prot · FU09109 · 1971-12-31 00:00:00 — Eftersom jag tror att vi gör utskottsbehandhngen och denfortsatta riksdagsbehandlingen en tjänst genom att ännu vänta medkommentarer, väljer jag herr talman, att vänta med dem. Hen (): Jag ber hen om ursäkt för att jagråkade yrka på remiss av hans motion. Han får så gäma stå för detremissyrkandet aUdeles ensam. Jag har mte yrkat att någon press-release skaUskickas med , även om det kanske vore ganska intressant för finansutskottetsledamöter att få någonting som innehöll en verkhg substans och inte bara dessamotioner. Låt mig säga att det kommer i form av propositioner. SklUnaden mellan selektiva och generella åtgärder är jagnog klar över, , Det är bara på det sättet att jag anser att degenereUa åtgärder som ni föreslår Inte kommer att ha någon väsentUg Inverkan pådet sätt som ni tror. Regeringens förslag Inrymmer en del genereUa åtgärder,dock riktade mot delar av näringshvet där man kan förvänta ett resultat. Det är Utet aUmänna formuleringar här som jag mte skaU gåIn på mera . Vi får diskutera det hela efter utskottets behandhng. AUmännaåtgärder av det slag ni föreslår kan varken klara den temporära arbetslösheteneUer förstärka näringsUvet. I det avseendet har vi tydligen ohka åsikter. Överläggningen var härmed slutad. N'' 109 Motionema nr 1489-1495 hänvisadestUl finansutskottet. Föredrogs och bifölls InterpeUationsframstäUningarna nr 125-159, § 5 Inteipellation nr 160 ang, åtgärder för att sänkaboendekostnadema Ordet lämnades på begäran tiU HerrWERNER i (vpk), som yttrade: Boendekostnadema fortfar att öka.Hyresutvecklingen tar sig bl. a. uttryck I att nyuppförda bostäder stårouthyrda trots att ett faktiskt bostadsbehov föreligger. Enligt statistiskacentralbyrån var i statsbelånade flerfamlhshus 1 203,730 och 508 lägenheter outhyrda under en, efterfärdigställandet. Aktuellare rapporter från särskUt storstadsregionerna ger enän mer talande bUd av konsekvensema av hyreskostnadernas stegring. Ett annatuttryck är det ökade antalet famUjer som erhåUer bostadstUlägg, Detta antalökade från 422 000 tUl 452 000 ,GenomsnittUgt är ökningen och i storstadsområdena . Ävenuppgifter om ett ökande antal familjer, som därutöver är nödgade att söka socialhjälp,belyser föhderna av hyressteg-rlngama. Den höjning av lånetaket varom meddelats I dagama hargivetvis en positiv inverkan på kostnadsläget inom bostadssektorn. Åtgärdenborde ha vidtagits och därmed förhindrat fullständigt onödiga kostnadsstegringar,som tyvän kommer att drabba åtskilUga hyresgäster. Den avgörande och verkhgttunga posten är dock räntan, Högräntepoh-tiken har starkt bidragit tUl att höjahyresnivån. Oaktat år upprepade krav såväl från fackligt håU som från hyresgäströrelsenssida och t, o, m, ställningstagande i prmclp för en stathg totalfinansiering avbostadsbyggandet från sida råder aUtjämt ett hyresuppdrl-vandefinansieringssystem mom bostadssektorn. Inte ens blygsamma diskontosänkningarhar fullt ut fått inverka på de långa lånen och på de bundnafastighetskreditema och därmed kunnat mverka i hyressänkande riktning. riktadeuppmärk samheten på nödvändigheten av att spräcka monopolkedjoma inom byggmaterialbranschen. Vid ett flertal tUlfällen har vpk:s riksdagsgrupp aktuahserat förstathgande av främst den tunga och utslagsgivande delen av byggmateriahndustrln. uttalade sig i samma riktning, i ger en god belysning av nödvändigheten av ett ingripande på detta område. De tre Inblandade privatkapitahstiska storföretagen ingav så Identiska anbudshandlingar, att t, o. m, exakt samma stavfel förekom i anbudshandhngarna. Markspeku lationen fortsätter. tUl 1970-1971 har markkostnadema ökat med . Kreditåtstramningarna och de totalt otiUräckUga medelsanvisnlngama tUl den stathga marklåne fonden lägger hinder i vägen för kommunerna att föha rekommendatlo- nema om en ökad markberedskap. Hänvlsnlngama inledningsvis om outhyrda nyproduceradelägenheter Nr 109 respektive om det ökade behovet av bostadsstöd talar förnödvändigheten den av ett förbättrat