prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är tal om tullunion eller handelsavtal, om manfår hälla sig tUl vad , utrikesutskottets ordförande, sade ilördags. Även om det hade gälll medlemskap eller associering och Romfördragelalltså mera specifikt hade kommit in i bilden, skulle såvitt jag kan förstå efler samråd med en del experter pä EEC-frägor vär monopoliseradealkoholförsäljning inte behöva brytas upp vid en anslulning lill EEC, Inteheller skulle hinder föreligga för lagUga inskränkningar i eller stopp för Ang. regleringen av alkoholförsäljningen vid enanslutning till EEC Ang. regleringen av alkoholförsäljningen vid enanslutning tiU EEC alkoholreklamen,som hör lill de aktuella spörsmålen inom alkoholpolitiken. i EEC-landet lär del finnas viss lagstiftadbegränsning av alkoholreklamen. I fråga om alkoholbeskatlningen har enligluppgift de allmänna ekonomiska harmoniseringssträvandena inom EEC hittillsgällt formerna för beskalt-rungen, medan frågan om skattebelastningens storlekhar lämnats utanför. Det torde alltså ha funnits möjligheter alt hävda vårasträvanden på det alkoholpoliliska omrädei, även om fulll medlemskap hadekommii i fråga. Vid fortsatta överläggningar och senare förhandlingar medEEC - om nu kontakterna som vi fär hoppas inle avbryts blir del väl somannars vid förhandlingar att man ger bud och mot bud. Flera EEC-länder harsäkerligen etl starkt vinstinlresse av all öka sin försäljning av alkoholdryckeroch av all exportera sådana. TUlkomsten av en EEC:s vinmarknad lyder pä dellainlresse och på slormarknadsslrävanden även i fräga om dessa drycker. Det ärtillfredsställande, om möjlighelerna all hävda en alkoholpolitik efler våraegna linjer kommer att utnyttjas. Jag framställde min interpellation för alt fä lill sländviss offenllig uppmärksamhet kring denna problematik och framkalla etluttalande av regeringen av ungefär den lyp som föreligger. Enligl beslämdauppgifter fäste den norska regeringen sådan vikl vid hithörande ling, allNorges ansökan försetts med en PM om vissa förbehåll avseendealkoholpolitiken som bilaga lill denna ansökan. Har jag rätt i min förmodan attvi kan ulgå frän all den svenska beredningsgrappen också fått klara besked omregeringens syn pä alkoholpolitiken vid en anslutning i en eller annan formtill EEC? När jag lyssnade på interpellanten hade jag enkänsla av alt han i silt inlägg, i varje fall inledningsvis, gav sig ut påalllför vida vatten. Den omständigheten all vi har kommii lill denuppfallningen all en anslulning till EEC inte är någon realitet bygger påvår uppfattning om hur en sädan anslulning är förenlig med neutralitetspolitiken.Men vi har sagt all pä alla andra områden är vi beredda att diskulera. har ju alkoholpolitikeningenting med neutralitetspolitiken alt göra, och följaktligen kommer den altbli föremål för en diskussion. Men regeringen är hell medveten om all deleuropeiska mönstret för alkoholkonsumtion, alkoholförsäljning och vad del nukan vara inle passar i vårl land. Del är del som jag har velal säga i millkorta svar, alltså all vi kommer all hävda möjligheterna att fä ha vär av andraskäl betingade ordning för alkoholkonsumtion och försäljning. HenWIKLUND i Slockholm (fp): Jag ber all fä lacka finansminislern för deltakompletterande svar, eftersom man nog kan tolka interpellationssvaret litetolika. Där talas del nämligen endast om att regeringen är medveten ombetydelsen av alkoholpolitiken. sade finansministern ullryckligen altregeringen vill hävda den ordning vi har i vårt land på detta område. Detta tyckerjag är något klararebesked än det som ges i själva svaret. Jag ber att få tacka för denkompletteringen. Överläggningen var härmed slulad. § 7 Ang. ersättningen för läkemedelskostnader Herr socialministern erhöllordel för all besvara i (fp) den 4 februariframställda interpellalion, nr 40, och anförde: i har frågat, omjag vill medverka lill all beslämmelserna om prisnedsatla läkemedel kompletterasså, all prisnedsällningen för läkemedel som ordinerats ivissa