prot · FU09121 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vill understryka att utskottet har gett uttryck för en mycket godvUja att täcka in de äldre arbetstagarnas förmåner. Men man måste även se påtryggheten I anstäUnlngsförhållandena. Man kan inte bara se på semestersidan,utan frågan måste bedömas över hela fältet. HenROMANUS (fp): Eftersom yrkade bifall tillmotionen kanske det finns anledning för mig att i all korthet förklara varförfolkpartiets ledamöter i socialutskottet , liksom i andra lagutskottetförra året, har avstyrkt motionen. På initiativ av har underflera år fört fram förslag om utredning av möjligheterna till en längresammanhängande ledighet, som kunde las ut under den arbetsföraperioden. VUl man verka för en sådan längre sammanhängande ledighet, kan manInte genom semesterlagstiftningen Inteckna de ökade möjligheterna tlU ledighetoch besluta att de skall las ut I form av årlig semester. Det är orsaken tUlatt vi Inte velat gå med på denna motion. Utöver detta kan möjligtvis sägas att det just nu - avskäl som anförde - kan vara särskUt tveksamt att läggaökade kostnader för den äldre arbetskraften. Eftersom en annan semestermotion behandlas I sammabetänkande skall jag be att få uttrycka min tillfredsställelse över, attsocialutskottet har tagit mer positivt på förslaget att förbättrasemesterförmånerna för de deltidsanställda än vad man gjort tidigare när dennafråga behandlats i . Jag hoppas att det kommer att leda till snabbt avskaffar den nuvarande diskrimineringen av deltidsarbetet, som har utgjort ett hinder för en önskvärd utveckling mot flerdeltidsarbeten. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 740, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. § 12Föreskrifter för gifttransporter Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 27 I anledning av motion om föreskrifter för gifttransporter. Hen ANNERÄS(fp); I socialutskottets betänkande nr 27 I anledning av motionom föreskrifter för gifttransporter sägs: ", som villunderstryka vikten av att frågan löses utan tidsutdräkt, anser sig därför kunnaavstå från att föreslå alt ånyo göra framställning i frågan hos KunglMaJ:t. Utskottet utgår således från att motionens syfte kommer att biltillgodosett . Med hänsyn härtUl avstyrksmotionsyrkandet." Självfallet kan väl detta betecknas som en positivskrivning, och med detta borde väl motionärerna låta sig nöja. Men Jag måstesäga att Jag finner alt utskottet har gjort det Utet för lätt för sig genom atthänvisa tUl att Kungl. MaJ:t 1964 tillkallade "särskilda sakkunniga föratt utreda frågan om tillträde till en I undertecknadöverenskommelse mellan ett antal europeiska stater rörande internationellbefordran av farligt gods på väg samt därav direkt föranledda organisatoriskaspörsmål oeh legislativa" - alltså lagstiftande "åtgärder på detnationella planet. I samband därmed skall de sakkunniga också se över oehkomplettera de författningsföreskrifter som gäller för landsvägstransporter avfarligt gods i Inrikestrafik.'" Av betänkandet framgår vidare: '"uttaladeför , att det var otillfredsställande att frågan om kompletterandeförfattnings-föreskrifter för landsvägstransport av farligt gods ännu åtta ärefter glft-och bekämpningsmedelsförordningarnas antagande inte fått någon lösning.Kungl. MaJ:t borde enligt mening vidta sädana ålgärder att förslag ifrågan utan ytterligare dröjsmål kunde redovisas för ." Jag finner det anmärkningsvärt att de sakkunniga inte harpresterat mer än vissa redovisningar under denna långa lidsperiod. sig utskottet nöja. Men hur ser det ut I verkligheten? Jag skall ta ett exempel från en artikel,iGöteborgs-Tidningen om en olycka som hände I den 3december, när en lastbil välte och sprldde ut ett ton gift över vägbanan. Flerapersoner skadades av giftet. Olyckan I Inträffade när en lastbU med avdet giftiga ämnet kromsyra på flaket tappade en del av lasten vid uppfartentill på Hlsingsldan. Det pulveriserade giftet spreds ut över ettstort område, och vägbanan fick spärras av för trafik. Om lastbilen hade tappatkrömsyrefaten I Innerstaden hade en katastrof varit oundviklig. 