prot · FU09123 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för , § 2 Herr talmannen anmälde att tUl kammaren överlämnatsKungl, Maj:ts skrivelse nr 161 angående muntligt meddelande till . Av denna skrivelse, som föredrogs och lades tillhandlingarna. Inhämtades att Kungl, Maj:t beslutat att I den i 56 § riksdagsordningenstadgade ordningen till gjordes meddelande rörandeaffärstids-lagstiftningen samt förordnat att meddelandet skulle framföras avherr handelsministern , Herr talmannen tillkännagav att ifrågavarande meddelandeskulle lämnas vid början av kammarens sammanträde samt erinrade om att motionsrätt förelåg i detta ärende. Ang. omprövning av beslut om nedläggning av järnvägslinjer § 3Ang, omprövning av beslut om nedläggning av järnvägslinjer Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i Arrie (c) i kammarensprotokoll för Intagna fråga, nr 334, och anförde: har frågat mig om dennyhgen tUlkännagivna regionala trafikplaneringen Innebär att beslut angåendenedläggning av järnvägsstationer och indragning av järnvägslinjer som skuUe haföretagits bhr föremål för omprövning. I samband med att beslutet om uppdrag tlU samtligalänsstyrelser att genomföra en regional trafikplanering tUlkännagavs uttaladejag, att regeringen fram tUl kommer att Iaktta vissåterhållsamhet I fråga om beslut rörande nedläggning av ytterligarejärnvägslinjer. Vid regeringens bedömning av Inneliggande och inkommandeärenden om järnvägsnedläggningar får således viss hänsyn tas till denIgångsatta regionala trafikplaneringen och till de möjliga återverkningardenna kan fä på bandelar och stationer. De beslut som redan fattats berörsIcke. Inte heller berörs trafik som SJ bedriver enligt överenskommelse medbeställare. Hen JOSEFSON I Arrie (c): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. När regeringen lät meddela att man uppdragit åtlänsstyrelserna att i samverkan med berörda myndigheter - Jag förmodar detgäller såväl kommuner som landsting - genomföra en regional trafikplaneringmottogs detta icke minst från sida med stor tUlfredsställelse. 'Det varett gammalt centerkrav, I stort tiUstyrkt av , som härmed Ang. konstmktionen av förarhytten i vissa lastfordon skulle komma att förverkligas. Men när jag lästekommentaren I pressen till delta var det en fråga som jag ställde mig och detvar Just hur man skuUe behandla de Indragningar som var beslutade och skulleverkställas som man beräknar att utredningar skulle pågå. Det uttalande som gjordes I presskommunikén tolkades olikaav pressen. I en del tidningar läste man ett TT-meddelande som man kunde tydapå det sättet att omprövningen Inte enbart skulle beröra de nya fallen utan detskulle också ske en omprövning av det som SJ planerat skulle Indras under dennatid. Jag måste säga att jag hade väntat mig ett något merapositivt svar. Syftet med planeringen är Ju att man här skall få till stånd ensamordning av olika myndigheters ställningstaganden. Eftersom Jag på nära hållhar exempel på att denna samordning Inte har skett tillfredsställande tror jagatt kommunikationsministern förstår mig när Jug hade väntat mig att det skullevara möjligt att få en omprövning till stånd. Jag har exempel på nära håll på att landsting bestämmeratt en kommun skall tillhöra en viss ort när det gäller sjukvården, både denöppna och den slutna, beslutar att gymnasium skull finnas påsamma ort. Sedan beslutar SJ att dra In det allra mesta av kollektivförbindelse med Just den orten. Jag beklagar att man Inte kan göra enomprövning i vissa fall. Del är ju Just för att få till stånd en samordning avtrafikplaneringen som man nu har tagit detta initiativ. Behandlingen av frågan skulle bil en helt annan, om manutgick från den trafik som vi oundgängligen behöver och Inte som nuhuvudsakligen diskuterar vem som skall betala kostnaden för denna trafik, omden skall bibehållas. Det skulle ha varit oerhört värdefullt om man hade utgåttfrån den förra synpunkten. Vem som skall stå för kostnaden fick då bli enandrahandsfråga. Det uttalas