prot · FU0935 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag kan säga till menar att just de som råkar ul för svårigheterna också kopplasin i dessa tankegångar, har inte glömt dem i sammanhanget. Min andra kommentar gäller skalterna. Att dessa spelar enroll i konfUkten är ovedersägUgt. Då säger att verkningarnaav strejken kommer att drabba andra, som befinner sig i en annan situation. Dethar emellertid från vårt håU redan sagts av att om mangav näringsUvet de resurser som erfordras och gav det ett underlag för denproduktion som vi behöver i jämförelse med EEC-länderna, skulle vi kunna ökavåra tillgångar i detta land med 1 000 mUjoner kronor, som skulle kunnafördelas inte minst till de lågavlönade. Det var egentligen inte delta jag skulle talaom. Jag skuUe ägna mig åt en enda frågeställning som på förslag av oppositionenär upptagen av finansutskottet i dess betänkande nr 1, nämligen en begäran omstabUiseringskonferenser och fortlöpande planerade överläggningar meUanregeringen och de poUtiska partierna, företagsamhetens oUka grupper ochekonomisk expertis. Hur är det möjUgt att regeringen och utskottsmajoritetenvägrar att la denna utsträckta hand när vi befinner oss i en situation som deni dag? Det belyder att regeringen inte vUl erkänna vårt allvarsamma läge. Vihar under dagens debatt kunnat konstatera att så är faUet. När det gäller våra produktionsbetingelser ser regeringentydligen ensidigt på vissa större företag, vUka ännu försöker åstadkomma enviss vinst, och anser att del är tillfredsställande. Det är en enligt minmening både enögd och beklämmande syn pä saken. Den är beklämmande motbakgrunden av att man glömmer den företagsgrupp som stär för halva landetsproduktion. Den omfattar 30 000 företag och representerar av allaföretagare samt har ansvar för nästan hälften av de anstäUda i detta land. Tilldessa kommer en rad serviceföretag, från frisörer tiU bensinstationer ochaffärsidkare eller kort sagt småföretagarna i detta land. Då säger regeringen: Inte glömmer vi dessa. Tänk på allade kreditinstitut som har skapats och de nya medel som har ställts tUlförfogande! Men bara medel är inte tUlräckUgt. Det hjälper inte heUer hur mångakreditinstitut som än skapas om det inte finns tillräckligt med pengar. Men,herr talman, det är faktiskt inte längre fråga om bara pengar, utan sett ursmåföretagarnas synpunkt är det fråga om förtroende eller rättare sagtbrist på förtroende för regeringens möjligheter att länka samman detta landsframtid. Det är en defaitism som innebär att även om det fanns pengar så villeller vägar man inte investera, och det är något av det farligaste som kaninträffa i etl industrUand som är beroende av en icke oväsentligproduktionsutveckling Vad är då bakgrunden tUl denna defatism hos dessamänniskor? Hos de småländska företagarna, som jag känner ganska väl, är det fördet första företagens ekonomiska utveckUng sådan den har blivit under senareår, den minskade självfinansieringen, del större beroendet av kreditinstitutenoch de starkt ökade kostnaderna. För det andra är det konkurserna inomsmåföretagsamheten. Del bUr en kedjereaktion, och den oroar inte minst deanstäUda så tUl den grad att en hel del av dem säger; Bättre än ett lönelyft ärtrygghet i anställningen. Mer än I 000 fler konkurser har inträffat jämfört medtidigare år, och ännu fler företag så att säga pä branten . För det tredje vägrar de unga människorna att ta överdärför att de har förlorat tron pä en framtid för företagen, och det är intedet minsl farliga när det gäUer det enskUda mindre näringslivet, som i så storutsträckning är beroende av den människa som skall driva företaget i fråga. För det fjärde ser man inom den socialdemokratiskanäringspolitiken sådana galenskaper som att företag med hjälp av stora statligabidrag flyttas från ett område som redan har svårigheter med sysselsättningensä att omskolningsåtgärder måste sättas in både på den plats varifrån företagenflyttas och på den plats som skall ta emot dem. I som är ett småföretagarlän varantalet lediga platser i relation lUl arbetslösa är 1970 251 ledigaplatser pä 100 arbetslösa. är det 60 lediga plalser på 100 arbetslösa,vUket visar trenden i ett av de län där småföretagsamhelen är av aUdelessärskUd kaliber. När det nu förhåller sig på det sättet säger vi: Låt oss,för att dämpa detta missmod, få samlas tUl en genomgående analys med dem som ärberörda för att se om vi kan skapa ett bättre förtroende. Detta skuUe göras isyfte att hindra den aUvarliga företagsnedläggelse som kommer alt bU följden avhändelseulvecklingen och som redan är på väg. Det är grunden tUl den begäransom har gjorts i detta utskottets belänkande. Nej, säger