20 av de 30 brandmän som sändes tUl platsen för att bärgagiftet fick frätskador på händerna och fördes tUl sjukhus. Flera av demdrabbades dessutom av andningsbesvär. Tyvärr finns det Inga bestämmelser utfärdade som tvingaråkerierna att sätta varningsskyltar på gifttransporterna. En sprängämneslastadbil däremot måste vara försedd med både skyltar och vimplar för att göratrafikanterna uppmärksamma på faran. Den åkare som ändå vill varnlngsskylta sin lastbU riskeraråtal. Dyhk omtänksamhet strider nämligen mot vägtrafikförordningen. används mer och mer giftiga ämnen inomindustrin. Den kromsyra som spreds ut vid var på väg frånSkandiahamnen tUl och hade alltså bara hunnit en liten bit på väg.Kromsyran är explosiv I förening med vissa ämnen och starkt frätande. När det gäUer hanteringen av dessa gifter är detanmärkningsvärt att informationen om dem är så dålig. Brandmännen I Göteborgvisste Inte om kromsyrans frätande effekt utan arbetade I bara plasthandskarmed att bärga det utspridda pulvret. Flera av dem fick brännskador på händerna.Inte heller visste om ämnets giftighet. Jag finner det därför angeläget att man åstadkommerföreskrifter för dessa transporter. De förekommer , och mycket svåraolyckor kan Inträffa. Jag har, herr talman, självfallet Intet yrkande, eftersomutskottet hänvisar tUl den pågående utredningen. Men jag hoppas innerhgt attutredningen snart kommer med ett förslag, som tar ställning till denna fråga. Föreskrifter för gift transporten HerrJOHNSSON I (s): kritiserar den långa tid det hartagit atl utreda frågan om gifttransporterna. Det må vara riktigt att det hartagit , och detta kan kanske I sak kritiseras. Men som utskottet anförhåller sakkunniga på med en utredning, och man kommer att lägga framförslag om bestämmelser. Det kan därför knappast sägas att utskottet Intebehandlat frågan på ett tillräckligt uppmärksamt sätt. Det vore väl interiktigt, om utskottet ånyo skulle föreslå att skriva tUl Kungl.Maj:t, då vi kan förvänta att nya bestämmelser kommer när som helst. Oavsetthur snabbt dessa giftbestämmelser kommer, fordras det aUtld att dekontinuerligt följs upp av sakkunniga inom olika områden, eftersom det ständigtkommer nya gifter och nya behandlingsmetoder. talade också ombehandlingen av gifter, vUket inte har direkt med transporter att göra men ändåär en viktig fråga. Jag tror att vi efter hand och kommeratt få de bestämmelser som utskottet tEilar om i sitt betänkande. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall tiU socialutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Vissa växtbekämpningsmedel Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 28 i anledning av motioner angående vissa växtbekämpningsmedel. I detta betänkande behandlades 1. motionen1971:18 av m. fl. (vpk), 2. motionen 1971:424 av hen NUsson iAgnas m.fl. (m), vari hemstäUts att i skrivelse till Kungl. Maj:tskulle anhålla om förbud mot spridning av gift i växtbekämpande syfte vidvägarna. A. attriksdagen skulle avslå motionen 1971:18, B. attriksdagen skulle avslå motionen 1971:424. Reservation hade avgivits av herrarÅkerlind (m) och Nisser (m), som ansett att utskottet under B bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:424 hos Kungl.Maj;t skulle anhålla om förbud mot spridning av gift i växtbekämpande syfte vidvägarna. TUl betänkandet hade fogats ett särskUt yttrande av fruMarklund (vpk). Hen (): I socialutskottets betänkande nr 28 behandlasbl. a. motionen 424, i vilken det begärs förbud mot spridning av gift iväxtbekämpande syfte vid vägarna. har giftnämnden beslutat att s. k.fenoxisyror Inte längre skall få användas som bekämpningsmedel i sjöar ochvattendrag, mot buskar och sly I skogen och Inte heller längs vägar eller Ioffentliga parker. Däremot skall fenoxisyror fortfarande få användas iogräsbe-kämpande syfte Inom jordbruket. Att dessa gifter nu