prot · FU0993 · 1971-12-31 00:00:00 — Ibakgrunden hgger annonseringens ekonomiska styreffekter. Detär också ett tidens tecken att vi är några socialdemokrater som vid åretsriksdag motionerat om åsiktsannonsering i den svenska pressen. Detta för att gemöjligheter för avstängda intressegrupper att komma till tals! Vi känner igenproblemen i vårt eget land. Vi känner den pressmonopohstiska utvecklingen iUSA, och på närmare håll upplever vi tidnings familjen makt iVästtyskland. ,som är en produkt av den brittiska ockupationsmaktens improvisationer,behärskar av dagstidningsupplaga och 80 procenti samt en tredjedel av tidskriftsmarknaden, och man har tentaklernaute i bokförlag, kassettfilmindustrin, grammofonindustrin och TV-programbolag.Man har även placerat en del av mångmiljonvinsterna i hönserier som producerar230 mihoner ägg ! I koncernens grannskap stupar de mindre tidningarna. Medspeciella anställningskontrakt, skyhöga löner och delaktighet i vinstema avserman att binda joumalistema tredje statsmakten och det fria ordets förkunnare till det egna företaget, som synes vara berett att ta emot order från ägarensjälv om hur man skall ställa sig i de stora pohtiska frågorna. Detär kanhända en vacker dröm för en manchesterhberal men en fasansfullutveckling för en sann demokrat! FrånVästtyskland känns talesättet igen: Folket har valt WUly men vem harvalt Axel Springer? Liknande frågor kan ståUas i vårt eget land. Här hemmatalades det en gång om tuppen och räven med anspelning på ägarens inflytandeöver vad som får sägas i tidningsspalterna. Konklusionen blev att visst fårtuppen-redaktören gala, men det är räven-tidningsägaren som avgör hur länge hanfår gala. Mot den bakgrunden förs en debatt om presstödsfrågan även iVästtyskland, Äsiktsspridningen utvecklas alltmer till storindustrier. Det fårvi kanske acceptera. Men om åsiktsfriheten hotas av en monopolistisk utvecklingkan detta aldrig accepteras. Underflera år har utredningsarbetet pågått beträffande maktkoncen trationen inom näringshvet, men mig förefaller maktkoncentrationen inom åsikts- och kulturspridningens område minst hka intressant. Detta är ett uppslag för utredningar, som väl inte och tema har tänkt sig i de motioner som har förts fram vid årets riksdag. Demokratin bygger på det fria åsiktsutbytet, som sammantaget ger en mycket sanningsenlig och verklighetsbetonad beskrivning av den värld som omger oss. Ju fler som tiUåtes komma till tals, desto större bUr 100 möjligheterna för allmänheten att shppa vUseledasav felaktig informa- Densaken är vid detta laget en truism. Mot den bakgrunden har också ,på tal om pressetiken, förklarat sig acceptera tidningsutgivarnas önskan omsjälvsanering, utan att lagstiftningsåtgärder vidtages. Möjligheten att lyckasmed dessa ambitioner framstår som en orimlighet i ett samhälle med starktpressmonopolistiskt Inslag, De som lyhört har föht den senaste tidens kultur- ochIdédebatt har funnit att det på detta område finns mycket ideologiskt ochpolitiskt sprängstoff Från joumalistorganisationernas sida är man på det klaramed att koncentrationen inom pressen är ett hot mot pressfriheten. Dettauttalades tydhgt vid heltnyhgen. En ny generation är beredd att diskutera många andraintressanta fenomen. De storindustriella famihernas makt har diskuterats; dekultur-och åsiktsindustrieUas i betydhgt mindre omfattning. Den ärftligamonarkin får aUt mindre dragningskraft, men även i tidningsvärlden finns enärftlig monarki. Förnuft, tolerans och begåvning bland arvtagarna i de enskildatidningsimperierna kan skifta hka påtagligt som dessa egenskaper genomårhundranden har skiftat bland representanter i nationernas kungalängder. Vihar vant oss vid att acceptera ohka ägandeformer, men om ett mäktigtåsiktsimperium hotar att helt dominera våra insikter och vår förestäUningsvärldär det nödvändigt att åtgärder -vidtas som återställer balansen. Detta framstår i hög grad som ett demokratisktbalansproblem, där socialdemokratin är beredd att från rörelsens demokratiskautgångspunkter gå i spetsen för såväl debatt som praktisk handhng. Regeringenborde känna sig nöjd med de lovsånger tlU den fria pressen som kommit tiUuttryck från samtliga partier i anslutning tiU regeringens egna förslag. Visstkan vi ha delade merungar om olika åtgärder som behöver sättas in. Det somskiljer socialdemokratema och de borgerliga är att socialdemokratema vUlhandla snabbare genom praktiska åtgärder i det aktuella läget, medan deborgerliga föreslår ytterhgare utredningar, som i vissa avseenden kan innebäraförseningar när det gäller att vidta dessa åtgärder. framhåller i sitt utlåtande attpresstödet inte bör betraktas som slutgiltigt utformat med det nu framlagdaförslaget. Den uppfattningen delar nog alla. Om vi