prot · FU09105 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 .Justerades protokoUen för , § 2 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningen nr 124, § 3 Reglering av prisema på jordbmksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 43 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition angående reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m, m. jämte motioner. Maj:t i propositionennr 1 (bUaga 11, punkten C 2) föreslagit att i avbidan på särskUdproposition i ämnet till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /72 beräkna ett förslagsanslag av hade Kungl.Maj:t i propositionen nr I 16 under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över jordbruksärenden för föreslagitriksdagen att 1) lag om ändringi förordningen (1961:381) om tillverkning av och handel med fodermedel m. m., 2) lag om ändringi förordningen (1967:340) med vissa bestämmelser om prisreglering påjordbrukets område, 3) förordningom ändring i tuUtaxan (1968:25), dels 4) godkänna de ipropositionen förordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissajordbruksprodukter för tiden , 5) medge attKungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämndfick vidta de åtgärder som behövdes för att genomföra prisregleringen /72, 6) godkänna vad ipropositionen föreslagits om användningen av införselavglftsmedel, som inflötunder /72, och av andra i samband med jordbruksregleringeninflytande avgiftsmedel, 7) godkänna deförslag som lagts fram I propositionen rörande användningen avinförselavgiftsmedel, som inflöt eller hade influtit under regleringsåret1970/71 eller tidigare regleringsår och av andra i samband medjordbruksregleringen under samma regleringsår influtna eller inflytandeavgiftsmedel, 8) medge attåterbetalningstiden för den rörhga kredit om högst som iriksgäldskontoret stod till förfogande för Svensk kötthandel, ekonomiskförening, fick förlängas till den 1 juU 1978, 9) godkänna vad ipropositionen förordats angående ersättningen till jordbruket för dessförluster till följd av prisstoppet, 10) meddelaregleringsföreningen och brännerilntressenter Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. tUlstånd att överta betalningsansvaret för ett lån på ca , 11) till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /72 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande det huvudsakligainnehållet i propositionen 1971:116 anfördes följande: "I anslutning till förslag som statens jordbruksnämndavgett efter överläggningar med jordbrukets förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen föreslås höjningar av gränsskyddet förjordbruksprodukter vilka tiUsammans med ökat ianspråktagande avinförselavgiftsmedel för att begränsa prishöjningarna för konsumenterna kanberäknas möjliggöra en inkomstförstärkning för jordbmket med 637 miljonerkronor successivt den 1 juU 1971den ,Ändringarna av gränsskyddet skall ske den 1 juU vart och ett av åren 1971 1973 och beräknas motsvara inkomstförstärkningar med ca 362, 134 resp, 55miljoner kronor. Vidare föreslås att Kungl, Maj;t eller efter bemyndigandestatens jordbruksnämnd skall få besluta om ytterUgare justeringar iprissättningen av jordbruksprodukter om utvecklingen avden allmänna prisnivån ger anledning därtill," I detta sammanhang hade behandlats dels den vid början väckta motionen 1971:69 avherr i Holmgården m. fl,, dels de ianledning av propositionen 1971:116 väckta motionerna 1971:1482 avherrar och i Heden, 1971:1486 avherr i m, fl,, vari hemställts att skulle avslåproposition nr 116 och anhålla om nytt förslagtill reglering av priserna på jordbruksprodukter grundat påkonsumentdelegationens beräkningar, att i skrivelse tUl regeringen begärdeundersökningar om distributionskostnaderna för livsmedel och förslag om hurdessa skulle nedbringas, att i skrivelse till regeringen begärdeutredning om övergång till en lågprislinje för jordbruksprodukter, 1971:1487 av herrOskarson, vari hemställts att vid behandUng av proposition nr I 16 beslutade att införselavgift skulle utgå vid import av s. k. fodermjölkspulver. Utskottet hemställde att dels 1, skulle avslå motionen 1971:1486, såvitt däri yrkats avslag på propositionen, delsskulle antaga till propositionen fogade förslag till 2, lag om ändring iförordningen (1961:381) om tUlverkning av och handel med fodermedel m. m.. 3. lag om ändring i förordningen (1967:340) med vissabestämmelser om prisreglering på jordbrukets område, 4. förordningom ändring i tuUtaxan (1968:25), dels 5. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971:1487 godkände de i dettabetänkande förordade grunderna för reglering av priser m, m. på vissajordbruksprodukter för tiden den I97l-den30juni 1974, 6. medgav attKungl Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämnd fickvidta de åtgärder som behövdes för att genomföra prisregleringen /72, 7. godkände vad Idetta betänkande föreslagits om användrungen av införselavgiftsmedel, sominflöt under /72, och av andra i samband medjordbruksregleringen inflytande avgiftsmedel, 8. godkände deförslag som lagts fram i detta betänkande rörande användningen avinförselavgiftsmedel, som inflöt eller hade influtit under regleringsåret1970/71 eUer tidigare regleringsår och av andra i samband medjordbruksregleringen under samma regleringsår influtna eller inflytandeavgiftsmedel, 9. medgav attåterbetalningstiden för den rörUga kredit om högst som iriksgäldskontoret stod till förfogande för Svensk kötthandel, ekonomiskförening, fick förlängas till den , 10. godkände vad som förordats angående ersättningen tUljordbruket för dess förluster till följd av prisstoppet, I 1. meddelade regleringsföreningen ochbrännerUntressen-ter tiUstånd att överta betalningsansvaret för ett lån på ca2,, 12. till Prisreglerande åtgärder påjordbrakets område för /72 under nionde huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av , 13. ansåg motionen 1971:1481 besvaradmed vad utskottet anfört, 14. lämnade motionen 1971 :l482 utanåtgärd, 15. lämnade motionen 1971:1485 utanåtgärd, 16. lämnade motionen 1971:1486, såvittden ej redan behandlats, utan åtgärd, 17. ansåg motionen I 97 1:69 besvaradmed vad utskottet anfört, 18. som sin mening gav Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört beträffande ikraftträdandet av vissabestämmelser angående pristillägg på kött tiU jordbruket i norra . Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. Reservation hade avgivits av (vpk), som ansett att utskottet bort hemstäUa, att I anledning avmotionen 1971:1486, såvitt avsåg grunderna för reglering av priserna m. m. påvissa jordbraksprodukter för tiden 30 juni 1974, m. m.skulle avslå Kungl, Maj:ts proposition 1971:116, 2. med bifaU tillmotionen 1971:1486, såvitt nu var i fråga, i skrivelse tiU Kungl. Maj:themstäUde om utredning och förslag rörande övergång Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. tUllågprisUnje för jordbruksprodukter, 3, med bifaU tillmotionen 1971:1486, såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanten anfört rörande behovet av undersökningar rörandedistributionskostnaderna för livsmedel, m. m., 4, med bifall tUlmotionen 1971:1486, såvitt den ej redan behandlats, och I anledning av motionen1971:1487 i skrivelse till Kungl, Maj:t skulle anhålla att Kungl, Maj tförelade höstriksdagen nytt förslag tUl reglering av priserna påjordbruksprodukter, grundat på konsumentdelegationens beräkningar, =12.-15.1 utskottets hemställan, 9.