bostadsstöd. Men det är enbakvänd ordning att ökade samhäUeUga resurser bUrkanaUserade till banker och kreditinstitut och tUl profitörerna inombostadssektorn. De avgörande åtgärderna måste därför sättas hi på att bryta detprivatkapitahstiska inflytandet i denna sektor. Uppgiften måste vara attåstadkomma en vändning i kostnadsutvecklingen och möjhggöra en sänkthyresnivå. Med hänvisning tiU här anförda synpunkter hemställer jagom kammarens tUlstånd att tiU hen inrikesministem få rikta följande frågor: Är statsrådetberedd att skyndsammast möjligt medverka tUl en omläggning av systemet förbostadsbyggandets finansiering genom en stathg totalfinansiering förslagsvisgenom en stathg bostads- och samhäUs-byggnadsbank? Hur serstatsrådet på frågan om ett stathgt ingripande i syfte att bryta monopolkedjomaInom byggnadsbranschen genom ett förstathgande av I första handcementvarulndustrin samt andra åtgärder i syfte att öka samhäUets inflytande överbyggnadsmateriahndustrin? VUl statsrådetmedverka tUl att den stathga marklånefonden får ökade resurser för atttUlgodose kommunemas behov av krediter för markanskaffning? Denna anhållan bordlades. § 6 InterpeUation nr 161 om bistånd tiU DemokratiskarepubUken med anledning av översvämningar Ordet lämnades på begäran tUl HerrTAKMAN (vpk), som yttrade: Demokratiska republiken drabbades Iaugusti av mycket svåra översvämningar som en föhd av skyfall I Röda flodensoch Thal Binhflodens övre lopp och kraftig nederbörd också över deltaområdena.I ett tal ägnade premiärminister ett längreavsnitt åt översvämningarna. "Kommittéerna för kamp mot översvämningen hararbetat dag och natt både centralt och på de ohka lokala platsema", sadehan enhgt ett pressmeddelande, "De har mobiUserat statens resurser, delokala partiorganisationerna och arbetar-ungdomens förbund, armén och folketoch har kämpat utan vila med ett gränslöst hjältemod och I huvudsak lyckatsbesegra vattenmassorna och förebygga en stor katastrof" Översvämningarna har drabbat områden som till mycket stordel ödelades under de då utsattes för Intensiva ratlnmässiga bombningar. Även om den samhäUeliga organisationen är utomordenthgt effektiv, något som motståndsförmågan i försvarskriget vittnat så övertygande om, har de svåra översvämnlngama givetvis försenat arbetet med att förbättra befolkningens levnadsviUkor, har för övrigt genomfört omfattande bombningar av södra provinser efter översvämnlngama, särskUt då enhgt 77 amerikanskauppgifter mer än 200 plan var engagerade. Fredagenden Med anledning av vad jag anförthär anhåUer jag om kammarens 15 oktober1971 tiUstånd att tlU utrikesministernfå framstäUa föhande fråga: VUkaåtgärder är regeringen beredd att vidta för att ge Demokratiska repubUkenVietnam särskilt materieUt bistånd med anledning av de svåra Denna anhållan bordlades. § 7 Inteirpellation nr 162 ang. den östpakistanskakonflU(ten Ordet lämnades på begäran tUl HerrTAKMAN (vpk), som yttrade: Massakrema och det brutala förtrycketfortsätter i Bangla Desh (Östpakistan), Av landets 75 nuljoner Invånare har nuuppskattnings-vis 10 miljoner mom loppet av några månader flytt tUl ,Denna massflykt från hem och Invanda förhållanden till en existens, som fåttsin prägel av btisten på husram, föda, dricksvatten och hygienisk organisationsamt förekomsten av epidemiska sjukdomar, särskilt kolera, kan förklaras endastmed de outhärdhga förhåUandena i hemlandet. Västpakistans väpnade styrkor har sedan slutet av mars1971 systematiskt massakrerat inte endast anhängare av Bangla Desh, ettoberoende Östpakistan. De har, som en mängd ögonvittnesskildringar visat, bbla. ' stora rapport i (), medvetetoch planmässigt gjort befolkningen i allmänhet, musel-maner såväl som hinduer,tUl föremål för urskUhilngslösa massakrer. CMla har dödats med aUa medel. Städer eUer delar av städer har ödelagts. Uppgifterna om hur mångasom fått sätta hvet till som offer för massakrerna växlar meUan 250 000 och 1miljon, Ytterhgare många tusen beräknas ha dött av svält och sjukdomar, inomlandet eUer