regeringspartiet; sådana diskussioner behövsinte. Därmed har regeringen också sagt alt den inte är intresserad avsmåföretagarnas situation. Det är inte underUgt att de människor som äranställda inom den grenen av företagsamheten mer och mer sviker detsocialdemokratiska partiet. Det är ocksä naturUgt att de säger; Det finns enenda utväg, nämligen att byta regering. Idetta anförande instämde herrar och (båda m). HenJONASSON (c): En lång finansdebatt har förts i . Det ärockså fullt förståeligt mot bakgrund av den situation i vUken vårt landbefinner sig. Det förefaUer naturUgtvis märkUgt att vårt land, som varitförskonat frän krig och ofärd, råkat in i en besvärlig ekonomisk situation. Vi har inte den balans i utrikeshandeln som är önskvärd.Inom landet kan vi konstatera att den regionalpolitiska balansen i fräga omekonomisk utveckling lyser med sin frånvaro. Vi har en överhettad ekonomi ivissa regioner, men har vi motsatsen brist pä arbete och utkomst inom andradelar av landet. Jag tänker härvidlag främst pä skogslänen. Där råder storarbetslöshet och man utnyttjar inte den arbetskraft som finns. I mitt hemlän hade vi i är 3 543 arbetslösa. Det är enalltför hög siffra under nuvarande förhållanden. Dessa problem är givetvissvårast för de individer som drabbas, men det är kanske inte just den frågan viskall diskutera . Jag har emellertid pekat på dessa förhållanden, därföratt de visar en sida där inte produktionsresurserna utnyttjas på etl effektivtsätt. En annan sida är det slöseri med arbetskraft ochproduktion som den pågående strejken, inklusive lockouten, ändå innebär. Många anser att vår situation inte är besvärande eUer överhuvud tagel anmärkningsvärd. Jag vUl dock ändå för det första klart säga ifrånatt vi inte har råd att missbruka våra resurser på det sätt som sker. Vimäste ge arbete och utkomst åt alla individer i vårt land och därmed åstadkommastörre produktion. Ur jämUkhetssynpunkt är detta en viktig uppgift. Vi har för det andra inte heller råd att låta vårproduktionsapparat stå StUla inom stora sektorer på grund av den pågåendekonfUkten. I fråga om denna konflikt vUl jag för egen del klart säga ifrån attdet inte är ens fel när två träter. och SR m. fl. har säkerligen ställtalltför stora krav på lönehöjningar. Det finns inte utrymme för alla dessa. Manborde ha nöjt sig med att så långt möjUgheter fanns lyfta låglönegrupperna.Kraven har stäUts aUtför högt. Men Uka klart kan man påstå att tUlräckligt intresse intehar förelegat hos avtalsverket att klara den uppkomna situationen.Erfarenheter har visat att det är lätt att komma in i en strejk men att det ärbetydligt svårare att komma ur den. Bristen på en fast ekonomisk politik frånregeringens sida är säkerUgen orsaken. I valtaktiskt syfte har regeringspartietlovat för mycket. Kanske har oppositionen gjort detsamma. Det hela har lett tUlatt vi levt över våra tillgångar. Vi har förbrukat för mycket och satsat förUtet på investeringar och produktionsbefrämjande åtgärder. Det Ugger då nära till hands att säga att vi alUhop harvarit Uka goda kålsupare. Från oppositionen, främst från , har viemeUertid krävt överläggningar om löner och om prisermellan regering, näringsUv och arbetstagarorganisationer. Regeringen har docksagt nej tUl dessa krav. Förhållandena har blivit värre och värre, och man kundeförslå att en situation av den typ som vi nu upplever förr eller senare skulleuppstå. Pä valnatten ifrågasatte om inte tiden vore mogenför en politisk samling för att råda bot på den uppkomna ekonomiska situationen.Skulle inte en regering bestående av representanter för de demokratiskapartierna ha varit den rätta instansen för att ta itu med denna situation? Enregering med den sammansättningen skulle ha kunnat vidta åtgärder, även ommedicinen kanske i många fall hade varit besk. Det skulle också ha varit bättreän den situation som vi nu befinner oss i. Denna går i många fall ut övertredje man och är även tUl stor skada och tUl stor förlust för oss alla. Jag beklagar att statsminister inte fattade utsträcktahand den gången. Det skulle ha varit nyttigast för vårt folk och för vårt land,och det är väl ändå det som är huvudsaken. Men regeringen kände sig aUdelestiUräckligt stark ensam. Mot bakgrunden härav får regeringen också påta sigansvaret för den situation som råder. Regeringen är fördenskulläven skyldig att tUlse att konfUkten löses. Det är en av våra för närvarandeviktigaste finanspoUtiska angelägenheter. Strejk och krig betyder fattigdom,och det är något som man så långt möjligt bör förhindra. I detta anförande instämde herrarTorwald och i (båda c). i (vpk); Jag har begärt ordet endast för att ge enröstförklaring. Detta kan