-10, = 17,-18. i utskottets hemställan. TUl detta betänkande hade fogatsett särskilt yttrande angående rationaUseringsstöd tiU jordbruk med begränsadeutveckUngsmöjUgheter av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), ().Krönmark (m), i (c), (c) och iBokenäs (fp). Hen (vpk): För att göra det hela kort hänvisar jag tUlreservationen och yrkar bifaU tUl den. i Skegrie (c): Det var ett mycket förståndigt anförande avherr , inte enbart därför att det var föredömhgt kort men därför att denreservation och den motion som vpk har avlämnat är mycket besvärliga attförsvara. är förmodUgen en god poUtiker som förstår att dra sigundan innan det bränner aUt för hårt. Men jag utgår ifrån att denna reservationoch motion skall utgöra en av predikotexterna för vpk under sommarens övningar.Eftersom är en värderad ledamot av jordbruksutskottet så vUl jagInte att han skaU fara omkring med vilseledande läror, utan att han skall, somdet heter i den franska vittneseden, tala sanning, hela sanningen och ingentingannat än sanningen. Sedan framgår det klart av utskottsbetänkandet att om manundantar vpk:s demonstration - jag kallar det så är utskottet enigt kringdetta jordbruksprisavtal. Trots att utgångsbuden vid förhandUngarnas början varganska långt ifrån varandra har man ändå kunnat nå fram till enöverenskommelse, och det är bäst om man så kan göra. Man kan därför kalla dennaöverenskommelse för en kompromiss i hög grad där båda parter har gett och tagitmen där man nog ändå får säga att det är jordbrukarparten som har fått göra destörsta eftergifterna. Den satsning man här har gjort på mjölkproduktionensområde var väl rent nödvändig, och det är att hoppas att den satsningenåtminstone skaU bryta den nedåtgående trend som har uppstått i denproduktionen. Huruvida den sedan kommer att räcka för att det skaU bli någonnyinvestering återstår nu att se. Men det förminskar inte den goda viljan idenna överenskommelse i alla faU. Vidare finns det väl en och annan tillgång som inte skallförbigås, t. ex. den förbättring av inflationsregeln som har gjorts så tiU vidaatt denna nu skall utlösas i stäUet för som tidigare engång. Det betyder att jordbrukarnas mkomsteftersläpning i varje fall kommer attbli mindre än den har varit tidigare, eftersom den kan rättas tiU snabbare änförut. Det är aUtså en klar tillgång som jag vill notera här. Men jag vUl ändå säga att man ingalunda skaU övervärderainflationsregeln på det sätt som gjorts i vissa skrifter och tidskrifter.Inflationsregeln har ju som jag sade tUl uppgift att kompensera för deförluster som jordbruket har gjort som har förflutit. Den medföricke att reahnkomsten för jordbrukarna höjs, och därför skall man inte övervärderaden. Jag vill bara nämna som exempel att vi tillämpat dennainflationsregel tiUbaka men att trots detta så har det reellaproducentpris-Indexet för jordbrukarna, om vi utgår , faUit från100 tiU 1970. , då det nominella producentprisindexetgick upp med inte mindre än 5 enheter, föll ändå det reeUa indexet från 94,4till 92,6, vilket betyder att jordbrukarna trots uppgången avproducentprisindex reellt sett förlorade under dessa år. Jag vill bara säga detta till dem som tror att dennainflationsregel är bättre än den är. Men jag vill inte heller, som sagt,undervärdera den. Tvärtom det är något av det bästa i denna överenskommelse.För de icke mjölkproducerande jordbrukarna är emellertid överenskommelsenmindre tillfredsställande, och för de enbart vegetablheproducerande är det nogen direkt dåhg överenskommelse. Den ger inte ens återhämtning av tidigareprissänkrungar för en betydande del av jordbrukarna. Man kan alltså slå fastatt jordbrukarna även i fortsättningen kommer att vara vårt lands störstalåginkomsttagargrupp. Trots detta anser en del att jordbrukarna inte ens bordeha fått det inkomsttUlskott som de nu fick. Jag syftar på konsumentdelegationenoch naturligtvis också på vpk-gruppen. Jag vUl nu som sagt rätta tUl en delfelaktigt använda siffror i den predikotext, som jag förmodar att vpk skallanvända reservationen tiU. Man lämnar där en del uppgifter som enUgt min meningär vilseledande, även om jag gärna erkänner att det också finns andra delar somär mycket intressanta. Jag viU beteckna det som ett olycksfall i arbetet att manhar slukat konsumentdelegations förslag och gjort det tiU sitt eget. Jagförmodar att man inom vpk inte har haft tillräckUg information om hurkonsumentdelegationens förslag var konstruerat. Där pratade man ju nerkompensationen tUl i stället för 637 miljoner. Därvidbyggde