fall beräknas som om recepten ulskrivits . De nuvarande reglerna för prisnedsältning på läkemedel hartillämpats . Rabatten beräknas pä den sammanlagdakostnaden för förskrivna läkemedel som inköps vid ettexpedilionsUllfälle. Rabatten utgör över etl karensbelopp pä 5kronor. Den del av kostnaden som överstiger rabatleras dock hell.Reglerna innebär att ingen behöver belala mer än vid ell inköp avmedicin pä recept som utfärdats . Är det avsett att förskrivningenskall expedieras mer än en gäng s. k. itererade recept beräknas dockprisnedsällningen på varie avsett expedilionsUllfälle. Detla sker således ävenom medicinen på ell sådant recept skuUe tas ut pä en gång. De av åberopadefallen torde avse patienter som antingen inle alls lagil ut medicin pä gamla recepteller också har kvar ell eller flera uttag pä ell s. k. ilereral recept. Jagvill erinra om all läkemedelsförmånerna måsle bygga på alt läkarnasordinationer förestavas av medicinska skäl. synes utesluta attutskrivning av nya recept eUer omskrivning av gamla recept pä redan tidigareförskrivna läkemedel sker för att t. ex. sätta ur spel de nämnda reglernaom beräkning av rabatten för medicin pä s. k. itererade recept. Dessa reglerhar bl. a. tUlkommit för att motverka en överförbrukning av läkemedel. Om desätts ur spel skulle det dessulom kunna belydligl öka kosinaderna förläkemedelsförmånerna. Jag är inle beredd all överväga en ändring avbeslämmelserna i den riklning antytt. Hen KARLBENGTSSON i (fp); Jag ber all få lacka socialministern försvaret, men det finns ingen som helsl möjlighel för mig alt vara nöjd med delsvar jag har fäll. Socialminislern är inle beredd att ens överväga en ändring iden riktning jag nu anlyll. Vad är del då jag har pekat pä som är så omöjligl? Jo,vissa smä förändringar med anledning av den erfarenhei man fält av den s. k.15-kronorsreformen. Jag skall i korthet redogöra för delta, som framgår av mininlerpellaiion. Den myckel posiliva läkemedelsreform som genomfördes den 1 Ang. ersättningen för läkemedelskostnader november1968 innebär alt läkemedelskoslnaderna för palienl vid elt och samma lillfälleinle översliger I . Förutsättningen för detta är all recepten gällerför samma patient, är utskrivna av samma läkare och har sammautskrivningsdalum. Detla krav på samma utskrivnings-datum innebär att dåläkaren vid patientens återbesök ändrar eller kompletterar mediciner - dåalltså nya recept skrivs ut lill samma patient fär patienten pä nyll belala15 kronor. Sä blir väl oflast fallel och kan upprepas mänga gånger då delgäller längvarigl sjuka. Då en patient numera får ett nytt recept utskrivet ombedsläkaren alll oftare all skriva om samtliga recept, så alt datum på alla blirdelsamma. Formellt kan detta vägras, men oftast uppfylls önskemålet. Läkaresysselsätts alltså ideligen med att skriva om ännu giltiga recept bara för alldatum på dem skall vara elt och delsamma. Mycken värdefull lid går härigenomförlorad för läkarna. Av rällviseskäl och oberoende av en läkares lid ellergodlycke bör denna förmän på ell likarlal sätt komma patienterna lill del. Jag har frågat statsrådet, om han vUle medverka till allbeslämmelserna belräffande den s.k. 15-kronorsregeln kompletteras så, all nuangivna olägenheter för patienter och läkare undanröjes. Det villealltså socialministern inte ens överväga. Jag har ell brev frän en läkare som skriver följandeangående denna fräga: "Man ändrar mediciner och man skriver ul nya receptpä mediciner som lagil slul. recept gäller ju bara ell är. Men är det däolika datum pä recepten får palienlen belala för varje specielltdaterat recept. Exempelvis: En blodtrycksmedicin utskriven den kosiar 15kronor. Ytterligare en blodtrycksmedicin den och dessulom ett lugnandemedel samma datum och etl sömnmedel kosiar Ullsammans ." Med förändringen i blodtrycksmedicinen ligger del så lill,säger denne läkare, och det verifieras av många, bl. a. av professor , oftast prövar sig fram och kommer all få ändra och skriva ut annan medicinvid återbesök. Del är ganska