I svaret på min fråga att man kommer atl varaåterhållsam med nedläggningarna. Jag viU fräga om delta inte alls gällerbussllnjerna, vUket I så fall skulle betyda att nedläggningarna där kommer attske I oförminskad takt. Överläggningen var härmed slutad. §4 Ang, konstraktionen av förarhytten i vissa lastfordon Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () I kammarens protokoll för Intagnafråga, nr 335, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt medverka tlU att sådana bestämmelser utformas för förarhyttens konstruktioni lastfordon av s. k. bulldoggtyp att säkerheten förbättras för förare ochpassagerare. Förare och passagerare I s. k. frambyggda bilar, dvs,bilar där framsätena är placerade längst fram I fordonet vid sidan av ellerframför motorn, har ofta en utsatt position I händelse av kollision med annatfordon eller fast hinder, I en sådan frambyggd bil saknas nämligen det skydd som motor och motorhuv m, fl, fordonsdetaher erbjuder på en konventionelltkonstruerad bil. Inom trafiksäkerhetsverket är man väl medveten om behovetav alt bästa möjliga skydd skapas för förare och passagerare I frambyggdabilar. Verket arbetar också på bestämmelser i detta syfte, ochenligt vad jag Inhämtat planerar man att fastställa nya föreskrifter I sakensenast . Ang. konstruktionen av förarhytten i vissa lastfordon FruNORMARK (s): Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga, vilket Jag uppfattar som positivt. Anledningen till min fråga är densvåra olyckan i Mårdsele i , då en bryggeribilkörde av vägen, varvid förarhytten demolerades och fattade eld. Föraren klämdesfast och brändes till döds. Särskilt tragiska omständigheter fäste uppmärksamhetenjust vid denna händelse. Man frågar sig: Vad kan göras för att undvika nyadödsolyckor med dessa fordon? Är det fel på fordonets konstruktion? Kan åtgärder i något annat avseende vidtas? skrev till statenstrafiksäkerhetsverk angående Ifrågavarande biltyp, som är den dominerande Inomdistributionen och som används av både det privata näringslivet, stat ochkommun. Förbundet framhöll följande: "Inom livsmedelsbranschen förekommer dessa bilarmestadels I den mindre och medelstora klassen. är de utrustade med låghjulställning och försänkt tak för alt underlätta lastning och lossning.Otvivelaktigt är bulldoggbllarna smidiga i trafiken och ur denna synpunkt säkrafordon. Emellertid kan vi konstatera att konstruktionen avförarhytten är mycket undermålig i förhållande till bilens lastkapacitet.Förarhyttens plåthölje är vanligen av mycket tunn bllplåt. Motorn är placeradInne I förarhytten vid sidan av förurplatsen. Förarens fotmanövrerlng finns Iunslutning till hyttens front. Den tunna plåten tjänur endast som regn-ochvindskydd för chauffören. Hyttens bakre fästen är oftast av klen konstruktion,varför de tungt lastade flaken vid sammanstötningar skjuls fram mot hytten.Även vid mildare sammanstötningar kan allvarliga kroppsskador uppstå." Förbundet föreslog också säkerhetsbalkar av något slag.Vidare, ansåg förbundet, borde varje lastfordon förses med släckningsaggregat. anförde i sitt svar ungefär desynpunkter som kommunikationsministern har framhållit, och Jug behöver inteupprepa dem. Det är alldeles tydligt att del är aktuellt med skärptasäkerhetsbestämmelser när det gäller dessa fordon, och om de innebärgenomgripande förändringar i förarhyttens konstruktion kommer stora ekonomiskaintressen in i spelet. Man får räkna med alt fordonsfubrikanterna harkostnaderna för t. ex. ändringar av bilmodeller i klart minne. Men detta fårinte hindra alt arbetarskyddet förbättras. Jag vill tillägga utt harframhållit att förarutbildningen är dålig. Kan något göras för alt förbättraden? Ang. åtgärderför förbättrad trafiksäkerhet Jag skulle ha kunnat låta bil att replikera.Det blir närmast bara ett fullföljande av mitt frågesvar tUl somjag kommer med , mot bakgrunden av vad nämnde om det som bordeske vid de skärpningar som väl kommer. 