ser tUlbaka på de två stora pressutredningarsom arbetade , så måste deras förslag upplevas som temporäradellösningar. Problemen på dessa områden är tiU sin omfattning så stora att dekan jämföras med de problem som tidigare mött på andra samhällsekonomiskaområden. Av parlamentarikema kommer det attkrävas stor uppmärksamhet för att lösa maktbalansproblemen på åsiktsfrihetensområde. Det är en del av demokratins problem som ständigt aktuahseras. Det äruppenbart att statsmaktema har ägnat dessa problem alltför liten uppmärksamhetunder alltför . När föreslår att en kommittétillsättes för att studera effekterna av presstödet, följa utvecklingen ochföreslå åtgärder på med utgångspunkt I dessa förslag, bör detta getUlfredsstäUande möjhgheter att angripa pressfrågoma på ett betydligt mera Vad en framtida reklamskatt kan ge i inkomster tih staten vetvi Inte mycket om . Det var Intressant att höra finansministernsutläggning på den punkten. När reklamutredningens betänkandeöverlämnats öppnas möjligheter för debatt. Många skuUe uppleva det som en storbesvikelse om inte utredningen föreslog en så kraftig beskattning på reklamenatt stora summor skulle kunna lösgöras och tUlföras den fria nyhets- ochopinionsbildningen. Vi vet att knappast någon regering önskar enspecialdestination av skattemedel. Varje regering vill av helt naturliga skälha sin handhngsfrihet obeskuren. Viss specialdestination förekommer ändock påstora kostnadskrävande områden, men det finns andra områden som med än störreskäl kan göra anspråk på att få inta en särställning. Det borde i hög gradgälla vakthållningen kring de värden som inskrivlts i vår grundlag. Jag tänkerpå möjligheterna att garantera yttrandefriheten - pressfriheten. Vi är stolta över att tryckfrihetsförordningen ärgrundlagsfäst, men som jag sagt tidigare upplever vi attmarknadskrafterna kan sätta den reella tryckfriheten ur spel. Vad vore dånaturligare än att vi skapade en fond av reklamskattemedel för att garantera denreeUa tryckfriheten i vårt land, en specialdestination avreklamskatteinkomster, där dessa för demokratin hvsviktiga frågor fick prövas? Presstöd utgår nu på en rad olika sätt, och ettnärbesläktat område är det stathga tidskriftsstödet. TUl detta kommer denstatliga informationsverksamheten som skall introduceras och behovet av enobjektiv konsumentupplysning, vilket måste bU en stor angelägenhet mot bakgrundenav det aktueUa förslaget att skapa ett statligt konsumentverk. Helt uteslutetvore det väl inte heller att såväl partistödsfrågan som anslagen till för att befria oss från åsiktsmanipule-rande kommersieU radio och TV- skuUe bU prövade i ett sådant organ. Jag vet att tanken kan verka ny ochkanhända alltför svårsmält radikal för en del i denna kammare, men denöverlämnas med varm hand tiU den kommitté som föreslårskaU tillsättas. För oss som motionerat om pressutredningar och upplevtflera sådana framstår det som avgörande att det framtida presstödet ytterstkommer att utgöra en garanti för vår åsiktsfrihet. Vi upplever ständigthändelser omkring oss som bekräftar att vi oavbrutet måste uppmärksammayttrandefrihetens villkor. Jag yrkar bifaU tUl utskottsmajoritetens förslagsom visar att man finner det angelägnare att vidta konkreta åtgärder än attfördröja frågan genom ytterligare utredningar. Möjhgheten att finna nya formerpå förefaUer helt garanterad genom den konstruktion som föreslås Iutlåtandet. På förslag av herr tredje vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta den fortsatta överläggningen samt behandlingen av återstående ärendenpå föredragningshstan tUl . § 6Meddelande ang, sammanträden imder återstoden av vårsessionen 93 Sedan debatten angående presstöd och annonsskatt avslutatsåterstår mer än 40 förhandsanmälda talare i övriga ärenden på dagens föredragningslista.Morgondagens sammanträde inleds med behandUng av inrikesutskottets betänkandeangående omlokaUsering av viss statUg verksamhet. TiU debatten i detta ärendeär ett stort antal talare anmälda. Frågestunden begränsastill , varigenom ett 15-tal frågor kommer att återstå attbesvara. Efter frågestunden påbötias den ekonomiska debatten i anslutning tUlbetänkanden om kompletteringspropositionen m. m. På torsdagensföredragningslista upptas ytterligare ett I O-tal nytUlkommande ärenden. Vidplenum föreligger utöver från tidigaresammanträden eventueUt överskjutande ärenden 17 utskottsbetänkanden,däribland jordbruksutskottets betänkande angående rennäringslag ochinrikesutskottets betänkande om anstäUningsskydd för vissa arbetstagare. Sammanträdena och kommer attsluta omkring ,00, Vid sammanträdet kommerbehandlingen av utskottsbetänkanden att avslutas senast omkring kl, 22.00,Därefter besvaras ett antal enkla frågor och interpeUationer. Enligt den