är förbjudna som bekämpningsmedel inomen så stor sektor måste hälsas med tUlfredsställelse. Men det finns ändåanledning till oro. Fenoxlsyrorna svarar för av degiftbekämpningsmedel som används. När nu fenoxlsyrorna förbjudits kan detresultera i en övergång tUl andra gifter som inte är förbjudna. På det sättetkan besprutningarna fortsätta i kanske oförminskad styrka. Besprutning längs vägarna är enligtmin mening den mest allvarliga. De bär som växer längs vägarna blir i förstahand föremål för Intresse från de vägfarandes sida. Framför aUt barn stannargärna och äter av bären som växer på vägkanten och kan på det sättet få I sigen hel del gifter. Resultatet av besprutningen i form av fula bruna buskarsom står och skräpar syns naturhgen också mest längs vägarna. När den somtrafikerar en väg får se dessa förfulade landskap är det fråga om enaUvarhg mUjöförstöring för vederbörande. TiU aUt detta kommer det tillskott av arbetstiUfäUen somdet kunde innebära, om man i stäUet använde sig av mekanisk eUer manueUröjning, AUa dessa skäl gör att vi reservanter ansett att motionen424, som kräver förbud mot spridning av gift i växtbekämpande syfte vidvägarna, bör bifallas. Jag yrkar bifall tlU reservationen. Idetta anförande Instämde (). HenNILSSON i Agnas (m): Också jag vill Instämma I vad . Utskottet har uppenbarligen ägnat tid åt behandlingen av min motion,varför jag i stort inte vih föra någon polemik mot vad utskottet säger. Jag vUldock tUl protokollet säga några saker. Jag har här en uppgift från statens vägverk som kommit . Den säger att man spred fenoxiättlksyra utspädd Ivatten för bekämpning av buskar vid vägrenarna. Verksamheten är tUls vidareuppskjuten, men man måste här fundera över varför det inte går att få enändring till stånd, av en syra, som kanske är farlig, utvräkt i svenskjord och utspädd I vatten! Inga skadeeffekter är påvisade, står det I denuppgift jag har fått. Detta är nästan cyniskt, I stället borde man ha lämnatbevis om oskadhghet innan man började sprida denna vätska. Jag vill upprepa enenda mening ur min motion beträffande besprutnlngar; "Detta är ett av demånga områden där vår generation utan att känna till skadeverkningarna förframtiden I syfte att öka bekvämligheten och sin egen säkerhet vidtagitåtgärder utan föregående forskning." Med största sannolikhet blir det skador. Jorden ochgrundvattnet skall suga upp detta gift. Vi vet Ingenting om dess väg genommyllan, i diken, tiU insekter, maskar och fåglar, andra djur och människor.Kanske även tUl brunnar. I den uppgift jag fått står att I procent avvärldsförbrukningen av fenoxisyror eller sker I . Jag tyckeratt det är en ohygglig siffra. Jag vill gärna säga detta utan att jag därmed tror att manI dag kan få en ändring tiU stånd genom motionen eller det föreliggandeutskottsbetänkandet. Vad jag menar är att det måste bli ett slut medspridningen av gift av alla slag och I alla sammanhang I naturen, I vattnet, IJorden och I luften. Det är bra att ett temporärt förbud råder då det gäUerbekämpningen av buskar och att giftnämndens expertgrupp arbetar. Men hur dennagrupps utlåtande än kommer att bh då det kanske kommer 1971-1972 reser sig en allt starkare opinion motmiljöförstöring av aUa slag och även mot denna form. Jag vUl gärna uttala migmot all växtbekämpning med gifter och även mot all annan användning av giftermot exempelvis levande varelser. Man använder gifter som man inte vet hur de Idet långa loppet verkar på de varelser som ofrivilligt kommer I beröring meddem. Man kan tala med en bonde som använder stora ord ochdarr på rösten då han yttrar sig om den miljöförstöring som hotar vår värld.Sedan frågar man: "Vad använder du för preparat ute på åkern I din jord?