man bl. a. på en preliminär beräkning av eventuellarationaUseringsvinster som jordbruket skuUe kunna göra under de aktueUa treåren. Men denna beräkning ansågs av experterna så pass osäker att man inte vUleanvända den. Man stoppade den helt enkelt i papperskorgen. Jag förmodaremellertid att det var med förtjusning som konsumentdelegationen fiskade uppden igen och gjorde den tiU ett fullt användbart dokument. Man kunde väl dåinte ana att man skuUe locka vpk-gruppen att nappa på det betet. vet jag juinte vilka fordringar man från vpk ställer på sitt informationsmaterial, mendet är möjligt att de inte är så höga, och då är Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. Reglering av prisema på jordbmksprodukter, m. m. detförståeligt att man använt dessa beräkningar. Nej, detta konsumentdelegationens bud är så illa hopkommetatt det är närmast barmhärtigt att man begraver det i så stor tysthet sommöjligt. Jag vill gärna säga att det hedrar jordbruksministern att han i sinproposition icke har tagit upp eller kommenterat detta konsumentdelegationensbud. Det skulle, som jag sade, ge jordbmkarna , alltså 137miljoner mindre än propositionen. Konsumenternas samlade utgifter försvenskproducerade livsmedel är I 5 600 miljoner. De 137 mUjoner som vpk vlUspara är I jämförelse med de 1 5 600 miljonerna en UtomordentUgt Uten summa.Det betyder bara några tiondels procent av konsumentutgifterna försvenskproducerade Uvsmedel. Vi kan nog vara överens om att de 137 miljoner somreservationen vill spara betyder mycket Utet på en summa av 15,6 miljarder, mende betyder mycket mer för jordbrukarna. harjordbrukarin-komsterna varit stillastående. Vissa har rent av minskat. Enstatlig utredning har visat att en jordbrukare med en 40 hektars gård på desödra slättbygderna, alltså i våra bästa jordbruksbygder, har fått en inkomstminskningunder på inte . har det beräknats attden nya prisöverenskommelsen skall ge ett jordbruk på 20 ä en inkomstförstärkning av . Ställer man det beloppet mot förlusten på så betyder det I grund och botten bara att inkomsten har återställtstill nivå. Därför är det felaktigt att tala om inkomstförbättringarnär det närmast är ett återställande av en tidigare minskad inkomst. Enjordbrukare med ett 25 hektars jordbruk på de södra slättbygderna hade enUgtsamma StatUga utredning en arbetsinkomst av , och 1970 varden , alltså en Uten tillbakagång. Tycker verkUgen vpk att är en för högårsinkomst? Det gäller dock 80 ä av jordbrukare. Är det förmycket, eftersom man både i motionen och reservationen vill minska dennainkomst? Det förs ireservationen och även i motionen ett ganska intressant resonemang - det villjag gärna erkänna - om höjningen av konsumentprisindex under de senare åren.Jag förstår att avsikten med det är att även med de siffrorna åskådliggöra attjordbrukarna har fått för mycket. De pilar man här har avskjutit träffaremellertid helt andra grupper än dem de skulle träffa. Man säger t, ex. ireservationen att tUl steg konsumentprisernapå Uvsmedel enligt långtidsindex . Som bekant träffades detunder en uppgörelse Uknande den som har träffats. Den föreladesriksdagen i proposition nr 107, Men den då beslutade prisändringen beräknadesav departementschefen medföra en höjning av konsumentprisindex märk väl helakonssumentprisindex och inte bara hvsmedelsprisindex - från den1 juh 1969, hade Icke vidtagit någon höjning avjordbrukspriserna. De hade stått stUla tidigare. Men från vpk uppger man att det var en höjning med 5,4procent. Då måste de ha kommit från något annat håU än frånjordbruket i varje fall. Man säger att ökningen 1970 var ännu större. Ja, som ledamöter torde erinra sig utlöstesinflationsregeln i jordbruksavtalet , alltså i fiol, vilket gavjordbruket ett inkomsttillskott om . Enligt en uppgift som lämnats i pris- och kartellnämndensskrift nr 2 och 3 beräknades denna ökning innebära attkonsumentprisindex steg . Men vpk säger i reservationen attökningen var . Varifrån har resten kommit då, alltså