klarl alt del går till på det sättet. För aslmabesvär skrevs ul en annan medicin tillsamma palienl. Del kostade också . Den palienlen fär alllsä belala 45kronor för sina mediciner, och han kan betraktas som långvarigt sjuk. Omläkaren i stället vid besöket skrivit om recepten pä alla sorterna,skulle patienten fä allt för . Enklast vore då att slryka över detgamla datumet på de äldre recepten och i stället sälta . Men del gårinte, vilket sammanhänger med apotekens redovisnings-syslem. Läkaren får alllsäskriva om hela receptet, vilkel kan la ganska mycken lid. Finns det mängasädana fall varie dag, går mycken tid förlorad för läkaren jusl av della skäl. Man tycker, skriver han vidare, att man kan använda denbråda mollagningstiden lill annal än all silla och skriva om forlfarande gUligarecepl för all palienten skall få handla förmånligt, vilkel han lycker han ärklarl berättigad lill. Men jag lycker inte all del tillkommer mig alt bedöma ompalienlen skall ha en social förmån eller inte. Det blir vid bedömandet helthipp som happ och ulan större rättvisa. För jag skriver om recepten gladeligen,om jag har tid eller är på det humöret eller patienten verkar ha del dåligt slälll. Men det är en belastning och en Nr 53 irriterande arbetsuppgift om det molsalta råder. Ofta lar jag själv inilialiveiUll all skriva om hela receplhögen, och jag vägrar inle en patientsom begär del. Jag vet inle hur andra läkare gör, men det finns förslåssådana som skriver om och sädana som inle skriver om recept. Patienter som går till den ene åtnjuter förmåner som etl annat förläkemedels- Ärendet mäsle måhända drivas därhän att det blir enändring i receplkungörelsen med åtföljande bilagor. Vad skulle bU följden avetl positivt beslut? Jo, det flyter in etl mindre antal 15-kronor lillapoteken, och får ökade koslnader, för det är ju dettasom stär för läkemedelsrabalten. Men del lycker jag är rikligl, säger denneläkare. Har man nu en gäng beslulat om en social förmån, bör den göras rätlvisål alla och ulan läkarens känslomässiga bedömande. Och sä avlaslas vi läkareelt som vi betraktar det onödigt kontorsarbete. Ja, nog har våra läkare viktigare saker alt syssla med.Sjukvärdsköerna är länga och väntetiden är mänga gånger lång. Del förefallerrimligt alt om del behövs en lilen korrigering av en eljesl sä ulmärkl reformsom läkemedelsreformen uigör, borde delta kunna ske. .åtminstone borde manförsöka. De förändringar som behövs verkar ju inte innebära nägra oöverstigligahinder. Man bör väl försöka hjälpa långvarigt och kroniskt sjuka, när det nu ärsä som läkarna säger att det bara skulle behövas en ändring i exempelvisreceplkungörelsen för dessa kategorier. Men det framgår all paUenter blirolika behandlade, beroende på vilken läkare de träffar eller pä vilkel humörberörda läkare kan råka vara eller om de. av ell pressat arbetsläge finner sigvara förhindrade all skriva om de lidigare receplen. Jag hoppas därför alt herrsocialminislern, som jag har myckel stor respekl för och beundrar i mängaavseenden, även i della stycke ville bemöda sig om all fundera pä saken. Jag har en känsla av all iVarberg underskattar de verkningar i olika avseenden som hans förslag tilländring skulle innebära. Han karakteriserade dem som relalivl små delaljer. Jagser del inte sä, och jag vill erinra om all syflel med de nuvaranderaballregierna främsl är alt ge skydd ät dem som tvingas till framför alltdyrbara inköp av medicin. Reglerna innebär ju jag upprepar del all ingen behöverbelala mer än vid varje inköp av medicin på recepl. Ävenkonslruklionen av del s, k. karensbeloppet har samma syfle. Endasl ellkarensbelopp beräknas nu vid samiidigi uttag av medicin, medan tidigare, enligtdet gamla syslemet, karensbeloppet beräknades på varje läkemedelsposl. Del ärenligt min mening vikligt att läkemedelsrabalten inle konstrueras sä all denunderläliar en överförbrukning av läkemedel. Reglerna om beräkningen avraballen när man lar ut medicin pä samma recepl har ju ulformalsmed hänsyn lill detta. Det här