prot · FU0996 · 1971-12-31 00:00:00 — Sedan är det självklart att det norrländska skogsbrukethar en rad problem som man behöver forska i och som motiverar särskUdaforskningsinsatser och forskningsprojekt också i dessa områden. Redan detnorrländska näringshvets ensidighet föranleder att en av de viktigastebasnäringarna skogsbruket genom forskning måste ges bästa möjligautvecklingspotential Det Innebär också att den skogliga forskningen i Norrlandbör ha en mycket betydande andel av de totala forskningsresurserna. Dennaforskningsinsats måste inriktas på föhande frågor; Hur man skahklara skogsföryngringen, särskilt i de norrländska höjdlägena. Det är avutomordenthg vikt att man där kan få den mogna skogen ersatt med ny skog, kan få en högre omsättningsförmåga och därmed också skapa ett bättresysselsättningsunderlag. Snöskytte ochrotmurkla utgör exempel på skadesvampar som härjar svårt I plant- ochungskogarna i . Man harbekymmer med skogsdriften på de marginella skogsmarkerna, där rotvärdet hggernära noll I många områden Ugger det redan på OmlokaUsering av viss statlig verksamhet OmlokaUsering av viss statlig verksamhet noll, ochdet kräver specieUa undersökningar och Insatser. Man måste få fram en resistensforskning ochavkommeprövning, exempelvis med avseende på köldkänshghet, som är av särskildvikt just i barrskogens norra utbredningszon. Detta har lett till att skogshögskolan harett forskningscentrum i , och högskolan har i sina äskanden under senare årmed hög prioritet begärt flera nya forskningstjänster för komplettering ochutvidgning, men tyvärt har dessa önskemål inte bhvit beaktade. Det hargjort att vi i den motion som jag nämnt har begärt att detta forskningscentrumsnarast skaU förstärkas. Vi motionärer har föht upp detta genom att i motioneni en första omgång hävda att man skuUe flytta 82 av skogshögskolans tiänstertUl , varav 9 tjänster på professorsnivå och övriga tjänster utgörande basorganisationför bl. a. jägmästarutbUdningen. Vi bedömer det nämUgen på det sättet, med hänvisning tiUvad jag här har anfört, att forskningens betydelse bör bh ytterhgare belyst.Från den utgångspunkten har vi sagt oss att det behövs en översyn av högskolansorganisation och verksamhet, framför allt i fråga om forskningen och hur manskah kunna klara den på ett hyfsat sätt. Vi har sagt: Låt oss få en sådanutredning och få den så snabbt utförd att man kan förelägga riksdagförslag om den framtida skogshögskolans orgarUsation och belägenhet. Det behövsför att kunna tiUfredsställa de anspråk som ställs på skogsforskningen i dettaland. Utskottet har ändock kommit fram tUl ett avstyrkande avmotionen och bifall tUl Kungl. Det är intressant att ta delav den tveksamhet som präglar utskottets skrivning rörande vår motion på dethär området. Utskottet säger att det "har ingående prövat frågan omskogshögskolans förläggning och har därvid stannat för att en förläggning tiUUmeå bör kunna godtas". Lägg märke tiU ordalydelsen "bör kunnagodtas"! Därefter anför utskottet: "Vid detta ställningstagande harutskottet dock utgått från att modifikationer i lokahserlngsfrågan kan bhnödvändiga dels med hänsyn tiU högskolans möjligheter att bedriva forskning isödra och meUersta och dels med hänsyn tUl den framtida organisationenav undervisningen. Utskottet förutsätter att dessa frågor närmare penetrerasvid den fortsatta prövningen av ärendet." Vidare säger man och anslutersig där tiU departementschefen att högskolans avdelning i i södraDalarna bör byggas ut och kan byggas ut om det visar sig lämpUgt. När man läst denna motivering från utskottet frågar mansig av vilken anledning utskottet inte kunnat biträda motionen utan i stäUetkomnut fram tUl ett bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslag, nämUgen att man utanreservationer skuUe förlägga skogshögskolan tUl utan att ta hänsyn tUl deforskningsobjekt som det ändå rör sig om. TUl detta skaU ytterUgare ett skälanföras, vUket talar för vår motion, nämligen att utskottet informerats ochunder hand fått uppgifter