vara befogat, eftersom den följande omröstningen ären av de viktigaste under hela riksdagssessionen. Det gäUer ju att ta stäUningtUl finansplanen för nästa budgetår, dvs. grandvalen för hela den statligapoUtiken . Det har framgått av vad som sagts här attvänsterpartiet kommunisternas riksdagsgrupp varken kan instämma i yttrandet avfinansutskottets socialdemokratiska majoritet eUer yttrandet av dess borgerligaminoritet när det gäUer de allmänna riktUnjerna för den ekonomiska poUtiken ochför statsregleringen. Vi har därför lagt fram ett förslag tUl uttalande, tUl vUketredan yrkats bifall. Jag förmodar att detta förslag tUl uttalande i en förstavotering kommer att ställas mot den borgerliga reservationen. För det fall värtuttalande icke vinner majoritet avser vi att i den därpå följande voteringenrösta med utskottet. Vi gör detta icke för att instämma i utskottetsmotivering, vilken vi inte kan dela. SkUlnaden meUan socialdemokratisk ochborgerlig ekonomisk poUtik är, såsom framgått av materialet fränfinansutskottet och av den debatt som här förts, inte stor. Det är skillnadenmellan en socialdemokratiskt styrd kapitalism och en borgerUgt styrd kapitaUsm.Stundom är det svårt att få ned en knivsegg däremellan. Om vi skulle avstå från att rösta betyder det emellertidatt den borgerUga reservationen skulle segra och regeringens finansplan, ickereeUt, eftersom den gUlas av de borgerliga, men väl formellt, skulleunderkännas. Regeringen skulle vara tvungen att dra vissa konsekvenser härav.VisserUgen är det en orolig tid just nu för nordiska regeringar, som aUa vet,men vi vidhåller vår mening att en borgerUg regering skulle bedriva en ännusämre politik än den socialdemokratiska. Vi avser, herr talman, att lägga våraröster i enlighet med denna bedömning. Med detta anförande, under vilket herr talmannen övertogledningen av förhandlingarna, var överläggningen slutad. Utskottets betänkande företas till avgörande på sådantsätt, att först upptas den del av yttrandet, som inte anknyter tUl någon punkti hemställan,dvs. ansnitten Den internationeUa utvecklingen samt Konjunkturutveckling ochekonomisk politik i . Därefter ställs propositioner punktvis påutskottets hemställan, varvid i fråga om punkterna 14 anges sidhänvisningartUl utskottets och reservanternas yttranden. De ansnitt av det i reservationenintagna yttrandet, som inte särskUt anges, hänför sig tiU hemstäUan underpunkten 5, avseende de allmänna riktUnjerna för den ekonomiska politiken ochför statsregleringen. Beträffande sistnämnda punkt har iStockholm under överläggningen framställt ett yrkande som i stencU utdelatstill kammarens ledamöter. Yttrande beträffande Den internationella utvecklingen samtKonjunkturutveckling och ekonomisk politik i Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsyttrande oförändrat,dels utskottets yttrande med den ändring däri somföreslagits i reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som villatt kammaren godkänner finansutskottels yttrande i betänkandet nr 1 såvittgäller avsnitten Den internationella utvecklingen samt KonjunkturutveckUng ochekonomisk politik i röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt utskottets yttrande med den ändring däri som föreslagits ireservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resullat: Ja - 164 Nej - 154 Punkten1: Ekonomiskt-socialt råd m. m. (utskottet s. 16 r. I n s. 17 r. 15, reservationen s. 14 n s. 25 r. Propositioner gavs pä bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av hen m. fl. i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU attkammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 1röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja -165Nej - 154 Punkten 2: Emissionskontroll m. m. 11 - 24, reservationen s. 23 r. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av hen m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som -viU att kammaren bifaller finansutskottetshemstäUan i betänkandet nr I punkten 2 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m. fl. i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 165 Nej - 155 Punkten 3:Omedelbara åtgärder för lättnad på kreditmarknaden (utskottet s. 13 r. 10 - s.14 r. 10, reservationen s. 22 r. 7 - s. 23 r. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av hen m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i beiänkandel nr 1 punkten 3 röstar ja, den det ej viU rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Punkten 4: Investeringsbanks Aktiebolagverksamhet (utskottet s. 15 r. 12 - 22, reservationen s, 23 r. 11 n - s, 24 r,10) Propositioner gavs pä bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservaiionen av m, fl, i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrWedén begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion:Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemstäUan i beiänkandel nr 1punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen av m. fl, i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. röstninggav följande resultat: Ja - 165 Nej - 156 Punkten 5: De aUmänna riktUnjernaför den ekonomiska poUtiken och för statsregleringen Propositioner gavs på bifall tUl I ;o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen av m. fl, i moisvarande del saml 3:o)det av i under överläggningen framstäUda yrkandet,och förklarades den förstnämnda proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde volering, upplogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vUka denunder 2;o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedan herrHermansson i begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren tiU kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punklen 5 antar reservationen avherr m, fl. i moisvarande del röstar ja, den del ej vUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda volering antagit del av herrHermansson i under överläggningen framstäUda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röslat för ja-proposilionen. Dä i Slockholmbegärde rösträkning verkstäUdes volering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följande voleringsproposition upplästoch godkänd; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 1 punkten 5 röstar ja, den del ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m. fl. i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gavföljande resultat; Ja - 165 Nej - 156 § 2 Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframstäUning om det promilletal, varmed skogsvårdsavgiften skaU utgå för år1971. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren uppskjutabehandlingen av återstående på föredragningsUstan upptagna ärenden tUlkammarens Nr 35 sammanträde . 3 mars1971 § Anmäldes och bordlades Kungl.Maj;ls proposilioner: Nr 24 angående godkännande av avtal mellan ochMalaysia för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflyktbeträffande inkomstskatter, m. m. Nr 25angående livränta lUl vissa personer. § 4 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades all följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 98 () lUl herr jordbruksministernangående arbetsmarknadskonfliktens inverkan på tillgången pä utsäde: Har statsrådet uppmärksammat risken för brist på utsäde ianledning av konflikten vid statens centrala frökonlrollanslall? Nr 99 () lill herr statsrådet arbetsmarknadskonfliktens inverkan på den kUniska undervisningen vidde medicinska fakullelerna: VUka åtgärder avser statsrådet att vidta för attmöjliggöra för de studerande vid de medicinska fakulteterna att återhämta dengenom arbelsmarknadskonfUkten förlorade kliniska undervisningen? Nr 100 () lUl herr inrikesministern angåendebostadskvoten för priorileringsorler inom norra stödområdet: Kommer statsrådet att vidtaga nägra åtgärder för alt ökabostads-kvoten för prioriteringsorter belägna inom norra stödområdet? Nr 101 i (vpk) tiU herrutrikesministern om inbjudan av länder utanför FN lUl om denmänskliga miljön i är 1972; VUl utrikesministern för sin del medverka lill attinbjudan från FN:s ekonomiska och sociala råd om deltagande i omden mänskliga miljön i Slockholm är 1972 i största möjliga utsträckning kommeratt riktas tUl även länder utanför FN:s medlemskrets, varvid ell allmäntintresse föreligger att de båda tyska östersjöstaterna, och , blir inbjudna? Nr 102 (vpk) tUl herr utrikesministernangående regeringens bedömning av utvecklingen i Vielnam: VUken betydelse tiUmäter regeringen de alltmer oroande uttalandenaom en USA-invasion med markslridskrafler i ? Nr 103 () tUl herr inrikesministern om åtgärder för alt Nr 35 Mot bakgrund av de senaste månadernas starkt ökadearbetslöshet i vill jag fråga statsrådet om regeringen planeraratt vidlaga några speciella åtgärder för alt öka sysselsättningen i länet? Nr 104 () lUl herr ulbildningsminislern angående riktlinjerna för uldelning av statligakonslnärsslipendier: Anser statsrådet det rimligt att ell statligtkonslnärsstipendium (s. k. arbetsbidrag) ges för alt stimulera en person och entidskrift, vars antisemitiska verksamhet och teckningar avslöjats långt ,t. ex. i utrikesdebatt den 29 aprU 1970? Nr 105 () till herr finansminislernangående lidpunkten för redovisning av kapilalmarknadsutredningens arbete; Vill herr statsrådet meddela närkapilalmarknadsutredningen avser alt redovisa resultatet av sitt arbeie? § 5 Kammaren åtskUdes ,