Är det gifter du sprider?" Svaret bhr: "Ja!" Man frågar då:"Vet du om det är ofarhgt?" "Nej," svarar bonden, men dethöjer min avkastning ekonomiskt." Eller som det står på ett ställe Iutskottsbetänkandet: Medlet anses oumbärUgt. Så ligger saken tUl. Vi kan alltså konstatera att de somropar högljutt om riskerna för mihöförstöring inte aUtld själva lever som delär. Jag har i min motion tagit upp frågan om skönheten kringturistvägarna. Jag har fått mottaga mänga smädliga tillmälen för detta av demsom sagt att denna sak har ringa betydelse. Men Jag tycker Inte det. Just underden vackraste tiden kan man I stora delar av vårt land på vägar, genom skogaroch upp emot fjällen mil efter mU möta vanställda vägrenar. Lång tid efterbesprutningen - ofta gäller det månader - ser man det mörka, bruna, hemska somblivit resultatet av besprutningen. Det är en nedslående syn. Jag tycker Inteatt naturen skall behandlas på det sättet. säger man att det kostar för mycket att gå fram påannat sätt. Jag frågar: Kostar det verkligen för mycket om man avstår frångiftet och I stället vart tredje eller - när det gäller vissaväxtområden kanske ännu mer sällan - gör arbetet med hjälp av maskiner ellerliar? Man svarar ja. VI får komma Ihåg att man inte behöver slå envägren för att få bort buskarna. Effekten varar ganska länge åtminstone på sinahäll. Behovet av sysselsättning på vägarna I de områden jagtalar om är ju också ganska stort. Vägarna går till turistorterna I fjäUen. Detfinns många beredskapsarbeten som förefaller alt inte medföra några praktiskaresultat, men det här är väl ett område där man kan utföra någonting vettigt.Om: man säger att det blir för dyrt att skona och bevara naturen, för dyrt attförhindra användandet av gifter, vill Jag säga att det för mig står klart attdet verkligt höga priset är det pris vi får betala när vi föröder vår natur,när vi har förgiftat vår miljö, fördärvat jorden och grundvattnet, skövlatvärlden och förstört våra livsbetingelser. HenMÅBRINK (vpk): Till vår motion, nr I 8, har vi avgivit ettsärskilt yttrande i vilket vi konstaterar, att efter motionens avlämnande harförbud införts mot användning av växlglfter - hormoslyr som de kaUas - Iskogsbruk, parker och längs vägrenar. Det är i sådana områden I vilka vi anserdet speciellt nödvändigt att förbjuda användningen av preparaten, därför altmänniskor oeh djur Just där lätt kan komma I kontakt med preparaten och skadas. Det förbud som beslutats ärtemporärt och har tillkommit efter att den av giftnämnden tillsattaexpertgruppen redovisat sina forskningsresultat. VI är av den bestämdauppfattningen att förbudet mot användning av hormoslyr i skogsbruk, parker ochlängs vägrenar skall bestå även I fortsättningen. De framlagdaforskningsresultaten ger belägg för detta. Jag skall nämna några exempel. En av expertgruppens medlemmar, professor ,säger så här: "En lång rad ekologiska föhdeffekter av herbicldanvändningenhar konstaterats, och ett betydande antal oklara punkter har påvisats. Följandekan nämnas: Fortsatt reduktion av vissa lövträd kan hota existensen för tvåhackspettsarter I delar av . Reduktion av lövinslag drabbarInsektsätande fåglar. Lövbekämpningen på hyggen och kraftlednlngsgatorreducerar vinterfodermängden för älgar, hjortar, rådjur och harar. Gräsmängdenökar, vUket kan medföra ökning I sorkpopulatio-nen. Detta är vad somkonstaterats. En del av de oklara punkterna är: Vattenkemin I relationtill kalhuggning och herblcldbehandllng dåligt känd. Ekologiska effekter ivattendrag genom förändring av vattenvegetationen samt av omgivande elleröverhängande buskage ej tUlräckligt studerade. Betydelsen av lövfällandevegetation för markprocesserna och för skogsekosystemet som helhet behöverutvärderas." Vad som här är ytterst anmärkningsvärt är det sätt påvilket har agerat. Efter giftnämndens förbud klagade de storaskogsbolagen och krävde att förbudet skulle upphävas. ställdesig helt på de klagandes sida och menade att befolkningen skulle varnas viaanslag och annonser om att besprutning ägt rum. Men är det ju Inte enbartmänniskorna som utsätts för risker, utan även djuren. Detta får I sin tur tillresultat att balansen I naturen rubbas med oanade konsekvenser. Jag har svårtatt tro att man på skulle vara okunnig om delta