om att det inom skogshögskolans styrelse i samverkanmed representanter för skogsindustrin pågår en utredning om skogshögskolansframtida organisation. Denna utredrung borde rimUgen ha kunnat få slutförasinnan slutlig ställning tas tiU lokaUsering av forskningsverksamheten inomskogshög- skolan.Det talar för, menar jag, att man skuUe ha föht vad motionen föreslagit, nämUgenett beslut om en förflyttning av ett antal tjänster, närmare bestämt 82,tUl och i övrigt en översyn av forskningsuppgifterna på ett sådant sättatt man skulle ha kunnat få ett förslag tUl nästa års riksdag. Vad jag här anfört, herr talman, i Unje medreservationen 8 tlU utskottets betänkande, och jag ber därför, hen talman, attfå yrka bifall tUl reservationen 8 i fråga om skogshögskolans framtid. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HerrDOCKERED (c): Trots att dagen har fortskridit så långt finnsdet alltjämt flera talare anmälda. Jag skaU därför söka koncentrera mig. Jaghar skrivit på motionen 1295 som i åberopade, ochjag vill instämma med honom. Vi är mycket oroUga om hela skogsliögskolan läggesför långt från , I bör finnas en forskningsstationmed hänsyn tiU skogens betydelse i denna landsdel. Detta viU jag säga utan attjag därför tror, som förutsatte, att vi lever på hästdroskornastid, KUmatet, zoologiska och biologiska verkligheter etc. ger oss anledning tlUoro om forskningsinstituten läggs för långt bort. Jag viU därför yrka bifaU tUl reservationen 8 som herrEric också yrkade bifaU till. Jag har vidare, herr talman, tillsammans med hen Wirmarklämnat en motion om att förlägga luftfartsverkets centrala ledning tiU motionen har nr 1294 - i stäUet för att som propositionen föreslagit läggaden tUl . Jag vill understryka att denna motion inte är föranledd avomsorgen om en lokaUsering till den egna bygden. Intresset är en god funktion iverket. har tidigare framhålUt att kostnaden för flygverksamhetenbör håUas nere. I jämförelse med utlandet hankar luftfarten i vårt land efter.Som SAS och Linjeflyg anger i sina remissvar är kontakten med kunderna viktigför luftfartsverket. har ju utskottet det är ganska intressant knippatihop luftfartsverket med en hel del andra institutioner. Man har angivitpersonalpensionsverket, provningsanstalten och luftfartsverket. Utskottet sägeratt bl a. de skäl som vi anfört i vår motion om luftfartsverket Inte övertygatutskottet om att utflyttningen inte skuUe vara möjUg att genomföra. Visst ärdet möjligt att genomföra en utflyttning, men vi är inte övertygade om attutflyttningen är riktig. har också en helt annan syn på problemen.Verket har uppvaktat utskottet med anledning av vår motion och stöttat uppdenna. Jag viU citera ur verkets sammanfattande punkter: "1) är i hög grad decentrahserat. Avcirka 1 300 anstäUda tUlhör cirka 1 000 decentrahserade enheter,flygplatsförvaltningar och besiktningskontor. För effektivt arbete inom verketär nära kontakt med dessa enheter nödvändig. En lokahsering tUl Nonköpingskulle omöjliggöra den nära kontakt som erfordras. Flyttning tiU gerdäremot aUra bästa kontaktmöjligheter. 2) Verketskontakter med stathga myndigheter och ohka institutioner OmlokaUsering av viss statlig verksamhet försvårasmarkant vid flyttning tUl men kan utan större olägenheterupprätthåUas vid flyttning tlU . 3) Verket behöver ha nära kontakt med de störreflygföretagen, vUka samtUga finnas på eUer , Detta kontaktbehovkan vid lokalisering tiU tillgodoses utan större uppoffring av tid ochkostnader. SAS och har starkt understrukit detta kontaktbehov." Jag vUl understryka att jag anser att luftfartsverket börfinnas vid vår storflygplats. En förläggning tiU Nonköping är om mte omöjUg sådock felaktig, och jag fruktar, herr talman, att den bhr så felaktig att denkommer att negativt påverka flygverksamheten i landet. Jag yrkar bifall till reservationen 2 under punkten 3 iinrikesutskottets betänkande nr 15. HerrHENRIKSON (s): Någon sade att det beslut somriksdagen nu går att fatta kan betraktas som ett historiskt beslut. Då är välockså