgodose kravet på ökad service och transportstandard, Ianslutning härtill kommer en förstärkning alt genomföras i vad det gällermarknadsbevakningen och själva försäljningen. Syftet med den föreslagna intregreringen av huvud- ochdriftverkstäder under en gemensam huvudman är i första hand en strävan att nåett bättre utnyttjande av verkstadstjänstens samlade resurser. På vissa hållhar emeUertid uppgifter framkommit som säger atl detta skuUe innebära enöverflyttning av arbetsuppgifter från nuvarande driftverkstäder tillhuvudorterna för de sex verkstadsregionerna. a. har sådana uppgifter i ohkasammanhang framförts beträffande ställning som driftverkstad. Dessa farhågor som också framförts i en motion betecknarvi som helt ogrundade. Sålunda kommer även efter omorganisationen underhåll avlok och reparationer av godsvagnar alt ske i Ange, Endast en liten del avadministrationen kommer att centraliseras till huvudorten, i detta fallÖstersund, I övrigt kommer med all sannoUkhet en personalförstärkning att bherforderhg genom alt nya uppgifter med komponentbyten etc, skall tillförasAnge, Samma förhållande gäller också för övriga verkstadsregioner. Det är, herr talman, mot denna bakgrund som jag här harförsökt skildra myckel anmärkningsvärt att icke någon majoritet i utskottetkunnat uppnås. Denna uppfattning delas också inte minst av många tidningarsåväl inom som utanför de borgerligas intressesfär. Jag tar tillfället, herr talman, att citera något av deuppgifter som framförts. Det är inte alltid som vi från vårthåll har möjlighet att instämma helt i vad t, ex. skriver,men vad denna tidning skrev sammanfaller helt med de Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ synpunktersom reservanterna gjort till sina. Det sades i denna tidning då: "Det somfrån början kunde uppfattas som en naturhg och konsekvent åtgärd i den pågåenderationaliseringen inom SJ har emellertid stött på motstånd underriksdagsbehandhngen. En majoritet bestående av de borgerligaoppositionspartiernas företrädare samt en kommunist har inom trafikutskoltetyrkat på att propositionen avslås," "Det är begripligt", fortsätter tidningen,"om oppositionen i nuvarande läge utnyttjar uppkommande tillfällen attmed kommunisternas hjälp tillfoga regeringen nederlag och därmed påminna herrPalme om att han befinner sig i minoritet. Den frestelsen kan dock lätt förledaoppositionen alt inta ståndpunkter som från dess egna utgångspunkter är svåraatt försvara. Det förefaller som om behandUngen av förslaget till omorganisationav SJ kan komma att utgöra etl skolexempel härpå, såvida det inte blir ettuppvaknande i kammaren. En sak är atl regionala intressen vid en omorganisationsom den som föreslagits kan känna sig åsidosatta och därför kämpar för ettbevarande av den nuvarande organisationen", fortsätter tidningen,"Detta kan vara helt i sin ordning. Vad som däremot skulle vara betänkligtär om de som energiskt krävt fortsatt rationaUsering inom statliga företag ochverk nu skuUe försöka sätta käppar i hjulen. Konsekvenserna kan blimyckel besvärande, bl, a, i form av en sänkt rationaliseringslakt över helafältet på ett område där behovet av ökad effektivitet är stort," Låt mig också citera vad skrev:"För en gångs skull visar regeringen en vilja att spara, attrationalisera, men då uppträder en enig borgerlig front och säger nej, och tackvare kommunistiskt stöd blir man i majoritet. Regeringen har fått en bakläxa fören gångs skuU," "Man hoppas", tillägger Wermlands-Tidningen,"att de borgerUga ledamöterna i trafikutskott faktiskt harhållbara motiv för sitt agerande och inte röstar emot SJ-generalens förslagbara för att de säg en chans att komma åt regeringen. Mot bakgrunden av denminskade lågtrafiken förefaller det vettigt att inte låta den administrativasidan av SJs verksamhet bli överdimensionerad", fortsätter tidningen. "Kan man åstadkomma en billigare och effektivare organisation genom all minskade elva drifts- och bandislrikten till åtta bör man också göra det, även om manförstår atl det kan kännas bittert i , och ," Tidningenslutar; "På borgerhgt håll har man anledning alt noga tänka över frågannär den kommer upp i så att man inte åstadkommer enpyrrusseger," Av delta framgår klart att de borgerliga i utskottet medvpks stöd