under flykten I , har Östpakistan ända sedan bildande1947 fungerat som ett slags inre koloni, där den stora majoriteten avbefolkningen varit utsatt för ett dubbelt förtryck, dels i sm egenskap avmycket fattiga, ett förtryck som de delat med majoriteten av Västpakistansbefolkning, dels i sin egenskap av bengaler med eget språk och egna nationellatraditioner. De makthavande i Västpakistan -visade sin avsaknad av hänsyn tiUden östpaklstanska befolkningen på ett flagrant sätt , då mångahundratusen människor fick sätta hvet tUl i en cyklon. De ansvarigavästpakistanska myndighetema kände tiU cyklonens styrka och riktningmen underlät att varna den östpaklstanska befolkningen, en underlåtenhet somanses ha medfört att flodvågen krävde minst så många offer som denannars skulle ha krävt. Det efterföhande räddningsarbetet sköttes från deansvariga myndigheternas sida med en sådan brist på initiativförmåga och energiatt talet om aktivt sabotage föreföU motiverat, 78 vidde första allmänna valen I fick , som verkade för ombildning tUl en federativ den stat, av rösterna i Östbengalen och erövrade 167 av de169 mandaten från detta område, fick därmed också majoritet i allpakistanskanatlonalförsamUngen, som har 313 platser. De förhandlingar som under våren 1970fördes meUan den västpakistanska mlUtäriuntans ledare ochAwarruförbundets ledare avbröts som bekant av den förre, somutan föregående varning anesterade Mujibur och samtidigtutlöste massakrerna mot Bangla Deshs befolkning, MujiburRahman ställdes inför en mihtärdomstol, som enhgt () har förklarat honom skyldig till "landsförräderi" ochrekommenderat dödsstraff Avgörandet beträffande dödsdomen har enhgt dettapressmeddelande hänskjutits tUl Yahya , pågår i Bangla Desh enväpnad kamp som har antagit karaktären av ett nationellt befrielsekrig. Frånmånga håh betonas de omedelbara riskerna för en hungersnöd av väldig omfattningom Inte effektiva hjälpåtgärder kan sättas in utan dröjsmål. Föratt minska befolkningens hdanden och offer I Bangla Desh, för att bispringaIndien som fått ta emot många mihoner utblottade, svältande ochsjuka flyktingar och för att minska riskema för en väpnad konflikt, som kanutvecklas tUl ett storkrig, är det uppenbart att det krävs en snar pohtisklösning av Bangla Desh-frågan, I första hand måste massakrerna stoppas,hungersnöd och epidemier förebyggas och flyktingama beredas möjlighet attåtervända hem utan risk för repressaUer, vidare måste Mujibur försättaspå fri fot. AU dhekt eUer indirekt hjälp tUl Yahya Khans mllitätiunta börstoppas. Medhänvisning tlU vad jag här anfört anhåUer jag om kammarens tUlstånd att tiUherr utrikesministem få ställa föhande fråga: VUkaåtgärder har vidtagits eller kommer att vidtagas från den svenska regeringenssida för att bistå flyktingarna och bidra tUl en poUtisk lösning av frågan omBangla Desh (Östpakistan)? §8 InterpeUation nr 163 ang. planering för civil produktion inomkrigsmaterielindustrin Ordetlämnades på begäran till (vpk), somyttrade: Ett betydande antal människor inom landet är nu för sin försörjningberoende av svensk tUlverkning av försvarsmateriel. Bara inom de två störstaföretagen som levererar dyUk materiel, och AB , kan antaletanstäUda som är försörjnlngsmässlgt beroende av försvarsmaterieltUlverknhig uppskattastUl omkring 10 000 personer. UtveckhngenI fråga om statens inköp av försvarsmateriel beror på kommande beslut om försvarets framtida struktur och nivå, 79 Nr 109 Enhgt min och mitt partis, vpk;s,mening är det nödvändigt att Fredagenden uppehåUer ett försvar som syftartill värn av det nationella oberoendet, 15 oktober1971 menar att en annan stmktur hosförsvaret skulle kunna nedbringa -------------------- kostnaderna avsevärt. Det betyder att -vi förordar en försvarsorganisation som ejutgör en kopia av stormakternas offensiva mUitärapparater utan ett defensivtInriktat försvar som tar till vara de erfarenheter som gjorts mom de nationeUabefrielserörelserna. En dyUk mriktning skuUe leda till att kostnaderna förInköp av