den diskussion som föregår beslutet historisk. Jag är medveten om att deflesta synpunkter som kan läggas på ämnet redan är anförda, och jag skalldärför endast beröra en fråga som har varit föremål för vissdiskussion. har på samtliga punkter utom två stäUtsig bakom regeringens förslag angående omlokaUsering av viss statUg verksamhet.De två undantagen är dels utlokahseringen av produktionsenhetoch delar av utbUdningsenhet, dels placeringen av mynt- ochjusteringsverkets mynt- och medaljtUlverkning, Jag avser att uteslutandeuppehåUa mig vid den första delen, ahtså frågan om placering. Som bekant frångick regeringen delegationens förslag påden punkten och föreslår i propositionen att produktionsenhetskall förläggas tiU . Man har därvid tydhgen tagit intryck av bl. a.Sveriges Radios remissyttrande över delegationens förslag om en förläggningtUl . framhåller att en lokahsering tiU en ort närmareStockholm är att föredra. I remissyttrande framhålls också ser det som värdefullt att det finns tUlgång till högre utbildning ochforskning på orten i fråga. Av orter med rimlig närhet tUl nämnerSveriges Radio och . Man räknar då också med attSveriges Radios utbUdningsenhet placeras på samma ort som , Isammanhanget har också framhålhts önskvärdheten av att tUlgång tUl högreteknisk utbildrung finns på lokaliseringsorten. Närheten meUan ochLinköping gör att de sålunda uppstäUda önskemålen kan tillgodoses vid enlokaUsering tUl , Lokalfrågorna är naturhgtvis viktiga oavsett vilken ortsom vähs. Som framgår av propositionen förestår en nybyggnad av radio-TV-hus INorrköping. Man räknar med att det huset skah vara i drift /73.TRU-kommittén påpekar att dess lokalsituation är så prekär att behovet av enflyttning från de nuvarande lokalerna är överhängande. Det borde då, förefaUerdet mig, vara naturUgt att en samordning sker vid projekteringen avbyggnationen i så att lokalbehovtiUgodoses I det sammanhanget. Viss ekonomisk vinst borde därvid kunna göras.TIU detta bör läggas att Nonköping kommer att bU s. k. regioncentral Inom ramenför Radlos verksamhet. anför i sitt betänkande på denna punkt:"De regionalpoUtiska skälen är otvivelaktigt tyngre för lokalisering tillUmeå än för ." Några motiv för det uttalandet anförs inte avutskottet. Jag misstänker att utskottet vid sin bedömning och sin skrivningvarit rov för den debatt som pågår om förhållandena i Nonland aUmänt sett. JagtiUhör nu dem som menar att vi har anledning att på aUt sätt stödja aktiviteterför ökad sysselsättning i , men det hindrar Inte att man bör ha klartför sig att det kan finnas problem av hkartad natur i andra delar av landet. Det torde för de flesta vara bekant naturhgtvis ocksåför inrikesutskottet - att tUlhör de allra hårdast drabbade orternai landet när det gäUer strukturförändringarna inom industrin, TextUkrisen sattespår som man har känningar av . Jag menar självfaUet inte attTRU-kommitténs placering i skuUe komma att förändra densituationen. kommer den dock att väsentUgt medverka tiU att förbättraförhållandena. Ledamoten av inrikesutskottet hen Rimås borde ha haft ennaturhg uppgift mom utskottet att vid behandhngen av den här frågan om de förhållanden som råder i , Jag lyssnade med intressepå ' huvudanförande , och jag noterade att hanförbigick den frågan med tystnad; man kanske kan säga att det var en talandetystnad. För övrigt föhde jag det meningsutbyte som förekom mellanfröken och just om den här delen av utskottets betänkande.Det förefaUer som om ' svar tUl fröken i hög grad är enefterhandskonstruktion, när han säger att han är övertygad om att denutredning, som utskottet föreslår ytterligare skall ske på den här punkten,kommer att peka på Nonköping. Jag tror också att det kommer att bU på detsättet. Men, hen Rimås, det var ju så det har utskottets vice ordförande henFagerlund upplyst kammaren om -att vid den första omröstningen i utskottethamnade socialdemokraterna i minoritet just på den här punkten. Enkel matematiksäger oss aUa att om hen Rimås vid det tillfället velat