skiUnadenmellan och som pris- och kartellnämnden säger? Det kanIcke vara jordbruksprisavtalet som är skulden. Denna stora ökning måste hahämtats från annat håll. Man säger att ökningen under de gångna månaderna av 1971varit . Men det är på grund av mervärdeskatten, säger man också, ochdet är kanske riktigt. Det skall i varje fall inte lastas på jordbrukarna attmervärdeskatten åstadkommer en sådan höjning. Det prisavtal som föreligger har beräknats innebära enhöjning av konsumentprisindex för första året mot de 5,3procent som vpk rör sig med i sin motion och sin reservation. Nej, om vi skulle granska Utet närmare hur det har gått,skulle jag i korthet säga; Om vi utgår och säger attkonsumentprisindex då var 100, hade det stigit tiU 1970, alltså med 72procent. Producentprisindex har bara stigit med 33procent. Sammanfattningsvis kan man aUtså säga: Vi utgår och sätterden siffran till 100, Om vi gör en anhalt på halva vägen och säger attproducentpriserna på Uvsmedel 1965 hade stigit från 100 till 107, så steg deför konsumenterna till 125, alltså över så mycket.Fortsätter vi, som jag sade, tiU 1970, har jordbruksprisindex stigit tiU 133,men konsumentprisindex har stigit tUl 172, alltså mer än dubbelt så mycket. Efter dessa utflykter på matematikens område skall jagövergå till ett avsnitt i motionen som jag tycker är mycket intressant, och detär när man påtalar att det också är andra faktorer än jordbrukarna som påverkaroch fördyrar livsmedlen, och det är aUdeles riktigt. Det konstaterandet ärmotionens största och enda förtjänst. Vpk har emellertid också här tyvärr fåtttag på alldeles för gamla siffror som inte aUs gör rättvisa åt vad man vill hasagt. Jag skaU nämna de senaste siffrorna så att man kan studera dem undersommaren. Vi utgår då från att konsumenternas samlade utgifter försvenskproducerade Uvsmedel är . Därav går ungefär2 miljarder kronor i skatt. Mellanhänderna - transport, förädling, förpackningoch handel - tar . För jordbrukarna återstår 5,2 miljarderkronor. I procent räknat går till skatt , till och till jordbrukarna . De siffrorna är vederhäftigare ände som vpk har lämnat i sin motion. Som jag sagt är utgifterna för svenskproducerade Uvsmedel15,. Det är den summan som man skaU räkna på. Vill man seefter hur mycket jordbruket betyder i den samlade konsumtionen finner man attdet är relativt litet, Enhgt de senaste siffrorna de förehgger förövrigt numera i denna skrift som jag här har och som Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. kom ut eller som kommer ut i bokhandeln var de samlade utgifterna för denprivata konsumtionen 82,4 miljarder. Av dem är jordbruksandelen 5,2 miljarderkronor, av de samlade konsumtionsutgifterna går till det svenskajordbmket. Eftersom jordbrukarnas inkomster, som jag tidigare nämnde, ståttstUla och i en del fall gått tUlbaka är det niärkUgt attkonsumentdelegationen och vpk ändå tycker att jordbrukarna har fått aUdeles förmycket. Nej, mellanhandskostnaderna betyder mycket mer förkonsumenterna än de direkta jordbrukspriserna. Det hade varit mera logiskt avbåde konsumentdelegationen och vpk att slå ned på mellanhandsvinsterna. När avtalen eventuellt blir klara - det sadesi går i tidningarna att man har ett bud på ca 30 procents förhöjning - skuUejag tro att löneökningarna för Uvsmedelsarbetarna, transportarbetarna, handelsarbetarnaosv, o,kommer att betyda mycket mer för de samlade hvsmedelskostnaderna än vaddenna prisuppgörelse har gjort. Men då skriker inte konsumentdelegationen ochdå tiger vpk, antar jag. Sedan har man tagit upp en annan intressant sak i motionenoch reservationen, nämligen övergång till lågprissystemet. Det är mycket möjUgtatt vi kommer att gå en bit åt det håUet, och detta års uppgörelse är ett visststeg i den riktningen. Men vi prövade den frågan jordbruksutredning.Den gav ut en ganska omfattande promemoria just om lågprissystemet. Man fanndär att även om det fanns vissa fördelar med detta system var det ocksåförknippat med betydande svårigheter, inte