anser att SJ inte får företa någon organisationsändring som på kortsikt kan få en negaliv inverkan på sysselsättningen på de tre orter vilkasdistriktsledningar efter hand skall avvecklas. Fortsätt gärna rationaUseringen inom SJ men rör inte denuvarande distrikten, är aUlså fältropet, och i detta deltar med full kraftvpks företrädare i utskottet. De borgerliga ledamöterna som i andra företag utanför riksdagenspåverkan aldrig drar sig för alt ralionahsera med i regel svåra konsekvenserför de anställda vill här hindra SJ från att genomföra en förnuftig ochändamålsenlig anpassning till nuläget, SJ beräknar att genom den föreslagnaomorganisationen kunna spara ca i 1970 årspenningvärde. gör det ca . Man ställer dåsjälvfaUet frågan; Är utskottsmajoriteten beredd, om den vinner framgång här iriksdagen , atl som den föreslagna utredningen arbetarkompensera SJ med motsvarande belopp av andra medel, t. ex. genom anslag frånAMS? Eller är det utskollsmajoritetens mening att SJ på grund av majoritetenshalsslarrighet skall justera sina taxor uppåt den föreslagnautredningen pågår? Utskottet påslår att organisalionsförslagel har storabrister. Trots delta vill utskottet inte motsätta sig en ändring avdistriksindelningen men önskar en ytterligare utredning om distriktens storlekoch avgräns-ning samt valet av huvudorter. Vågar jag dra den slutsatsen atlmajoriteten inom utskottet önskar ännu färre distrikt än de åtta sompropositionen utgår från? Även från företagsdemokratiska synpunkter har majoriteteninvändningar mot förslaget. Men den satsen har säkerhgen tagits med för atttillgodose den kommunistiske ledamotens uppfattning, EnUgt hans livorgans. NyDag, artikel i går har de borgerhga helt anammat vpks parlimotion och med densom grund avstyrkt propositionen. Utskottet har helt bortsett från atl de anställda genomsina förbund har deltagit i utredningen och tillstyrkt förslagen. Vilkapersonalorganisationer eUer förbund är det som inte har fått, somutskottsmajorileten skriver, sina "berättigade intressen" beaktade i dettasammanhang? Utskottets majoritet önskar också atl vederbörande personalorganisationersamt näringslivet och "personer med erfarenhet från regionalpohtiskabedömningar" skall vara företrädda i den nya utredningen. Det skulle varaytterst intressant om vi kunde få dessa synpunkter frånutskottsmajoriteten något närmare belysta. Den tidigare utredningen, som jag något ordat om, varenligt utskottet inte representativ nog. Men i den utredningen ingick förutomSJs ledning också, som tidigare framhåUits, just representanter förpersonalorganisationerna. Därefter underställdes utredningen , där inte minst näringshvet som bekant är mycket starktföreträtt. Men utskottet underkänner helt utredningen. Därför skulle det varaintressant om utskottets talesman något närmare ville redogöra för vilkaprinciper utskottet bygger sina ställningstaganden på. Slutligen tror utskottet att rationaUseringsarbelet skallkunna fortsätta och bedrivas med all kraft samt omfatta alla nivåer inom SJ, trotsatt samma ulskoltsmajorilet med kall hand avvisar det nu förehggande förslagettill omorganisation. Det klankas som bekant nästan daghgen på de statligaföretagens klumpighet och oförmåga alt agera - vi fick ett strålande bevis påden sorlens argumentering här i . Men man måste väl frågasig hur etl privat företag skulle kunna existera med en Uknande beslutsprocesssom den som här eventuellt bestämmer sig för. Vi reservanter har stärkts i vår uppfattning att det inteär vare sig omtanke om SJ som företag eUer lokala intressen som varitvägledande för utskottets stäUningstagande; det har varit mycket dunkla kraftersom Ändrad regional organisation av SJ 4 protokoll 1971. Ändrad regional organisation av SJ varitbestämmande krafter av del slag som klart och tydhgt framgår av de citeradetidningsartiklarna. Detta är ett nytt exempel på alt del går att nå en mer eUermindre broderlig samverkan meUan de borgerliga och kommunisterna för att, närchansen finns, ge regeringen nederlag i en fråga vars avgörande som i detta fallmera är taktiskt betingat än sakhgt uppbyggt. Med det sagda yrkar jag, herr talman, bifaU till den vidbetänkandet fogade reservationen. I detta anförande instämde herrarHjorth, och , och samt herrar ,, i och (samthga s). Herr tredje vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdals om sammanträdets fortsättande . HerrGUSTAFSON i (fp); Utskottets värderade vice ordförande sade attdenna fråga har varit föremål för en ingående behandhng i utskottet, och det äralldeles riktigt. Utskottet har ägnat mycken tid ål den. Vi har haftuppvaktningar från många ohka håll. Vi har hört Statsanställdas förbund.Generaldirektören i SJ, , har gjort en föredragning för utskottetoch svarat på frågor. Del visar ju att vi inom utskottet inte har ansett dettavara någon hten eller någon självklar fråga. Varför har då frågan krävt en så ingående behandhng? Jo,det är därför att vi här har framför oss ett förslag där företagsekonomiskaintressen och rationahseringssynpunkter å ena sidan och regionalpohtiskasynpunkter å andra sidan står emot varandra. Det förslag som förehgger i propositionenär ett rationahseringsförslag, grundat på företagsekonomiska synpunkter, 1 propositionen föreslås en minskning av antalet distriktgenom att vissa distrikt skall dras in. Det är självklart alt om man minskarantalet distrikt genom att dra in några av dem, så kommer vissa orter att bhdrabbade. Det är ganska naturligt om man från de orternas sida vill haändringar i organisationen för att just de skall undgå alt drabbas. Det ärockså naturligt att vi får motioner från olika håll med önskemål om attsärskUda hänsyn skall tas till den och den regionen. Men det som har varit utmärkande för frågans behandling äratt vi fått motta framstäUningar och yttranden som inte bara har sett tillvissa regioners intressen utan som har sett tUl hur denna organisation ter sigfrån allmänt regionalpohtiska synpunkter. Utskottets vice ordförande försökte nu all dra en skarp,partipohtisk skiljehnje i den här frågan mellan socialdemokratiska partiet åena sidan och samthga andra partier i å andra sidan, och del är någotförvånande. I utskottet har vi inte uppfattal detta som en fråga där man skalldra skarpa, partipoUtiska gränslinjer. Här finns en motion, nr 1551, av niosocialdemokratiska ledamöter, som begär alt ullalar sig för uppskovmed ställningstagandet tiU indragningarna av drift- och bandistriktsenhelerna iVäxjö, och , I delta fall ser man alltså helafrågan inte ur en regions synpunkt utan ur tre regioners synpunkt . har också, med hänvisning till vissa citatfrån tidningar som representerar moderata samUngspartiet, sagt att det kanskeär dunkla krafter som Ugger bakom den här frågan och all den på något sättskulle vara infekterad. Han citerar , som säger sighoppas alt ulskottsmajoriteten har håUbara motiv. De mest vägande skälen för ulskotlsmajoritetensställningstagande är de remissvar som kommit in till regeringen från de organsom har det främsta ansvaret för den stathga rationaliseringsverksamheten här ilandet, nämligen och statskontoret bland andra. Jag skulleinte tro att utskottets värderade vice ordförande har någon misstanke om attdet finns dunkla krafter som verkar inom och statskontoretför att tillgodose vissa partipolitiska synpunkter, utan det vägledande fördessa organ är givetvis en sakUg bedömning av hur denna fråga hgger till. Utskottets majoritet har utförhgt refererat till dessaremissyttranden i sitt betänkande, och anledningen till det är all dessaremissyttranden har bhvit styvmoderligt behandlade i propositionen. På s. 18 ipropositionen anges alt bl. a. statskontoret och är meratveksamma tiU förslaget, och på s. 20 i propositionen anföres atl det enhgtstatskontorets uppfattning i och för sig måste anses rimhgt attdistrikts-indelningen motiveras i huvudsak utifrån företagsekonomiska synpunkter.Där ser det ut som om de här organen med en viss tveksamhet dock menade att mannu borde kunna gå på detta förslag. Om man läser remissyttrandena framgår det dock tydhgt attsåväl som statskontoret anser, all en ändrad distriktsindelninginte bör komma till stånd förrän ytterligare utredning skett. Jag skaU nöja migmed att citera ur statskontorets yttrande, och börjar då med den passus jagnyss nämnde som citerats i propositionen för alt den skall komma in i sitträtta sammanhang; "finner det i och för sig rimhgt motbakgrund av SJs målsättning att distriktsindelningen huvudsakligen motiverasutifrån strikt företagsekonomiska utgångspunkter. 