stödja en utlokahseringav tUl , så hade förhällandet blivit det omvända, dvs.det hade bhvit en majoritet Inom utskottet för placering i . citerar också en mening i utskottsbetänkandetoch säger att den skulle uttrycka hans aUdeles specieUa uppfattning i dennafråga. Jag föratsätter att på den här punkten delar övtigautskottsledamöters uppfattning när man skriver, som jag mledningsvis citerade,att skäl talar för att i första hand bör komma i fråga. Utskottet har anfört ytterligare ett skäl som man ansertalar tiU fördel, nämUgen möjligheterna tUl samarbete med universitetetoch annan högre utbildning. Jag anser att de I och för sig motiveradeönskemålen på det området väl kan tUlgodoses vid en lokahsering tih Norrköpinggenom närheten tUl , OmlokaUsering av viss statlig verksamhet 5* protokoU 1971. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet förordar nu ett uppskov med detdefinitiva ställningstagandet i lokahserlngsfrågan för TRU och anser attfrågan bör ytterhgare utredas. Även om utskottets skrivning pekar i vissriktning vill jag tolka den så att utredningen kommer att ske heltförutsättningslöst. Jag räknar då med, som jag redan har sagt, att utredningenkommer att visa att den ur ohka synpunkter mest lämphga orten förTRU-kommitténs lokalisering är Nonköping. Jag nöjer mig med de här orden om en detalj i sammanhangetoch har ingen anledning att ge mig in på frågan i stort, som ju så många andrabelyst på ett förtjänstfuUt sätt. Jag ber att få yrka bifaU tUl det av frökenBergegren tidigare ställda yrkandet i den fråga som jag här har berört. 1detta anförande instämde (). () kort genmäle: Egentligen skulle jag kunna svara henHenrikson med att bara hänvisa tUl repllkväxlingen mellan mig och frökenBergegren bl a. där jag motiverade rrutt stäUningstagande. När han uppreparungefär detsamma som hon sade finns ju inte anledning att jag fördenskuUupprepar vad jag sade då. Det är kanske ett par saker som var nya. ifrån att utskottet skuUe leva i total okunnighet om hur situationen är INorrköping. Jag skaU inte yttra mig om hans betygsättning av utskottetskompetens och förmåga att tränga in i de ärenden som det har att behandla - denfår väl stå för hen räkning. Men det förvånar mig något att herrHenrikson har så Utet förtroende för departementschefens bedömningar. Om hanefter remissyttrandena ändrade lokahseringsorten från tUl , såmåste det enligt den slutsats som nu drar vara väldigt dåhgtunderbyggda skäl tUl ändringen eftersom de inte tål att en utredning granskardem. HåUbarheten av hans egen argumentering tiU fördel är väl i såfall lika svag. Sedan vlU jag bara säga att som vi behandladeden här frågan I utskottet aUdeles i slutskedet när vi var praktiskt tagetfärdiga kom betänkandet om TRU;s framtida organisation. Och det var Ingetenigt betänkande generaldirektör har där ett, som jag tycker, mycketkraftigt underbyggt särskUt yttrande, i vUket han starkt kritiserar debedömningar som utredningen har gjort och som betänkandet innehåller. Det är egentligen en rätt mystisk diskussion vi för påöstgötabanken. Vi diskuterar om en organisation som håller på medförsöksverksamhet och vars framtida utformning , efter en utredrung som harframlagts, skah bestämmas. Vi vet alltså inte ens om den bhr sådan som den nuär -och då skall vi inte kunna gå med på att man ser Utet närmare på saken ochi det större sammanhanget tar In också frågan om lokahseringen. Hert () kort genmäle: Dåhga argument bhr ju inte bättre därför att de upprepasgäng pa gäng. Jag vidhåUer, , att det i hög grad här är frågaom en efterhandskonstruktion. Vi skuUe såvitt jag förstår inom utskottetha kunnat konstatera en majoritet som också på den här punkten hade följtdepartementschefens förslag. När talar om att jag skulle ha dåhgtförtroende för departementschefen, så vet jag inte vad han bygger sinuppfattning på. Ingenting som jag här har sagt handen att detskulle finnas ett bristande förtroende från min sida gentemotdepartementschefen. Det förefaUer vara aUdeles tvärtom, att harbehov av ytterligare utredning för att bli övertygad om att departementschefensförslag på den här punkten är hållbart och ett förslag som bordekunna stäUa sig bakom. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet () kort genmäle: Slutsatsen att inte litar pådepartementschefens bedömning drog jag helt enkelt därav att vara livrädd för att man skaU få utreda den här saken ytterligare. Jaghar förut sagt i mina rephker att här råder ohka uppfattningar meUanNorrlandslntressena och om vi så skall säga - östgötaintressena i det härfallet. Det bör man få titta närmare på det är alls inte något orimUgtstäUningstagande. Sedan talar om att det berodde på mig hurmajoriteten skuUe bli i utskottet. Ja, men hur hade majoriteten blivit här ikammaren? Det vet vi ingenting om. Genom den kompromiss som vi uppnådde iutskottet kunde vi ju shppa undan det gör vi inte , eftersom på att vi skall votera om den saken också - att votera dhekt mellan Umeåoch Nonköping, med risk för att kanske hade vunnit och Nonköping inte allshaft någon chans. Enligt den här uppläggningen har fortfarande kvarsm chans, om vi nu skall håUa på och diskutera bypolitiken här till Hen () kort genmäle: Det här med bypohtik är naturhgtvis enoerhört känslig sak, och jag vet ju att har blivitbetygsatt i just den frågan, där det sades att han inte ägnade sig åt bypohtik. förefaUer det mig emeUertid varaså om vi skaU hålla oss tUl sakfrågan, att är i ensådan situation att det fanns all anledning att stödja Kungl, Maj:ts förslagäven på den här punkten, utan att det därför skuUe kunna hänföras tUlbypolitik. HerrERIKSSON i Bäckmora (c): Efter den långa debatt som har förevarit i denhär frågan skaU jag verkUgen inte ta kammarens tid i anspråk för något längreanförande, och av det skälet skah jag inte heUer ta upp någon debatt om någotav vad som har sagts . Jag kan fatta mig kort redan av det skälet att den motionsom jag skah tala något för är tiUstyrkt av majoritet, ochjag hoppas att nu också skah föha utskottets hemställan. Det gällerhär utlokahseringen av mynt- och justeringsverket, som jag I motionen 1320 OmlokaUsering av viss statlig verksamhet har hemställtskaU lokaliseras tUl , I valet mellan och harmajoriteten I utskottet stannat för , och utan att göra några somhelst jämförelser anser jag att detta stäUningstagande är helt riktigt.Dessutom står det i överensstämmelse med den målsättning som hgger till grandför utflyttningen av nu aktuella statliga verk och myndigheter, tUlhör stödområdet och fyUer väl kravet påregionalpohtiska insatser. Staden har också tiUfredsstäUande samhäUsfunktioneri övrigt när det gäller service, god arbetsmUjö, goda kommunikationer m, m. Densamhällsekonomiska vinsten hgger i en bättre balanserad regional utveckhng. Lokaliseringsdelegationen har i sitt yttrande understrukitatt lokalisering av central stathg verksamhet bör användas som ett led i deregionalpohtiska strävandena. Delegationen fäster särskUd vikt vid de positivaeffekter som en omlokahsering kan medföra för den mottagande orten ochregionen. Dessa allmänt uttalade mål uppfyller som mottagningsort förmynt- och justeringsverket. Det är Ingalunda någon landsförvisning för ettstatUgt verk att bh placerat i . Den privata Industrin har tidigareobserverat som lämplig lokaliseringsort. Här kan särskUt nämnas LMEricsson och , Beträffande arbetsmUjö och trivsel i övrigt fyUerSöderhamn också de uppstäUda kraven. Även om sysselsättningseffekterna inte blir särskUt storagenom en flyttning av mynt- och justeringsverket till ärlokahseringen ändå välkommen på en ort som har undersysselsättning, TiU dettaskaU också läggas den tUlväxtbefrämjande stimulans som Ugger i varje tiUskottav nya arbetstiUfäUen, Härigenom bUr orten också mera attraktiv för andraföretag och tUlföres på det sättet växtkraft, som ger orten endifferentierad företagsstruktur och arbetsmarknad som uppfyUer denlokaliseringspoUtiska målsättning som man har för en huvudort för näringshv ochkvalificerad service, har aUa föratsättningar att utvecklas som etttiUväxt-centrum i södra , och därför är mynt- och justeringsverketett värdefuUt tUlskott tUl det näringsliv som redan finns där. Ett sådantbeslut Ugger helt i hnje med de uttalanden som gjort både 1969och 1970 beträffande mynt- och justeringsverkets förflyttning tih ,och jag hoppas att nu är beredd att ta det definitiva beslutet förSöderhamn i denna fråga. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tiUutskottets hemställan i punkten 21. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenSJÖNELL (c); 1 motionen 1304, undertecknad av mig ochrepresentanter för alla de övriga demokratiska partierna, föreslås återförvisningav hela detta ärende och som en konsekvens härav avslag på propositionen 29.Anledningen tiU detta stäUnmgstagande från min sida är mgalunda. som dethar gjorts gäUande på sina håU sedan motionen väcktes, att jag skulle varamotståndare tUl den bärande idén inom mitt parti, nämhgen decentralisering. Sombekant ingår i decentrahseringen utflyttning av stathg verksamhet från i förstahand som ett bärande moment. Tvärtom anser jag, herr talman,att utflyttning av statlig verksamhet är nödvändig för att vi skaU få någonregionalpohtisk balans. Det går icke att stUlatigande åse den utveckling somvarit på gång alltför länge med den fruktansvärda överhettningen mom I förstahand och motsvarande uttunning av ohka samhäUsfunktionerrunt om i det svenska samhäUet, Anledningen är helt enkelt att man enhgt mmmening inte kan göra ett så viktigt, i samhäUsstrukturen och i berörd personalspersonhga förhåUanden så genomgripande ingrepp som den nu föreslagnautlokaUseringen utan att ett så väsentligt beslut grundas på en verkhgutredning. Propositionen föher ju på praktiskt taget aUa punkter nästanIdentiskt den Sjönanderska utredningen. Jag anser att det Sjönanderskaaktstycket icke på något sätt fyUer kraven på en seriöst menad och objektivtriktig utredning. Det måste därför underkännas. Det skuUe, herr talman, taaUtför om jag här skuUe ge mig tUl att påtala och analysera aUabrister som den utredningen har. Jag skaU inskränka mig tiU några enstakapunkter, som jag anser vara väsentliga. Det räcker att påpeka att man uppenbarligen från dennautrednings sida - och därmed också i propositionen har negligerat viktigasynpunkter på just stathga ämbetsverks lokahsering, som experter vUka harsysslat med de här frågorna har framfört i debatten. En sådanuppmärksammad och välkänd expertgrupp som finns i arbete och som jag vUl nämnaär expertgruppen för regional utredningsverksamhet, den s, k, ERU-gruppen. ERU-gruppenhar bl, a, framfört invändningar mot tanken på att hela ämbetsverk och grupperav ämbetsverk på en gång och i ett sammanhang skuUe flyttas ut. Man har IstäUet föreslagit att funktioner av ämbetsverk, funktioner av den samhällehgastatliga verksamheten och sektorer av denna verksamhet skulle utflyttas ochutlokaliseras från . En sådan metod står, herr talman, iväsentligt mycket bättre överensstämmelse med den decentraliseringsidé som jagoch mitt parti så ivrigt förfäktar. En annan mycket väsentlig brist i utredningen ochpropositionen är att några verkhgt noggranna samhällsekonomiska kalkyler idetta sammanhang inte har gjorts, och sådana måste självfallet göras. Delapidariska siffror som har presenterats i den Sjönanderska utredningen kanöver huvud taget Inte förtjäna benämningen kalkyler. De kan inte ge någonvägledning i denna utomordenthgt viktiga sak, en vägledning som börha rätt att få. Det finns ytterligare en, mycket väsenthg insats som bordeha gjorts men som inte gjorts; man har inte gjort någraomsorgsfuUa kontakt- ocharbetsstudier hos de berörda myndigheterna. Om man hade bekvämat sig tUl attgöra det det är bara en del men en viktig sådan i ett seriöstutredningsarbete - hade man säkerhgen förutom andra positiva föyder också fåttpersonalen med på noterna, fått personalen aktivt intresserad av helaprojektet, fått personalen instäUd på att hjälpa tlU att få så gynnsammaeffekter som möjligt av hela detta utflyttningsprojekt.