syftet skulle motverkas om man ändrade reglernaenligl önskemål, som för övrigt skulle komma att föra med sigavsevärda kostnadsökningar för försäkringen. Ang. ersättningen för läkemedelskostnader Jag vUl upprepa vad jag mänga gånger har hafl anledningframhålla i deballer i bl. a. , nämligen all sjukförsäkringensläkemedelsförmåner måsle bygga pä att läkarnas ordinationer helt föreslavas avmedicinska skäl och inga andra skäl. Del är väsentlig att detla slås fasl. i (fp): Del är alldeles uppenbarl all del råder myckenoklarhel pä del här områdel. Del torde framgå av vad jag har anförl.Del är inte bra, och vi anser väl alla och jag hoppas också socialministern all vi särskUt borde försöka lägga saker och Ung till rälla för dem som har detvärsl, även om del skulle komma all medföra ylleriigare koslnader. Detta inserockså de aUra flesta läkare, som får ta av sin dyrbara tid för att skriva omdessa recepl. Det kan ocksä ske mycket godtyckligt, som jag framhöU, och deltaär nalurliglvis fel. En annan delalj, som också delvis torde försvåraläkesmedelsförskriv-ningen - det sägs i varje fall av läkare - är all apotekennumera behåller recepten, vilket medför att en del patienter uppger sig hasvårl vid byte av läkare att redogöra för vilken medicinering de slår under.Den nya läkemedelsreformen, som genomfördes och som varmyckel positiv - del har sagts all den innebär all läkemedlen kosiar har lett till alt många patienter önskar fä större förpackningar och fleraolika preparat utskrivna för att därigenom kunna utnyttja reformen istörsta möjliga utsträckning. Docent skriver i alldel inte är hell ovanligt att patienterna anser att del Ullhör samhälletsservice att förse medborgarna med medicin och då speciellt för långtidssjuka. Dessa faktorer ökar naturligtvis läkemedelskostnaderna,men professor framhåller: Det kan rent av vara möjligl alt del har varillagstiftarens mening all patienterna skall få ul all den medicin de behöver lUlfälle och inte vid flera olika och all man därigenom skulle minska denenskildes läkemedelskostnader. Del slär vidare om patienter under långtidsbehandling ochmed en väl inställd terapi, all del vid exempelvis högt blodtryck är vanligtmed kombinalionslerapi. Om man bedömer all prognosen är sä pass god altpalienlen lever del närmaste året finns del all anledning all vid ett och sammalUlfälle skriva ul läkemedel för ell kvartals eller ell halvl ärs förbrukning.Della kan innebära förskrivning av stora förpackningar av elt eUer etl parläkemedel samt något mindre förpackningar av läkemedel som enbarl las en gångper dag. Prakliskl är all tillse att de ohka medlen räcker ungefär lika länglid, sä att läkemedelsförrädel kan förnyas . Detta säger han - ärett exempel på en från medicinsk synpunki fullt motiveradläkemedelsförskrivning för , som kommer att leda till ökadeläkemedelskoslnader för staten. har selt della typfall som ett exempel päatt man från slalens sida funnit denna väg enklare all beträda för att sänka läkemedelskostnadernaför kroniskt sjuka. Såsom framgår av vad jag anförl råder slor oklarhel pådetta område. Jag vill än en gång ultala alt jag fortfarande hoppas altsocialministern med anledning av vunna erfarenheter vill komplettera gällandefemton-kronorsregel, så alt de nuvarande ölägenheterna avlägsnas. Jag vill gärna säga lill iVarberg alt jag vid flera lillfällen har fåll den omvändafrägan, nämligen huruvida inle beslämmelserna är för liberala och därför kanmedföra en överförbrukning av läkemedel. Jag har vid sådana lillfällen haftanledning all betona all del ligger elt storl ansvar pä läkarna dä del gällerförskrivning av läkemedel. Jag har ocksä vid sädana lillfällen jag vUl gärnaundersiryka del hafl anledning all slarkl belöna läkemedelsreformens slorasociala betydelse, vilken också har framhållit . Den gernämligen ell effeklivl skydd beträffande kostnadssidan särskilt för mångamänniskor som måste använda medicin . Jag skall inte la upp koslnadssidan närmare, men jag villgärna erinra om alt kostnaderna för