1 det arbete som trafiksäkerhetsverket håUer på med Ingårbl. a. att mycket nogsamt se på de s. k. mindre typerna av dlstrlbutionsbilar.Verket skall titta på frontplåtar och en del andra ting och över huvud taget seöver hela det här området så långt det anses nödvändigt. Jag tror således attdet räknade upp I allt väsentligt kommer att vara med vid denprövning som trafiksäkerhetsverket har I gång och som jag har signaleratresultat av . Jag tackar för de ytterligare upplysningarkommunikationsministern lämnade. I samband med den olycka jag tidigare nämnde och dentidningspolemik som sedan föhde framkom det kanske inte riktigt att olyckankunde bero på ett dåligt arbetarskydd. Man fäste sig vid helt andra omständigheter.De företrädare för som jag haft kontakt med ansåg attdet Inträffade mest berodde på en dålig förarutblldnlng, men därom framkomIngenting I debatten I samband med olyckan. Vad som framhölls var huvudsakligenhjälpförarens reaktion och sådana saker. Ett par tidningar tog med kraft upparbetarskyddet I det här sammanhanget, och det är jag tacksam för.Arbetarskyddet är viktigast. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. åtgärder för förbättrad trafiksäkerhet Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () den 14 oktoberframstäUda Interpellation, nr 140, och anförde: har frågat mig, om jag ärberedd att redogöra :för de alternativa förslag till förbättrad trafiksäkerhetsom trafiksäkerhetsverket har utarbetat och för regeringens Inställning till deolika förslagen. har I sinanslagsframställning för /73 uppgivit att verket under höstenavser att I särskild framstäUning redovisa synpunkter på den samlademålsättningen för trafiksäkerhetsarbetet. I avvaktan på att en sådanframställning inkommer har Jag givetvis Ingen möjlighet att uttala mig ominnebörden av eventuella förslag. HerrSTÅLHAMMAR (fp): Jag frågade I min Interpellation, omkommunikationsministern var beredd att redogöra för de alternativa förslag tUlförbättrad trafiksäkerhet som trafiksäkerhetsverket har utarbetat och förregering- ens InställningtUl de olika förslagen. Svaret från blir då oeh det är kanskenaturligt - att det Inte går att svara pä InterpeUationen, eftersom någrasådana förslag som jag åsyftar ännu Inte har framlagts officiellt. Detta ärnaturligtvis riktigt, men kvar stär dock det faktum att vi har kunnat läsa omdessa ohka förslag I de flesta tidningar . I TSV-Kontakt, som ärtrafiksäkerhetsverkets , fanns en stor artikel omIraflksäkerhetsverkets förslag i nr 6 . en stor artikel om de olika förslagen, och manpresenterade mycket Ingående de fyra alternativen. 1 Svenska DagbladetIntervjuades flera riksdagsmän om hur de såg på de förslag somtrafiksäkerhetsverket ämnade förelägga regeringen. 1 korthet går trafiksäkerhetsverkets program ut på att manenligt alternativ 1 tänker sig en oförändrad nivå när det gällertrafikolyckorna, alltså med ungefär 1 300 dödsoffer och 24 000 skadade per år.Enligt alternativ 2 vill man successivt försöka minska antalet skadade och dödamed I förhållande till siffrorna för , räknat under enfemårsperiod, 1 alternativ 3 vill man minska antalet skador och dödsolyckor i förhållande till 1970 , och I alternativ 4,som är det mest långtgående, vill man successivt minska olyckorna oeh antaletdöda i förhållande till 1970 . Dessasiffror skull inte ses som definitiva, men de visar inriktningen på arbetet.Det går naturligtvis Inte att få fram några exakta värden. Det Intressanta med dessa förslag är att TSV preciserar enklar målsättning som kommer att leda till en samordning av trafiksäkerhetsresurserna.Man anger vilka metoder som skall användas för att man skall kunna uppfyllamålen I de olika alternativen. Några exempel: Alternativ 1 Innebär en ökning avden allmänna kunskapsnivån, utökat moment landsvägskörnlng för förarna,genomförande av det differentierade körkortssystemet, vidgad kontroll avkörkorlslnnehavarna etc. Alternativ 2 går några steg längre. Där vill man läggatill vägbelysning på vissa traflkolyeksdrabbade avsnitt, ljusa vägbeläggningar,halkbekämpnings-medel, effektivare