försvarsmateriel skuUe minska och då främst kostnaderna för offensivtinriktad dyrbar materiel. Även om en dyhk inriktning av försvaret ej -vinnerstatsmakternas glUande kan en minskning av vissa materieUnköp emotses under denärmaste åren. En minskning av bestäUnmgama på försvarsmateriel kanfrigöra arbete och materiella resurser för samhäUsnyttiga ändamål. Men omtillräckliga förberedelser Inte vidtagits kan den också leda tUl betydandeomstäU-ningssvårigheter för i första hand de företag som har stora leveransertill försvaret, I många faU är omstäUnhig mte möjlig, och då får respektivefabriker lägga ned sin tiUverkning, Min hemort, , domineras av ett enda stortföretag, AB , av dess fakturering utgöres avförsvarsmateriel, av vilket en mindre del exporteras och en större dellevereras tiU svenska försvaret. Enligt Information, som företaget lämnat tih kommunen, kanman mte utesluta att en nedgång I företagets leveranser av försvarsmateriel, påsikt, kan leda tiU att 2 000 tUl 3 000 anställda måste avskedas, omersättningstillverkning ej kan kompensera bortfaUet i sysselsättning. Med hänvisning tUl det anförda hemställer jag om kammarensmedgivande att tUl få stäUa föhande frågor: 1, FöreUgger eUer finnesunder utarbetande någon plan för krlgsmate- rielindustrins omstäUning tUl produktion för civila ändamål? Om så mte är fallet,avser Industriministem att ta Initiativ tUl en sådan planering? Denna anhåUan bordlades. § 9 Interpellation nr 164 ang. bidragen tiU olönsamkoUektiv trafik Ordet lämnades på begäran tUl HenMAGNUSSON i (vpk), som yttrade; 1 det av vårriksdagen fattade trafikpolitiskabeslutet uttalades "att stor försiktighet bör Iakttagas vid nedläggandet av trafiksvaga bandelar". Bakgranden tUl detta uttalande var givetvis den växande kritiken mot trafikpohtikens utformning, en kritik som också i hög grad riktats mot trafikpohtiska beslut. har också framhålht att nedläggningsfrågor inte får bedömas enbart från järnvägs- ekonomiska synpunkter utan skaU avgöras med beaktande jämväl av ohka sociala och näringspohtiska aspekter. Försörjningen med kollektivtrafik gO måste håUas på en tiUfredsstäUandenivå. Om nedläggning av bandel ändå måstekomma till stånd skall såvitt möjligt sådan ersättningstrafik ordnas att kravetpå en god trafikförsörjning kan tiUgodoses, den Enligt uppgifter inhämtade av upplysnmgstjänstpågår för närvarande nedläggningsundersökningar av det trafiksvaga nätet. Nedläggningsbeslut förehgger för , är medtagna i SJ;s undersökningsplan, men undersökningen är ännu ej påbörjad,Ytterhgare tiUhör det trafiksvaga nätet, men banornas betydelse påsikt omöjUggör en nedläggnmg. Det faktum att SJ;s krav på höjda taxor inte helt tillgodosågsav regeringen har föranlett generaldirektören , , att uttalaatt nedläggning av persontrafik på ytterhgare bandelar nu måste bh aktuell, SJ:s krav på taxehöjningar blev upptakten tUl en mycketUvhg debatt om trafikpohtiken i vårt land. Denna debatt var, som förutpåpekats, mycket kritisk mot den nuvarande trafikpoUtiken och har riktatuppmärksamheten på en rad bristfäUigheter och problem, inte minst frågan omnedläggande av s, k, olönsam trafik. Det är väl också utan tvivel så, atttaxehöjningarna leder tUl sämre förutsättningar att upprätthåUa trafiken påtrafiksvag bandel. Flera aktuella fall visar att den senaste taxehöjningendrivit bort trafikanter och därmed fått tUl stånd ett sämre läge Inför enlönsamhetsundersökning. Servicen försämras dessutom ytterhgare, vilket i sintur också påverkar trafikfrekvensen. Den UvUga trafikdebatten är naturUgtvis positiv och bidrarpå ett verksamt sätt tUl att få fram en ny syn på traflkpoUtikens utformning ivårt land. KoUektivtrafikens betydelse betonas aUtmera, nackdelama med en utanhämningar växande bihsm hkaså. I det sammanhanget påpekas aUt oftare attbUismens kostnadsansvar inte kunnat faststäUas. Enigheten tycks dock varapåfallande om att biUsmen inte på långt när betalar de kostnader den förorsakarsamhäUet; det har här nämnts summor på åtskilhga miharder