de raballerade läkemedlen låg pä cirka 400 miljonerkronor när reformen genomfördes . Vi har sedan hafl en stegring med cirka50 per är. Säsom jag framhållit har de regler som herrBengtsson i nu vill ändra bl. a. lillkommil för all motverka enöverförbrukning av läkemedel. Jag tror alt det är viktigt att man inte lapparborl den aspeklen när man nu diskuierar dessa frågor. i nämnde de stora förpackningarna.Jagskall inte gå in pä detta. Jag har i tidigare debatter om dessa frågor sagtatt läkarna självfallet kommer in i bilden här eflersom enbarl en medicinskbedömning fär beslämma förpackningens storlek. tillämpningen av principema för vapenexport Överiäggningen var härmed slutad. § 8 Ang. tillämpningen av principerna för vapenexport Herr handelsminislern erhöll ordel för all besvarafm () framställda interpellation, nr 67, och anförde: har i en interpellation den 3 marsfrågat mig om regeringen anser att med den utveckling som händelserna tagit desenasie dagarna i Pakislan en exporl av krigsmateriel lill della land slår iöverensstämmelse med principerna för vapenexport. De principer som regeringen följer vid prövning av fräganom utförsel av krigsmateriel har redovisats i stalsminislerns svar den 25 april1956 pä interpellation i försia kammaren. för beviljandet av utförsellicens för fyraflygplan förelåg - trots vissa oroande händelser i Pakislan - ingasådana underrättelser att utförsel kunde vägras utifrån dessa principer.Tvärtom hade ulvecklingen i riktning mot införande av konstilulionellt slyre iPakislan fortgått planenligl. Presidenten hade, efter del all val hållils underhelt ordnade former, sammankallat den konstituerade nationalförsamlingen lillden . Församlingens försia uppgifl skulle vara all ularbela en nyförfaUning för Pakislan. Redan nägra dagar efter det utförselliUständ meddelats erhöllemellertid regeringen sådana rapporter om lägel i mottagarlandet att de skulleha medfört etl avslag pä den gjorda framställningen om de förelegal vid Ang. tillämpningen av principerna för vapenexport Regeringen beslöt dä alt ompröva den utfärdadeUcensen. Konseljbeslut fattades om att licensen lUls vidareicke fär utnytljas. Jag ber att få lacka statsrådet försvarel på min interpellation från . Den oro jag kände för utveckUngeni delades vad jag förstår av regeringen, som kort efter detinterpellation väckts i reaUteten bara nägra timmar meddelade, alt manåtertagit beslutet om bevUjande av utförsellicens för de fyra SAAB-planen.Situationen i etl land med latenta oroshärdar kan självfaUet snabbt förändrasfrån dag lill dag. I andra länder kan, som utrikesminisiern påpekal i etl lal,det råda etl förrädiskt lugn, som bara beror pä att regimen är effektiv och attdet egentligen bara är fråga om ell instabUt modus . Vi riskerar därföraUtid att bryta mot principen om förbud mot export tUl oroliga områden.Händelserna i Pakislan nu senasl påvisar riktigheten i utrikesministernspåpekande. Jag är självfaUet glad äl regeringens beslut om återtagande avulförsellicens för de fyra planen. Belräffande de principer som gäller för utförsel avkrigsmateriel åberopar statsrådet statsministerns interpellationssvarfrån den 25 aprU 1956. I det interpellationssvarel sägs bl. "1 ställethar i allmänhet tUlämpat principen alt över huvud vägralicenser tUl staler, som för tUlfället är invecklade i akuta internationellakonflikter eUer i vilka inbördeskrig är rådande eller där del internationellaeller interna läget är så hotande, att fara för oroligheter eller krigföreligger". Den akluella händelsen med snabbt förändrade förhållandeni mottagarlandet påvisar enligl milt förmenande del självklara i attregeringen måste se mer restriktivt på licensgivningen i forlsältningen för altundvika utrikespolitiskt känsliga situalioner. Självfallei är del ytterstangeläget alt än mer ingäende få säkra informalioner om mollagarlandelspolitiska läge och stabilitet. Enligt min mening mäsle - under förutsättningatt bibehåller viss krigsmalerielexporl - det även i fortsättningenankomma på