ursprungUga tidplanen skuUe vara ett bordläggningsplenum och ta sin början kl. 16.00.Såsom tidigare meddelats kunde sammanträdet komma att börja tidigare om såerfordrades för besvarande av spörsmål. Det har befunnits nödvändigt attbörja tisdagssammanträdet . Om inte samtliga föreliggande utskottsbetänkanden hinnerslutbehandlas vid sammanträdet bhr tisdagssammanträdet ettarbetsplenum. Det inleds I så faU med besvarande av enkla frågor ochInterpeUationer tUl omkring . Därefter föher behandlingav kvarstående utskottsbetänkanden, och sammanträdet avslutas med besvarande avytterligare enkla frågor och interpeUationer. Skulle däremot alla påföredragningslistan upptagna ärenden medhinnas blirsammanträdet enbart ett bordläggningsplenum med fråge- ochinterpellationssvar. Tisdagssammanträdet tar även i sådant faU sin början . § 7 Anmäldes och bordlades Nr 37 i anledning av revisionsutredningsbetänkande "Statsrevisionen. Uppgift, organisation och verksamhet"jämte följdmotioner Nr 38 angående regleringen för /72 av tUlutskottet hänvisade utgifter under huvudtiteln och dess verk m. m. Nr 25angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 26 ianledning av Kungl. Majts proposition 1971:108 om fortsatt tUlämpningav aUmänna prisreglermgslagen (1956:236)jämte motioner 103 ff 93 Nr 27 i anledning av motioner rörandeinvesteringsfonderna Nr 28 i anledning av motioner rörande lättnader ikreditrestriktionerna för rrundre och medelstora företag Nr 29 i anledning av motioner om parlamentariskbesparingsutredning m. m. Nr 30 i anledning av Kungl. Majts i propositionen 1971:115gjorda framstäUning rörande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken jämte motioner Nr 34 i anledning av Kungl, Majts proposition med förslagtUl ändringar i den indhekta beskattningen jämte motioner Nr 36 i anledning av Kungl, Majts proposition med förslagtUl lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) jämte motioner Nr 37 i anledning av motioner om åtgärder vidbeskattningen i syfte att främja sparandet Nr 38 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition med förslagtiU förordning om ändring i förordningen (1922:260) om automobUskatt jämtemotioner Nr 40 i anledning av Kungl, Majts proposition angåendekomplettering av rUsstatsförslaget för /72, m. m, jämtemotioner Nr 12 i anledning av Kungl, Majts proposition med förslagtill lag om ändring i , m, m, (ang, Inkassokostnader m, m,)jämte motioner Nr 13 I anledning av Kungl, Maj :ts proposition med förslagtiU lag om ändring i vattenlagen (1918:523), m. m. jämte motion Nr 14 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition medförslag tUl lag om ändring i vapenförordningen (1949:340), m. m. jämte motion Nr 1 5 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 15 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 25 angående uppskov med behandhngen av vissa ärenden Nr 14 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendestatligt tidskriftsstöd jämte motioner Nr 15 i anledning av motioner om ekonomiskt stöd åt friakristna samfund Nr 16 ianledning av motion angående radionämnden Nr 17 i anledning av motion om ökade resurser förEmigrantinstitutet Nr 18angående uppskov med behandUngen av vissa ärenden UtbUdningsutskottetsbetänkande: Nr 93 Nr 20 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 11 angående uppskov med behandlingen av vissa tUltrafikutskottet hänvisade ärenden Nr 12 i anledning av Kungl, Majts proposition angåendekörkort och körkortsregistrering jämte motioner Nr 13 i anledning av Kungl. Maj :ts proposition medförslag tUl lag om ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg Nr 23angående uppskov med behandhngen av vissa ärenden Nr 24 ianledning av motion angående ifrågasatt förläggning av en Nr 25 ianledning av motioner angående de multinationeUa företagen § 8 Anmäldes och bordlades motionen nr 1488 av herrHermansson i m.fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 117angående statliga åtgärder inom svensk varvsindustri. § 9 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämUgen Nr 269 i (s) tUl herrhandelsministern angående Anser Statsrådet att en inbjudan till en grekiskhandelsdelegation att besöka för att stimulera handelsförbindelsema medGrekland står i överensstämmelse med den svenska utrikespolitiken ochEuroparådets beslut att utesluta ur rådet? Nr 270 () tUl hen statsministern angåendeutpressning mot myndighet: Anser det vara godtagbart attmyndighet faUer undan för utpressning under hot om våld? Nr 271 () tlU herr försvarsministernangående viss destruktiv verksamhet inom försvarsmakten: VUkaåtgärder avser vidtaga mot den destruktiva verksamhetsom aUtmera öppet bedrives av vissa grupper värnpliktiga § 10 Kammaren åtskUdes . 4* protokoU 1971.