prot · FU0927 · 1971-12-31 00:00:00 — Del är således inle möjligt all med bibehållen effekt låla vissagrupper av personalen i förbandet fullgöra sin repelilionsutbildning vid annantidpunkt än förbandets huvuddel. En jordbrukare som inkallas under lid för skörd eller förvär- eller höstsådd har möjlighel all fä en å tvä dagars ledighel förjordbruksarbete. Uppstår väsentliga olägenheter i jordbruket pä grund avinkallelsen medges anstånd efler prövning i del enskilda fallet. Generellaundantag frän mililärljänslgöring kan jag inte tillstyrka för jordbrukare likalitet som för andra yrkeskategorier med säsongbelonade sysselsättningar. Jag ber att till försvarsministern fåframföra ett tack för att jag har fält min interpellation besvarad, även om jaginle är nöjd med svarets innebörd. Inledningsvis sägs i svaret att 1960 årsvärnpliktsutredning noggrant studerat frågan om militärtjänstgöringens inpassning . Men sedan utredningen fullgjort sill arbeie har det ju hänt åtskilligt på jordbrukels område. Jordbrukets andel av den arbetande befolkningen utgjorde är 1960 , och är den procentsatsen 5. Som regel finns del endast en manlig person verksam på en gård. Blir denne inkallad till militär repetionsövning under liden för vårsådd, vilket har skell från till för etl stort antal lantbrukare, dä ställer mänga den fråga som jag har riklat lill försvarsminislern i min 60 inlerpellaiion. Nägra genereUa undanlag för jordbrukare från skyldighetenalt fullfölja mililära repeiilionsövningar har jag aldrig efteriysl utan endaslanstånd för jordbrukare under jordbrukels brådaste lid. Det sades i svaret all80 proceni av arméns övningar äger rum på höslen och . Vore delinle möjligl all överföra jordbrukare till sädana förband? En sådanorganisatorisk anordning borde vara möjlig all genomföra. Har de inkallade värnplikliga, som av värnpliktsverketfäll avslag på sin ansökan om anstånd med militär riänslgöring, nägon möjlighetatt ånyo få en sådan ansökan prövad? Ang. tidpunkten för inkallande av jordbmkare tillmilitärtjänstgöring Pä den sisla frägan kan jag svara herrFågelsbo all del kan de. De får söka på nyll och försöka få de lokala ochkommunala myndigheter som har den slörsla kännedomen om jordbruksförhållandenapå orten att intyga att de som ensamjordbrukare inte kan klara jordbruket om deblir inkallade. 1 svarel försökle jag anlyda all del är givel alt demilitära myndigheterna när det gäller ensamjordbrukare som inle har möjlighetall fä hjälp bedömer anslåndsfrågorna på ell generöst sätt. Del har vierfarenhet av. Man fär nu avvakta hur vädret blir och vad del har förinverkan på vårarbetet. Del lar man stor hänsyn lill. har kontakt med arbetsmarknadsmyndigheterna och jordbruketsmyndigheier. Kominer vårens repelilionsutbildning mycket olägligt med hänsyntill förskjutningen i förulsätlningarna för vårbruket måsle man la hänsyn lUldella när man lar slällning tiU anslåndsfrågorna. Del har skett tidigare, ochdet är möjligt all den typ av väderlek vi nu har tvingar fram speciellaundanlag även i är. Men därom vet jag ännu inget. Efter det som försvarsministern nu sagt berjag all helhjärlat få lacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 18 Föredrogs och biföllsinterpellationsframslällningarna nr 54 - 56. § 19 Interpellation nr 57 ang. timmertransporterna i , m. m. Ordetlämnades pä begäran lill HerrHÖGSTRÖM (s), som yttrade: I årets staisverksproposition, Bilaga 8,Kommunikalions-departemenlet, konstaterar ledningen för alt "SJ:skonkurrenskraft ökar vid stordrift. Genom pågående centralisering avproduktions- och distributionsapparaten inom 1. ex. skogsindustrin har underlagskapats för heltägskörning, som hos SJ numera ofta benämns systemtransporter. 1denna benämning innefattas alt SJ-lransporlen är en integrerad del av kundensloiala Iransporl- eller distributionssystem inklusive laslhantering m. m. SJ:suppdrag kan omfatta transporter av både rävarumalerial och den färdiga produkten,dvs. väsentliga delar av etl företags samtliga transporter. SJ har exempelvismedverkat lill att bygga upp landlrans-porlsyslem för timmer i samband medflotlningens upphörande i och ." Detta är en fräga som i allra högsta grad är av intresseför den forlsatla ulvecklingen inom skogsbruket i inland. Det gäUer iförsia hand timmerlransporterna men även för färdigprodukler av skilda slag.Frågan har varit föremål för uppmärksamhet i . Senast i denallmänpolitiska debatten i första kammaren , däkommunikationsministern efler en fräga av mig meddelade, alt han för sin delvar beredd sammanföra samtliga intressenter till överläggningar angående deframlida skogstransporlerna. Ulvecklingen har inle bidragit till altskingra den oro, som man på mänga häll känner inför framliden. gällericke minst frågan om framlid