förhållande.Jag kan därför Inte dra någon annan slutsats än att i dettafall endast tagit hänsyn till skogsbolagen. Utskottet hänvisar I sin skrivning till att giftnämndensenare ånyo skall ta upp frågan om rätten att I fortsättningen användaväxtgifterna som bekämpningsmedel. får därvid möjlighet att ta medI bedömningen de ytterligare forskningsresultat som framkommit efter beslutetden . VI motionärer vill avvakta de fortsattaforskningsresultaten innan vi vill kräva ett förbud mot eller begränsning avanvändningen av växtglfter I jordbruket. Skulle de fortsattaforsknlng.suppglfterna visa att det finns risker för att preparaten vidanvändning i Jordbruket på lång sikt kan medföra skador på människor och djurmåste ett förbud Införas. Kostnadsaspekterna får då Inte vara avgörande. Redannu, och oavsett de resultat som kommer att framläggas, måste resurser satsas påforskningen för att få fram biologiska bekämpningsmedel. Man måste ocksåöverväga den biodynamiska odlingen. HenSVENSSON i (s): Det är inte .svårt all i själva sakfråganvara överens med motionärerna och med dem som talat här. VI känner nog allaI denna kammare på ungefär samma sätt. Jag vet Inte om jag kan tala för alla, menjag skulle tro att vi hyser samma rädsla för vad som är på gång. Därför är detganska svårt att kring detta ämne driva upp någon häftig debatt mellan detidigare talarna och mig som skall tala för utskottsmajoriteten. När man går tUl utskottsbetänkandet visar det sig ocksåatt den reservatlon som finns endast gäller "förbud mot spridning av giftI växtbekämpande syfte vid vägarna". Reservanterna antar att motionenssyfte "delvis tillgodosetts under årets bekämpningssäsong". De beslutsom har fattats har alltså delvis tagit undan grunden för motionen.Utskottsmajoriteten anför att motionens syfte i praktiken har blivittillgodosett . När det gäUer den kommunistiska motionen har den endastföranlett ett särskilt yttrande tUl utskottets betänkande, och det går i stortsett ut på samma sak som utskottsmajoriteten understryker. Med hänvisning tUl vad som anförts i utskottsbetänkandetvUl jag gärna säga att det ord som återkommer och som också återkom när andralagutskottet behandlade ärendet - är ordet restriktivitet. VI anföratt giftnämnden, och andra som behandlar dessa frågor, måste vara restriktiva isin behandhng. Det heter också i utskottets betänkande på s. 14; "Bl, a,föreskrlves att registrering Inte får ske om medlet är så giftigt eller annarsbedöms kunna medföra så skadlig verkan på människor, husdjur, vilt,nyttoinsekter eller nyttoväxler att det Inte lämpUgen bör användas Ibekämpningssyfte." Litet längre ned anför man: "uttalade vid riksdag , att utskottet förutsätteratt registreringsmyndigheten tiUämpar den nämnda föreskriften restriktivt ochi fall, då brist på dokumentation, tveksamhet eher delade meningar blandexperter föreligger, vägrar registrering Intill dess vetenskapUgt dokumenteradklarhet vunnits om medlets skadeverkningar. ansluter sig helttUl detta uttalande." Jag tror att man inte klarare kan uttrycka sin mening iett utskottsbetänkande. Jag skulle, herr talman, bara till detta vUja fogaytterligare ett par ord. Jag tror inte att svårigheten består I att få frambestämmelser. På det planet finns en vaksamhet. Besvärhgheterna kommer snararenär det gäller de människor som skall handha gifterna på det lokala planet-hemma i huset, i trädgården eher på andra ställen. Det förekommer säkerligenett omfattande slarv i dessa sammanhang, och det är det som gör att frågan blirytterhgt farhg. Jag ber att med dessa enkla ord få yrka bifall tillutskottsmajoritetens förslag i socialutskottets betänkande nr 28. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen av herrar och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. § 14 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 29 Ianledning av motion om ökad forskning angående den genetiska verkan av kemikalier,m. Utskottets hemställan bifölls. Ett program för den fortsatta utbyggnaden av hälso- ochsjukvården m. m. § 15 Ett program för den fortsatta utbyggnaden av hälso-och sjukvården m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 30 I anledning av motion om ett program för den fortsattautbyggnaden av hälso- och sjukvården m. m. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1971:355 av m. fl. (fp), vari yrkats, såvitt nu var ifråga, att I skrivelse till Kungl. A. att en parlamentarisk utredning med representation förhuvud männen tillsattes, med uppgift att framlägga ett program för den fortsatta utbyggnaden av hälso- och sjukvård samt närliggande uppgifter inom socialvården enhgt principen som i motionen angetts, B. att i avsikt att skapa underlag för nämndaprogramarbete sjuk vårdskostnadsutredningens direktiv vidgades till att utöver erforderliga kostnadsundersökningar omfatta utarbetandet av alternativa förslag till fördelning av kostnaderna mellan stat och kommun samt att utredningen därvid gavs en parlamentarisk förankring, C. att åtgärder vidtogs för genomförande av systematiseraduppfölj ning och kvalitetskontroll Inom eftervården enligt vad i motionen angetts. A. beträffande en parlamentarisk utredning om ett hälso-och sjukvårdspolitlskt program att skulle avslå motionen 1971 ;355, såvitt nu var I fråga, B. beträffande tUläggsdirektiv till sjukvårdskoslnadsutrednlngen m. m. att skulle avslå motionen 1971:355, såvitt nu vari fråga, C. beträffande åtgärder försystematiserad uppföljning och kvalitets kontroll Inom eftervården att skulle avslå motionen 1971 ;355, såvitt nu var I fråga. Reservatlon hade avgivits av herrar () ochHyltander (fp), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 197 1:355, såvittnu var I fräga, hos Kungl. A. att en parlamentarisk utredning med representation för huvud- Ett program för den fortsatta utbyggnaden av hälso- ochsjukvården m. m. männentillsattes med uppgift att framlägga ett program för den fortsatta utbyggnadenav hälso- och sjukvård samt näriiggande uppgifter Inom socialvården enligtprinciper som angetts I motionen, B. att, I avsikt att skapa underlag för nämndaprogramarbete, sjukvårdskostnadsutredningens direktiv vidgades till att utöver erforder liga kostnadsundersökningar omfatta utarbetandet av alternativa förslag tUl fördelning av kostnaderna meUan stat och kommun samt att utredningen därvid gavs en parlamentarisk förankring, C. att åtgärder vidtogs för genomförande avsystematiserad uppfölj ning och kvalitetskontroll Inom eftervården enligt vad som angetts I motionen. Hen (): Det händer att en avslagen motionåterkommer år I . Det behöver inte enbart bero på envishethos motionärerna, även om det självfallet tyder på att motionärerna anser atttankegångarna I motionen är riktiga. Men det kan också hänga samman med att dettillkommer skäl som gör att motionsyrkandena blir mer och mer aktuella ochnödvändiga att tillgodose. betänkande nr 30, som vi nu behandlar,har avgivits med anledning av en partimotion från vilken innehållertre krav. Det gäller för det första ett krav på en parlamentarisk utredning omett hälso- och sjukvårdspolitlskt program, för det andra såsom en följd häravett krav på tilläggsdirektiv till sjukvårdskostnadsutredningen beträffandekostnadsfrågan och för det tredje ett krav på åtgärder för systematiserande, uppföljningoch kvalitetskontroll inom eftervården. Vi politiker möter allt oftare ett krav från läkare ochallmänhet att vi skall ta vårt ansvar för att olika sektorer inom hälso- ochsjukvården prioriteras på ett riktigt sätt med hänsyn till de begränsadeekonomiska och personella resurserna. Det är givet att vi inte kan krypa ifråndetta ansvar. En mångfald specialiteter kräver att få ökat utrymme. Medherr talmannens tillåtelse skall jag föregripa ordningen på föredragningslistanoch nämna att vi har två sådana sektorer till behandling I nästa ärende. Utöverdessa båda - neurologi och perifer kärlkirurgi - finns åtskilliga andra medolika patientgrupper, t. ex. reumatiker och njursjuka.