1 vissa situationer kanemellertid en åtgärd som ter sig företagsekonomiskt rationell ur myndighetenssynpunkt medföra ogynnsamma externa, sociala eUer samhällsekonomiskakonsekvenser. När del gäller en ny distriktsindelning för SJ är det enUgtämbetsverket önskvärt att statsmakternas stäUningstagande underlättas genom ennoggrann genomgång av såväl företagsekonomiska som samhällsekonomiskakonsekvenser av oUka alternativ. Statskontoret finner det inte osannohkt att endistriktindragning kan få en betydande regionalpoUtisk effekt dels genom attantalet arbetstillfällen minskar, dels genom att den aUmänna iransportservicenminskar -något som beaktas av företagen vid nylokalisering. En nyregionindelning för SJs organisation bör således enhgt ämbetsverket föregås aven närmare utredning om de lokahseringspohliska aspekterna av oUkaorganisationsalternativ, så atl statsmakterna i sista hand kan göra en rimhgavvägning meUan företagsekonomiska effektivitetskrav och regionalpohtiskasträvanden." Ändrad regional organisation av SJ Ändrad regional organisation av SJ Detta säger egenthgen allt. Där har såväl utskottets viceordförande som de hållbara motiv, på vilka utskottetgrundat sitt ställningstagande. Vad har skett i departementet under det år som gåttsedan de här remissyttrandena avlämnades? Ja, man har gjort vissa ändringar iSJs förslag. På ett par punkter har man ändrat den föreslagna distriktsindelningen,och man finner det naturligt atl övervägandena inom delegationen för stathgverksamhet skall omfatta också , och . Men de överväganden somdenna statliga delegation gör kan ju få resultat först , och det ärväl ganska riktigt som sades från en av de uppvaktande grupperna, atl det i såfall hade varit lämpUgt alt vänta, så att man kunnat göra de här sakernasamtidigt. Utskottets majoritet yrkar avslag påpropositionen och begär i anledning av samtliga motioner, ,ytterhgare utredning och nytt förslag angående SJs regionala organisation. Vivill ha etl förslag om rationahsering som är samhällsekonomiskt effektiv frånsåväl företagsekonomiska som regionalpoUtiska synpunkter. Utskottet säger också att utredningsarbetet inte fårhindra en fortgående rationahsering på alla nivåer inom SJ, När det anförs ipropositionen att rationaliseringen hittiUs huvudsakhgen skett på det lokalaplanet och mindre på del regionala planet, så kanske det kan vara skäl atterinra om de siffror som generaldirektör lämnade vid sitt besök iutskottet. Han sade all sedan den 1 juh 1962 har personalminskning på grund avrationahsering skett på det lokala planet, på detregionala planet och på det centrala planet. Det är ungefärligasiffror, men de ger vid handen att här har försiggått en rationalisering på dellokala och regionala planet den är större på det lokala planet, men den ärinte obetydlig på det regionala planet och att det framför allt är på delcentrala planet som ralionaliseringstakten inte varit så hög. Utskottetunderstryker vikten av all rationaUseringsarbelet fortgår, och det kan detgöra. Man talar här om en besparing med som utskottets viceordförande nämnde . Det är klart att den besparing manräknat ut kommer inte det är på det klara med förman avskedar ju inte några människor vid SJ. Det bUr en ganska långövergångstid, och därför kan man inte bygga på de här siffrorna omedelbart.Besparingen är också ett resultat av den rationaUsering som man räknar med altkunna göra vid SJ , och en stor del av denna rationahseringkan göras oavsett om man ändrar distriklsin-delningen eller inte. Detta har inte varit någon lätt fråga för utskottetatl avgöra. Jag vill gärna säga att jag personUgen har prövat ohka möjligheterunder hand att komma fram till en förmedlande lösning. a. har jag givetvisobserverat att motionerna huvudsakhgen rör sig om den ändradedistriktsindelningen för ban- och driftdislriklen, som de hittiUs har hetat,och i mindre grad har gällt maskintjänsten och förrådstjänsten o. d. Denhuvudsakhga besparingen menar man skaU komma från de senare områdena, ochdärför hade man som en möjhg lösning kunnat tänka sig all i dendelen följa propositionens förslag. Men inte minst på grund av de upplysningarvi fick av generaldirektören i SJ fann utskottet atl detta inte var någcnframkomhg väg.