regeringen som sista politiskt ansvariga instans att utifrån deprinciper som gäller la slällning lill om licenser skall medges eUer ej. De motiv som anförs för krigsmalerielexporl brukar varaatt behöver ha överkapacitet i försvarsindustrin och en betydandetillverkning för export. Del vore självfallet av intresse altförutsättningslöst få belyst vilka alternativa handlingsvägar vid sidan om egenexport som finns för alt vinna de långa seriernas ekonomi, kostnadsläckning förutvecklingsarbete eUer tUlgång tUl utländska teknologiska landvinningar. Detlahar, säviit jag vet, inte gjorts. Handeln med vapen sker ocksä huvudsakligenmed den ena sidan av de tvä stora försvarsallianserna -detta kanske avlättförståeliga skäl. Ett annat argumeni för vapenexport är all om inleär berell alt sälja vapen kan vi inle heller räkna med alt få köpa av andra.Detla är etl lämligen obevisat påstående. Vapenköpande länder i en situationsom motsvararSveriges är t. ex. , och . De har inle vapenexport avSveriges lyp och omfallning men får trols delta köpa vapen på världsmarknaden.Ibland har ocksä i deballen skymlal synpunkter att handelspolitiska skäl skullemolivera en krigsmaterielexport för del. Enligt min mening bör varkenhandelspolitiska eller sysselsällningspolitiska skäl få molivera enkrigsmalerielexporl. För tydlighetens skull även om det kanske inte kan anseshöra hemma i denna debatl - vill jag deklarera min principiella inställning.Den är, som kanske framgåit av vad jag lidigare sagt, att inte skulletillåta nägon krigsmalerielexporl över huvud laget. Ur många synvinklar voredel enklast och riktigast. Det skulle vara en moraUskl försvarlig och enpraktiskt hanterlig väg. Jag grundar mitt ställningstagande pä allvapenhandeln som sädan knappasl kan ligga i linje med våra ulrikespoliliskaslrävanden och enligt mitt förmenande heller inte är helt i konsekvens med vårneutralitetspolitik. Att vi hjälper lill med uppruslning i världen genom altUllföra mer krigsmaleriel de samlade vapenarsenalerna, som vi i andrasammanhang talar så hårt emol, är en annan inkonsekvens. För del voredel en fördel all kunna agera inlernalionellt för fred och nedrustning ulan attha belastningen av om än restriktiv så dock exporl av krigsmateriel. Om exportlicens av någol skäl ändå beviljas börsjälvfallei principerna gälla: "att vägra licenser staler,som för tUlfället är invecklade i akuta internationella konflikter eller ivilka inbördeskrig är rådande eller där del internaiionella eller inlerna lägelär sä hotande, att fara för oroligheler eller krig föreligger". Möjligl ärall än klarare preciseringar behövs. Enligl min bedömning är den enda logiskahandlingslinjen att dä vägra licenser till länkbara konfliklomräden eller lillländer där risk för konflikl föreligger. Ocksä begreppel krigsmaleriel bör i sä fall utvidgas tillatt omfalla varor som kan länkas fä militär belydelse eller för militärt brukanvändbara varor. Delta skulle ge möjlighet all vägra export som kan bliutrikespolitiskt känslig. I regleras varor "som utan att varaklassificerade som vapen likväl kan komma till militär användning". IStorbritannien gäller reglerna för "varor som kan länkas fä militärbetydelse". a. exemplifieras del med transportfordon. Enligt minmening finns det ingen anledning för all vara mindre restriktivt närdel gäller begreppet krigsmateriel än och . Ang. tillämpningen av principerna för vapenexport HerrAHLMARK (fp); Det som händer i Öslpakislan är ännu en avde politiska konflikter och mänskliga tragedier i som eflerkrigsliden harvaril så rik på. Den lyp av mililär lösning pä sociala problem somVäslpakislans ledare enligl vissa rapporler nu lycks vilja försöka har i andraländer komprometlerals. Vår solidariiei med de människor somförsvarar rällen all själva fä beslämma sin framlid bör vi inle Iveka all geullryck för. Ocksä del bör sägas när slrider lycks pägä i Dacca ochÖslpakislan och de osäkra rapporterna därifrån ger grund för oro och medkänslamed dem som lider och förtrycks. 7 protokoll 1971.