och en del av dess Ivärbanor,exempelvis ForsmoHotingbanan. Kommer dessa banor i de av SJ bedrivna lönsamhetsundersökningarnaalt hänföras lUl de banor på vUka trafiken skall upphöra? En sädan ulvecklingskulle frän bl. a. följande synpunkler vara ytterst olycklig: Även om det inle finns motiverade anledningar attlägga ner flottningen i , som är den slörsla av de kvarvarandeflottlederna, mäsle samhällets trafikpoUtik uiformas mot bakgrunden av att allflottning kommer all upphöra. Till stöd för della kan åberopas vad ordförandeni , floltningschef , anfördevid förbundets årsmöte . "har detförsvunnit floltled och därmed har cirka 4,5 miljoner lon virkeper är flyttats från valtentrans-port upp pä land. Landlransportarbelel har ökatsmed 850 miljoner lonkilomeler, ell transportarbete som svarar mot en tredjedelav hela del genom s. k. fjärrlrafik pä lastbilar i uträttadetransportarbetet . Att de flollleder som är kvar efler 1971 kommer alttrafikeras är väl föga troligt om inle konjunkturer ochtänkande ändras. Enligl mänga långlidsutredare skall det inle finnas mycketflottning kvar efler 1975." Slalens vägverk har i sina bedömningar av framtidenstransporter inom skogsbruket kommii fram lill alt ingen flottning av betydelsekonimer alt existera 1980. Detta torde kunna betecknas som en realistiskbedömning. Inför della perspektiv borde del därför vara en naturlig äigärd altnu förbereda en upprustning av de aktueUa banorna för all la hand omlimmertransporterna, en ståndpunkt som sammanfaller med förre SJ-chefen synpunkter i Svenska flollledsförbundels årsbok 1969. "Pä den tidnär man lade upp det svenska järnvägsnätet var del ingen människa som kundedrömma om all järnvägen skulle kunna få nägon roll i konkurrens om transport avlångväga virke. Men ändå kom ju en hel del banor av andra skäl all bli lagda idalgångar och längs de älvar som redan var och som sedan har blivii de storaflotlningslederna. Sedan har vi som kom till av kanske andra skälfrån början, men den har i de nuvarande sammanhangen blivitbetydelsefull." Även om den planerade brytningen av Stekenjokkmalmen i Vilhel- minatidsmässigt framflyttats någon tid, finns del välgrundade anledningarförutsätta, alt del kan bli aktuellt med beiydandebrytningar inom norra och Väslerbollens fjäll-Irakler. 1 en PM frånSveriges geologiska undersökning, SGU, lämnas en utförlig redovisning av degenomförda prospekleringsarbelena inom det aktuella området, och i ensammanfallning heler det: "Möjligheterna att upptäcka nya fyndighelermäsle således betraktas som stora, och områdel rymmer för avsevärd lid framåtlovande och angelägna prospek-teringsobjekt. Arealmässigl är denna del avfjälltrakterna jämförbar med Skellefteäfällel." För framlida malmlransporter mäste del således vara avstor belydelse alt kapacitet blir utnyttjad. Med deväginvesteringar som gjorts mellan och KlimpfjäU bör del varasamhällsekonomiskt rikligt all utnyttja järnvägen för forlsalt Iransporl tiUlämplig hamn pä . 1 strävandena att åstadkomma en bältre regional balansutgör bra kommunikalioner en avgörande tUlgäng. Även i della avseende är det ursamhällsekonomisk synvinkel ytterst angelägel att bättre utnyttja dentrafikkapacitet som finns all tillgå i del norrländska järnvägsnätet. Med detnya slalliga transportslödel och en fortsatt utveckling av delta kanske nuolönsamma bandelar kan bli lönsamma delar i SJ:s Irafiknät. Från försvarspolitiska synpunkler måsle del ocksä vara avvikt att bibehålls intakt. Huvudmotivet för dess tillkomst varmilitärt, och detta torde även gälla i betydande utsträckning . Dekoslnader som är förenade med etl bibehållande au banan pä dessa grunder bordekunna läckas direkl ur anslagel för försvarel, någol som för övrigl kan knytaslill vad SJ:s ledning anförl i årets slalsverkspropo-sition: "SJ:skoslnader för försvarsberedskap exklusive civilförsvar uppgår lill beiydandebelopp. Verkel anser inte att en sädan belastning är förenlig med nuvaranderiktlinjer för den statliga trafikpolitiken och hemställer därför om särskiltanslag med för läckande av kostnader för försvarsberedskapexklusive civilförsvar under /72." Departemenlschefen har emellertid ansett att "fråganom ersältning lill SJ för driftkostnader för försvarsberedskap kräverylleriigare beredning". I en sådan ytterligare beredning bör enligt minmening bibehållande prövas även frän försvarspoliliskasynpunkler. Av vad sålunda i del föregående redovisats bör det pä siktvara samhällsekonomiskt lönsamt all förbereda en uppriislning av inlandsbananoch vissa av dess Ivärbanor, så all de kan la över en alll större andel av delångväga transporterna. En sådan långsiktig upprustning skulle också ge direktsysselsättning i inlandet och skapa förutsättningar för enlokaliseringspolitisk satsning i