kronor. Man har I detsammanhanget påpekat det orimhga i att SJ åläggs ett extremt krav på uppfyUandeav sitt kostnadsansvar, ett krav som för fram tiU nya taxehöjningar ochåterigen minskat trafikunderlag i en ständig kretsgång. Den s. k.koUektivbiljetten, statens ersättning tUl SJ för upprätthåUandet av s. k,olönsam trafUc, kan ju Inte på något sätt anses utgöra en insats frånsamhällets sida, som kan betraktas som likvärdig med den som görs för bilismen.Detta förhåUande bhr särskUt påtagUgt om man också beaktar att i dagenspenningvärde ger statskassan Innevarande budgetår ut 30 mihoner kronor mindreför den s, k, kollektlvbUjetten än för det första budgetåret efter 1963 årstrafikbeslut. Den aktuella summan är . Ej hellerefterskänkning när det gäUer inbetalning av räntor kan förändra bilden av attSJ i det här avseendet befinner sig i en ogynnsam situation jämfört medbUtrafiken, En fråga som också har sitt intresse I detta sammanhanggäher frågan om bidragen tUl den s, k. ersättningstrafiken. Statens bidrag till sådan utgör 12 mihoner kronor . Det måste anses vara ett absolut rättvisekrav att ersättningstrafik inte skaU behöva upphöra efter det den insatts, även om trafikunderlaget kan betraktas som ° 6 protokoU 1971. Vidriksdagens behandhng av denna fråga förutsattes att bussbidrags- den utredningen skall framläggaresultat av sitt arbete tUl riksdag, Om inte detta bUr faUet måste detanses rimligt att ändå beslutar om höjning av bidragen till ersättningstrafiken, TUl ovanstående resonemang bör fogas det faktum att SJallt oftare kräver kommunerna på ersättning för upprätthållandet av olönsamtrafik. Det är högst förståeligt om kommunema, mot bakgrunden av bl a, deras iregel ansträngda ekonomiska läge, mestadels värjer sig. Inom kommunerna synesden aUmänna meningen vara att ett sådant förfarande inte rimmar med 1963 årstrafikbeslut; man menar att de liksom hittUls skaU klara sinatätortstrafikfrågor, men att glesbygdstrafiken och den mer regionala trafikenbör det vara statens sak att lämna ersättning till Det är enUgt min uppfattning nödvändigt att regering ochriksdag ger uttryck för en positiv syn på frågan om höjande av ersättningen förbedrivandet av s, k, olönsam trafik. Trycket på SJ att forcera framnedläggningar skuUe kunna minskas och den för SJ ogynnsamma atmosfär, som detåterkommande talet om nedläggningar ger upphov tUl, skulle kunna motverkas.Detta är vidare nödvändigt för att beslut om stor försiktighet vidnedläggning av bandelar och om att en tUlfredsstäUande transportförsörjningskaU tryggas för landets olika delar skall kunna efterlevas. Det förhåUandetatt ersättningen reeUt är mindre nu än ger emellertid inte pånågot sätt uttryck för en positiv syn på frågan. Det är därför, enUgt min uppfattning,nödvändigt att regering och riksdag möjligt omprövar sin stäUning, Med hänvisnmg tiU det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tlU herr kommunikationsministern ställa föhande frågor: Är statsrådet, med anledning av vårriksdagenstrafikpolitiska beslut, beredd att framlägga förslag syftande tlU en betydandehöjning av anslaget till ersättning för s, k, olönsam trafik? VUl statsrådet medverka tUl en precisering i fråga omansvaret när det gäller utbetalande av sådan ersättning I en för kommunemagynnsam riktning? Denna anhållan bordlades. § 10 InterpeUation nr 165 ang. erfarenhetema av visssocial forskning Ordet lämnades på begäran tUl (), som yttrade: Hen talman! diskuterades med stor intensitet frågan om behovet av social behandhngsforskning och hur denna skulle kunna initieras och bedrivas. Bakgrunden var självfaUet att man förvänta de sig att sådan forskning särskilt om den fick karaktär av målforskning skulle ge resultat, som skulle kunna bidra till socialvårdsverksamhetens rationaUsering i oUka hänseenden. Vården skuUe därigenom kunna ge bättre rehabiUterande effekt och kanske även bedrivas till lägre kostna der, ett i dagens läge I hög grad önskvärt utfaU av forskningsinsatserna. 