trafikövervakning etc. I alternativ 3 t. ex. utöka kontrollbesiktningen på gamla bilar till två gånger om åretsamt Införa tekniska anordningar för att förhindra framförandel av bilen omföraren är berusad. I alternativ 4 vill man påskynda utvecklingsarbetet i frågaom tekniska säkerhetskrav på fordon. Mun vill bl. u. lugsllfla omsäkerhetsbältet. Man vill införa perlodi.sk kontroll avkörkortsinnehavar-nus trafikkunskaper oeh hälsa fr. o. m. Jag skall inte gä in på en analys av de olika förslagenhär. VI far väl älerkommu till den saken . Men det intressunta I det somvi kunnat läsa om i tidningarna är att del finns formulerade mål förtraflksäkerhets-arbetot ullryekta i fyra ulternativu förslag. Del finnsförteckningar över de metoder mun skall använda. Dessa metoder är till myckelstor del baserade på forskning oeh erfarenhet som man vunnit och som direkl gåratt härleda till en minskning i antalet skadade och döda, i relation lillförbällringar i vissa faktorer som påverkar riskerna för trafikolyckor, t. ex. kunskap, vägheläggning, fordonens utseende, ulfö- Ang åtgärderför förbätti-ad trafiksäkerhet Ang. åtgärderför förbättrad trafiksäkerhet rande,säkerhetsföreskrifter etc. Det finns alltså åtskilligt som man kunnat läsa om itidningarna och som Inte är officieUt ännu, men av vilket det framgår att detkrävs omfattande Insatser och ekonomiska satsningar för att komma till rättamed trafikolyckorna. Min fråga tUl kommunikationsministern blir då om det Idetta läge Inte vore bäst att tillsätta en speciell arbetsgrupp, bestående avbåde politiker och experter, för att analysera trafiksäkerhetsverkets förslag.En sådan grupp skulle sedan via regeringen kunna förelägga ettförslag till utformning av ett program som både till omfattning och Innehåll,målsättning och krav på ekonomiska satsningar har förankringar i . Mankan knappast begära att trafikutskottet skall ha möjlighet att direkt taställning till ett så omfattande och I mycket stor utsträckningrevolutionerande förslag som detta. Jämte sina övriga arbetsuppgifter. Skall vilyckas med vär målsättning att minska antalet trafikolyckor - och den är viöverens om - så behövs utan tvekan en gemensam samling och kraftansträngning.Därför vore det verkligen på sin plats att låta en speciell arbetsgrupp få taställning till denna fråga Innan trafiksäkerhetsverkets förslag föreläggsriksdagen för beslut. Jag delar helt och hållet intres.seför de förslag som är signalerade I traflksäkerhet.sverketsan.slagsframställning för det kommande budgetåret. Jag skall med storuppmärksamhet tu del av dessa förslag när de läggs fram. Jag har däremot inte samma uppfattning som fråga om vad vi bör diskutera och Inte diskutera utifrån pressuppgifter omdessa förslag. Jag tycker Inte att sådana pressuppgifter bör debatteras Iriksdagen. Vi får väl i lugn och ro avvakta att trafiksäkerhetsverket gör sinframställning. Det kan ju länkas att det förhållandet att trafiksäkerhetsverketännu inte har gjort den beror på atl man överarbetar den, kompletterar deneller någonting annat. Om det förhäller sig så vore det ännu mer riskabelt, ochdessutom över huvud laget inte riktigt, att I debattera uppgifter somlämnades i pre.ssen . Jag hoppas att min uppfattning på den punkten. Frågan om vad som skall ske när vi får denna framställningbör naturligtvis bedömas . antyder behovet avatt en speciell arbetsgrupp tillsätts. Samma sak må gälla om den frågan. Tidsnog får möjlighet att debattera alternativa förslag i anledning avtrafiksäkerhetsverkets propåer. Jag vill kort och gott att vi skallvänta med dlsku.ssionen om de.ssa i oeh för sig vikliga frågor tills vi har ettsakmaterial framför oss. HerrSTÄLHAMMAR (fp): Jag sade I mitt första anförande atl Jagförstod all kommunikationsministern Inte kunde debattera sakinnehållet i deförslag som har presenterats i pressen. Det var emellertid inte i vilken presssom helst som de presenterades. Visserligen kunde vi läsa om dem i Aftonbladetmen också i trafiksäkerhetsverkets egen tidning, som