flera av de inlandskommuner som mästeutvecklas om skogsbruk och malmbrytning även i framliden skall vara enbestående del i del norrländska näringslivel. Med de skäl jag här anförl anhåller jag om kammarenslillsländ all till herr kommunikalionsminislern fä slälla följande fråga; Är statsrådet beredd lämna kammaren en redovisning överden aktuella transportsituationen för timmerlransporterna i och i sambanddärmed en bedömning av och dess Ivärbanors framlid? Denna anhållan bordlades. § 20 InterpeUation nr 58 ang. arbetsmarknadspolitUcens syften ochinriktning Ordetlämnades på begäran lill HerrSVENSSON i (vpk), som yttrade: Händelserna i Slora har de senastedagarna pä ell både dramatiskt och tragiskt säll belyst svensk arbetsmarknads-och sysselsättningspolitik av . Slora är ingel isolerat exempel idelta hänseende. Den problemalik som där blottats är gemensam för helaarbetsmarknaden. Denna problemalik har främsl vållats av en gradvis ochmedveten förskjutning i hela den svenska sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitikensgrundlinje och värderingar. Begreppet full sysselsättning var vägledande för statensattityd i arbetsmarknadsfrågorna frän 1930-lalel. Del formulerades av framstegsvänliga,liberala ekonomer i EnglandBeveridge och Keynes. Det definierades som etlläge, där tillgängen på arbetstillfällen nägol översteg dearbetssökandes antal. Detta fullsysselsältningsbegrepp var inte bara polilisklutan också reellt ekonomiskt vägledande i svensk sysselsättningspolitik underefterkrigstidens försia årtionde. Härtill bidrog i hög grad den högkonjunktursom dominerade den svenska kapitalismen ända fram till början av 1960-lalet. har djupgående förändringar inträffat.Fullsysselsällningen, som nästan blivit ell begrepp i svenska lönarbetaresmedvetande, har sleg för sleg urholkats och existerar i realiteten inle längre.Fakla lalar här sitt obönhörliga språk. Staten accepterar en registreradarbetslöshet som är större än vad som ansågs tolerabell ochnormall för lio är sedan. Antalel omskolningsfall har mångdubblats. Antalet avdem som inle uthärdar pressen på arbetsplatserna har ökal i skrämmande grad en av målarna härpå är anlalel sökande lill s. k. arbelsvärd, som är på vägmot 100 000-streckel. Del har bildats ell växande skikt av människor som genomstatens förmedling sysselsätts pä dåligt betalda, rällsligl Ula reglerade,nödhjälpsbetonade arbeten. Landel har fåll en industriell reservarmé av skrämmandeomfattning. Den har växt fram i spåren av slorkapilalismens s. k.strukturomvandling under 1960-talel. Den har godtagits av staten som ennormalföreteelse i det svenska samhällel. Statens "rörliga" arbetsmarknadspolitik,formulerad i 1965 ärs proposilion, liksom ocksä grundlinjen i regionpolitiken-baserad pä avfolkning och kronisk undersysselsätlning i slora delar av landel har givil stöd ål denna för begreppel full sysselsättning helt främmandestruktur inom svenskt arbetsliv. Denna uppkomst av en stor reservarmé av arbetslösa ochundersysselsalta har djupgående maktpolitiska effekter. Den gynnar kapitalelpä de arbelandes bekostnad. Den skapar ett underproletariat, som ofla lider Den bildar ett löne- och inkomstpolilisktredskap i stålens och privatkapitalets händer, ett redskap som riktar sig ocksåmol lönarbetarna i den reguljära produktionen och deras möjligheter altlillkämpa sig bättre förhållanden gentemot statliga och privata arbetsgivare. Mot bakgrund härav vill jag ställa följande fråga lillherr inrikesministern: Konimer de förskjutningar i målsättningen för svensksysselsättningspolitik, lill vilka jag här refererat, att forlsalla, och ärdet statens och regeringens avsikt att för framliden accepteraundersysselsällningen och den industriella reservarmén säsorn etl beslåendeinslag i den svenska kapiialisiiska ekonomin? § 21 Meddelande ang. erdtla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 71 () lUl herr statsrådet anordnandet av jubUeer med anlitande av statliga medel: Vilka åtgärder har herr slalsrådel möjligheter all vidlagai syfte att förhindra elt upprepande av sädana så generande tilldragelser, somde som ägde rum vid firandet av i Slockholm femtioårsjubileum? Nr 72 (vpk) till herr justitieministernangående utländska storförelagsförvärv av svenska förelag: Är statsrådet beredd all mot bakgrunden av inlräffadehändelser låta företa en skyndsam utredning syflande lill en skärpi lillslånds-givningför utländska storföretags förvärv av svenska företag respektive all förhindraicke önskvärda transaktioner av della slag? Nr 73 () till herrutbUdningsministern angående verkningarna av avbrott i skolarbete: Anser herr statsrådet alt extraordinära längre avbrott iskolarbetet kan göras utan beiydande skada för elever och samhälle? § 22 Kammaren åtskildes .