82 Vissa åtgärder -vidtogs efter handmed det tUl synes direkta syftet att mötabehovet av social behandhngsforskning. tUlsattes sålunda samarbetskommittén försocial den forskning. Dess uppgift har en smula knapphändigt angivitsvara att ta upp frågor om undersökningar av allmänt Intresse,som aktualiseras I det socialpolitiska arbetet, och främja samarbete i sådanafrågor meUan förvaltningen och den vetenskaphga forskningen (jfr 1970 och 1971års riksdagsberättelser). Kommittén består av ordförande statsrådet och tolv ledamöter samt därtiU vissa experter. november1969oktober 1970 har kommittén håUit fyra sammanträden. Det föreligger ävenden upplysningen, att kommittén verkstäUt en kartläggning av forskningsprojektpå det sociala området 19671969 (stencil S 1970:2). Andra resultat avkommittéarbetet har såvitt känt inte sammanställts och pubhcerats. Vidare be-vihade och ett anslagpå 2 mUjoner kronor tUl försöksverksamhet på det sociala området. Detta anslagtorde kunna användas även för forskning eher forsknlngsllknande verksamhet. Uranslaget kan sålunda bidrag utgå tUl "undersökningar, utveckUngsarbeteoch försöksverksamhet inom verksamhetsområde". Detkan bl a. gäUa prövning och utvärdering av nya metoder mom det sociala områdethksom undersökningar, som tar sikte på vidareutveckling av visst område ifråga om mål, metoder, organisation och resursanvändning. Någon sammanstäUning av hur nu åsyftade anslag hittUlsdisponerats har veterhgen mte offentliggjorts, även om det är känt att bidragur anslaget lämnats tUl en del forsknmgsplanerlngar och pågående forskningsinsatserav den typ, som anslaget avsett att främja. Naturligt nog förehgger mte heUernågon resultatredovisning. Företrädare för den kommunala socialvården brottasemeUertid nu som allvarUgt med de soclalterapeutiska frågornai vidsträckt mening och känner sålunda behovet av stabUare kunskapsgrundvalför socialvårdsverksamhetens organisation och praktiska bedrivande. Det finnsdärför aUtjämt ett djupt och vidsträckt Intresse för den socialabehandhngsforsknlngen och dess effektiva bedrivande bland dem som närmast äransvariga för socialvården ute på fältet. Sannolikt gäller detta även stora,mera samhäUsmedvetna medborgargrupper med intresse för socialvårdens aktuellaspörsmål. Då man i antydda kretsar alltjämt hyser förhoppningar om attforskning av här förevarande slag allteftersom resultat av denna redovisasskah kunna ge verkhg vägledning i försöken att lösa de många komphcerademänskhga problem, som socialvården av stäUs inför, har närmare besked omintentioner och arbetsplaner för den nämnda samarbetskommittén efterlysts. Enöversikthg redogörelse för de undersökningsprojekt som genom bidrag uranslaget tUl försöksverksamhet på det sociala området erhålht stöd har ocksåefterfrågats, varjämte önskemål uttalats om besked om tidpunkten för eventuellaresultat av undersökrungar och forskningsarbete av här åsyftat slag. Med stöd av vad sålunda anförts får jag anhålla omkammarens tUlstånd att tUl herr socialministem få stäUa följande frågor: Ärsocialministem vllUg redogöra för erfarenheter av arbetet inom 83 Nr 109 samarbetskommittén för socialforskning och arbetsplanerna för denna samt för de undersökningaroch försöksprojekt, som 15 oktober1971 stötts genom bidrag ur det särskUda anslaget till socialaundersökningar, ------------------- utveckhngsarbete och försöksverksamhet? När kanresultat av kommittéarbetet speciellt i vad gäller social behandhngsforskning respektive av de bidragsstödda undersöknlngama ochförsöken beräknas förehgga? Denna anhåUan bordlades. § 11 InteirpeUation nr 166 ang. stämbandsoperationer påhundar Ordet lämnades på begäran till HenHENMARK (fp), som yttrade: Enligt pressuppgifter har stämbandsoperationerpå hundar, med avsikt att förhindra hundens möjlighet att skäUa, utförts ivissa fall Enligt lag om djurskydd , § 2, skah "djur behandlasväl och såvitt möjligt skyddas för hdande". Jämhkt kap, 16,§ 13, skaU den som utsätter djur för otillbörUgt Udande dömas för djurplågeritill böter eller fängelse i högst .