har haft en seriöspresentation av de förslag som man tänker lägga fram för departementet. Jag tolkar emeUertid kommunikationsministerns senasteanförande som mycket positivt. Han sade att när förslagen blivit officieUtframförda finns det också möjUgheter att tUlsätta en speciell arbetsgrupp medbåde parlamentariker och experter som får analysera och bearbeta materialet ochlägga det till grund för ett program för ökad trafiksäkerhet. Överläggningen var härmed slutad. Om ökat anslag till investeringar inom verksamhetsområdeunder budgetåret 1971172 § 6 Om ökat anslag till investeringar inom televerketsverksamhetsområde under /72 Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () den 14 oktoberframställda interpellation, nr 148, och anförde: har frågat mig om Jag föreslagiteller kommer att föreslå ökade Investeringsmedel för verksamhetunder /72. 1 statsverksproposition föreslog jag ett anslagtill , som skulle medge en Investeringsram /72 på ca625 mihoner kronor, vilket Innebar en ökning med ca Jämförtmed föregående år. Ökningen fann jag motiverad med hänsyn tUl såväl kundernasservicekrav som personalens sysselsättnlngsförhåUanden. Regeringen har vidtagit en radåtgärder mot arbetslösheten. För att skapa ytterligare arbetstillfällen harregeringen bl. a. ställt ytterligare nära tUl televerketsförfogande för tidigareläggning av husbyggen, anläggningsarbeten ochIndustribestäUningar. Dessa åtgärder har I rådande arbetsmarknadsläge gettåtskilliga personer sysselsättning som de anslagna medlen haftpositiv effekt på trafik- och serviceförhållandena inom . Det är riktigt som anfört I sin interpellationatt de åtgärder jag nu nämnt främst gett personal utanför sysselsättning.Jag har emeUertid också noga föht sysselsättningsläget för televerketsanställda. När verket anmälde att läget krävdeen vidgning av Investeringsramen för att frlstäUnlngar skulle undvikas, fickteleverket omgående utöver tidigare nämnda ytterligare drygt10 mihoner kronor att användas för produktiva, sysselsättningsskapandeinvesteringar. De vidtagna åtgärderna har hittUlsbedömts tUlräckliga för att trygga sysselsättningen I . Givetviskommer regeringen även i fortsättningen att noga föha utvecklingen såväl vidteleverket som inom andra områden. Hen ENSKOG(fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min Om ökat anslag tiU investeringar inom verksamhetsområdeunder /72 interpellation.Anledningen tUl denna var de svårigheter som , dess anställda ochdess kunder kommit I på grund av de alltför knappa Investerlngsmedlen. Jagangav I motiveringen flera skäl till att man I dagens läge borde ökaInvesteringarna, och Jag skall upprepa de viktigaste: Det skullemedföra ökad sysselsättning vid och hos dess underleverantörer. Det skullemedföra kortare leveranstider. Det skullemedföra minskad spärr, dvs. Det skulle påsikt medföra minskat antal fel och därmed ge möjlighet till snabbarefelavhjälpning. Det skulle påsikt också förbättra lönsamheten. Jag skulle ha kunnat ange flera andra skäl. anför att Investeringsramen för /72 ökades med 30miljoner kronor tlU 625 miljoner. Det är ungefär 5 procents ökning. Baralöneökningarna för den personal som sysslar med anläggningsarbeten uppgår tillstorleksordningen . Den höjda momsen liksom höjdamaterlelpriser I övrigt och arbetstidsförkortningen medför att den totalaökningen blir kanske . Vidgningen av Investeringsramen med 30 miljonerkronor är alltså reellt en minskning av mycket stor omfattning. Kommunikationsministern säger nu att när verket i slutetav sommaren anmälde att läget krävde en vidgning av Investeringsramen för attfriställningar skulle undvikas, fick omgående ytterUgare drygt 10mUjoner kronor, att användas för produktiva, sysselsättningsskapandeInvesteringar. "De vidtagna åtgärderna", sade statsrådet vidare,"har hittUls bedömts tillräckliga för att trygga sysselsättningen ." Det är Inte tillräckligt att endast tryggasysselsättningen I ett affärsdrivande verk. Det är Inte så vi vill ha det. Detär t. ex. Inte rationellt