minst i fråga om kontroUen, ochdärför avvisade man det. Men, som jag sade tidigare, det är därmed inteuteslutet att man även i ett högprissystem kan använda inslag avlågprisprincipen, och det har man alltså börjat Utet grand med . Det är en annan sak också när det gäller lågpris- ochhögprissystemet, och det är att inom EEC har man högprissystemet. När vi hgger om jag får kaUa det så i förhandlingar eller i varje faU gör undersökningarär det väl knappast klokt att övergå tUl ett prissystem som inte kan tillämpasinom EEC. Jag beklagar att mitt anförande har bUvitlängre än jag hade tänkt, men jag anser det vara så pass behövligt att desiffror som har uppgivits här i reservationen bhr tillrättalagda för denkommande debatten , bl a, i tidningspressen, att det har varitnödvändigt att ta tiden i anspråk. Med det ber jag att få yrka bifall tUlutskottets hemställan. (vpk) kort genmäle: När det gäller medeltal, iSkegrie, är det mest intressant att se på de grupper som ligger i botten och degrupper som ligger högst upp - låt oss säga den fiärdedel som hgger lägst ochden fjärdedel som ligger högst. 1 botten Ugger en stor grupp jordbrukare somarbetar orimhgt hårt för en utomordenthgt låg lön. Jag kan inte på rak arm sägaom det rör sig om eUer om det är de flesta av de , somherr nämnde. Detta är ett problem med den här uppgörelsen hksom med detidigare. i Skegrie, som den kunnige man han är när det gällerjordbrukets folkloristik vet mycket väl attdet händer att när det regnar välhng har den fattige ingen sked. Om vi nu kansäga att det är ett välhngregn som faller över jordbrukarna, så finns därmassor av jordbrukare som inte har någon sked att fånga upp det med. Vi anser verkligen inte att majoriteten av de svenskajordbrukarna får för mycket för sitt hårda arbete, men det finns anledningbetona och i Skegrie nämnde detta inte utan gUlande - att visyftar till en paketlösning. Vi vUl ha undersökningar beträffandedistributionskostnaderna - det finns ett intressant material, som jag intetänker ta upp tiden med att beröra här - och vi vill också ha en utredning omövergång till lågprislinje för jordbruksprodukter. Jag vet inte om det var en lapsus när plockade in EEC i sammanhanget. Vi är motståndare till anslutning tillEEC, och när den svenska högprisUnjen kom tiU hade det väl i aUa faU en vissanknytning till planerna på att få In i EEC. Kanske iSkegrie hade gått i spetsen för demonstrerande jordbrukare i protest mot EEC:sjordbmkspohtik, om han väl hade kommit in där. Jag är inte riktigt säker på varherr står i den här frågan , när vi lyckUgtvis inte är där. Reglering av priserna pä jordbmksprodukter, m. m. i Skegrie (c) kort genmäle: Det var en intressant upplysning att vpk isin motion har byggt på toppinkomsterna i jordbraket. Jag är väl medveten omatt det finns många s, k. kvartiler, och det finns de som är gynnade av vissaomständigheter. Man kan ha ett mycket bra jordbrak, man kan bo i de mestgynnade trakterna, man kan ha relativt stor egen kapitahnsats etc. Men desiffror jag här nämnde för 40 hektars jordbruk och 25 hektars jordbruk visarett genomsnitt av jordbruken i de bästa bygderna i vårt land. Där kommer manfram till att 40-hektarsjordbrukaren har fått en inkomstminskning på 3 000kronor och 25-hektarsjordbrukaren står kvar vid inkomst.Det är genomsnittet. Och är det så att vi vill ha ett jordbruk i kan viinte bara gå efter toppinkomsterna och rätta prissättningen därefter. Då slårvi ut alla andra jordbrukare. Jag skuUe tro att det är en utomordentUgt Utenprocent som kan hänföras till det högsta skiktet. Vidare var det ingen lapsus när jag talade om EEC, Sett urherr synvinkel är det naturhgtvis en stor lapsus att över huvud tagettala om EEC, men det är ett faktum att t, ex, som harlågprissystemet - måste gå över tiU högprissystemet för att komma in i EEC, Denstora striden i har stått just om detta, och vi får också vara vänligaatt anpassa oss, om vi skuUe råka komma med på ett eUer annat sätt. Hen KRÖNMARK (m):