att gräva kabeldlken för hand I stället för att låtaentreprenörer gräva med maskin, även om det ger många fler sysselsättning. Detär Inte rationellt att inte utnyttja de utbUdningsenheter som under senare årbyggts upp på de ohka teleområdena och som på grund av Inskränkningar av dentotala verksamheten Inte kan komma till den användning som planerats. Det ärInte rationellt att I en lågkonjunktur öka utnyttinlngsgraden I telenäten såatt t. ex. antalet reserver I primärkabelnätet I endast uppgår tUlstorleksordningen . För att komma tUl så högt genomsnittsutnyttjandemåste många kabelstråk utnytfias hundraprocentigt. Detta kan medföra mycketlånga leveranstider för nytillkommande enstaka abonnenter, som måste vänta påny kabel. Det kanske Inte ökar medelleveranstlderna så särskilt mycket, men förden enskilde måste det vara mycket kännbart att behöva vänta kanske ett halvårnär man för de flesta anger atl de får sin telefon . Även denleveranstiden, som är hämtad från , är alldeles för lång för ettvanligt abonnemang. Det är heller Inte rationellt att låta telexabonnentervänta sju ä på att få sina telexapparater Installerade. Apparaterfinns i lager, men har inte Investeringsmedel för att kunna levereraI den takt kunderna önskar. Verkstäderna framställer nya apparater för att hållasysselsättningen uppe och apparaterna betalas med förlagsmedel, men de kan Intesättas upp på grund av brist på investeringsmedel. Det är apparaterna somkostar stora pengar; själva Installationskostnaden är av relativt blygsamstorleksordning. Apparaterna ligger nu I lager i stället för att användas avabonnenterna och därigenom ge inkomster åt . Det är enligt min uppfattning fel att i dagensarbetsmarknadssituation ha anställningsstopp I exempelvis det med telepersonalså svårförsörjda . Där skulle normalt ha anställts ett parhundra man , men i stället har man blivit tvungen att låna In personal frånlandet I övrigt. Vad blir föhden av detta? Jo, dels vantrivs de Inlånadeteleanställda från , , , eher var de nu kommer Ifrån,och har svårt att finna sig tUl rätta på de nya arbetsplatserna, dels blir detandra allvarliga följder. Om - eller det kanske är riktigare att säga när konjunkturerna går upp Igen kommer att förlora de inlånade,och då bhr det verkligt svårt att förse storstaden med ny personal. TeleverketI är Inte särskUt attraktivt under en högkonjunktur, och de somanställs måste då också utbUdas för att kunna ersätta den Inlånade välutbUdadearbetskraften. Skulle det dessutom bil anställningsstopp I de statliga verkenunder en högkonjunktur, om det nu blir en sådan - vi har varit med omatt det blivit anställningsstopp skulle komma I en mycketbesvärlig situation. Jag anser att man under en lågkonjunktur börbygga upp reserverna Inom och utbilda personal, så att man stårbättre när lågkonjunkturen en gång släpper, och inte göra som man gjorti år - skära ned verksamheten trots att det finns gott om arbetsuppgifter. Vore det Inte, herr statsråd, lämpligt att tänka om? Ärdet omöjligt att plocka fram ytterligare några tiotal mUjoner kronor? Om ökat anslag tiU investeringar inom verksamhetsområdeunder /72 Svaret på den allra sista frågan från herrEnskog ligger I slutmeningen i interpellationssvaret, där jag säger: Givetviskommer regeringen även I fortsättningen att noga föha utvecklingen såväl vidteleverket som Inom andra områden. Sedan är det klart att man, som gör, kan räknaupp en rad olika områden där man skulle få ett bättre resultat eller enpositivare utveckling det skulle I vissa fall gå snabbare och måhända ocksåbättre pä andra sätt - om man hade mer eller mindre obegränsade medel tillförfogande. Mun kan naturUgtvis hävda att del är ett resultat som vi bordekomma till. Men då får det naturligtvis stäUas I relation till vårafaktiska totala resurser. Jag tillåter mig att säga att vilket områdeInom mitt eget departement jag än diskuterar, så lever det inte sitt egetekonomiska hv. Alla dessa områden skall konkurrera om de totalaresurserna med andra områden.