prot · FU0995 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag är givetvis glad för detta och inser attutskottet kan ha haft vissa svårigheter när det gäUt att skapa enighet. Det harinte minst kommit till uttryck i den debatt som utspelats under den senastehalvtimmen. Visst hade jag varit ännu mera belåten, om utskottetkunnat uttrycka sig mera bestämt. Jag hyser dock, i motsats till hen Rimås,förvissning om att den utredning som förutsattes ske skaU ytterligareförstärka håUbarheten i den Sjönanderska utredningens sakskäl för lokaUseringtiU . Det är angeläget att det finns högre utbUdning och forskning på denort tUl vilken utbUdningsverksamhet förläggs. Detta finns I meninte i Nonköping. Att i det senare faUet hänvisa tUl är ganskalångsökt. Angelägenheten av att Radlos OmlokaUsering av viss statlig verksamhet distriktsorganisationges en starkare stäUning är viktig, och det är också en ambition inom SverigesRadio. Detta synes mig därför också vara ett ytterUgare och klart skäl förUmeå. En förläggning till skulle också skärpa den snedbalans påmassmediaområdet tUl förmån för som redan finns. Ur regionalpoUtisk synpunkt torde Umeåalternativet varadet som bäst överensstämmer med den aUmänt uttalade målsättningen. Personalpolitisktbör detta projekt vara lätthanterUgt på grund av att verksamheten ännu harrelativt hten omfattning men befinner sig i stadig tiUväxt. Mot bakgrund av vad jag här anfört skuUe det naturligtvisvara frestande att yrka bifaU tUl den motion som jag har väckt och som begärett klart uttalande av för . Jag gör det dock inte, även omfröken och någon mån skuUe kunnat utgöra såatt säga en inspirationskäUa för mig att göra det. Men jag vill vara lojal motdem som suttit på denna fråga i utskottet. Jag StäUer aUtså herr talman inget sådant yrkande utan viUmed det sagda hemstäUa om bifaU tih utskottets förslag på den punkt det härgäUer. HenHENMARK (fp): Beträffande de stora principieUa frågorna isamband med propositionen nr 29, så är de redan belysta, och jag skaU i dettasammanhang bara säga att jag helt delar de synpunkter som Inrikesutskottetsordförande framförde i sitt inledningsanförande . Jag skuUe varit tacksam om jag kunnat dela hansuppfattning även i en annan sak. Han sade - jag vet inte om det var med enkänsla av ödmjukhet att den region som han representerade inte hade någraandra önskemål än de som var framförda i propositionen. Det gällde sålundalokahseringen. Jag kan tala om att den regionen har fått tre centralaämbetsverk. Jag är fuUt medveten om att om den region som jag representerarhade varit föremål för samma favör skulle jag också i det faUet kunnat säga attjag vore helt tUlfredsstäUd. Det har här tidigare framförts den synpunkten, att man hargjort denna utlokahsering till ett relativt ringa antal orter och att utlokahseringensålunda ger antydan om en centrahsering trots att man fiyttar ut verken frånStockholm. Det har också sagts att man vill flytta ut dem i grupper, men en delorter har fått sig tUldelade relativt många centrala ämbetsverk med en storpersonalstyrka. Det var närmast i som framfördeavvikande synpunkter. Hon menade att man skuUe tänka på ett stöne antal orteroch en bättre fördelning av dem över hela landet. Jag delar hennes åsikt i detfaUet. Vi är väl fuUt överens om att ändamålet medutflyttningspropositionen är bl. a. att bidra tlU att det skapas balans meUanstarkt expanderande storstadsområden och omgivande regioner. Det verkar som omman i det sammanhanget endast har tänkt på storstadsområde - deandra två storstadsområdena är inte nämnda. Och när man velat åstadkomma balanshar man endast räknat med norra och . Ingen ort söder omJönköping är representerad i detta förslag. som vissa länsstyrelser har påpekat denna brist och menar i ett sådant här utflyttningsförslag borde ha räknat med även övriga delarav landet. Örestadsområdet är inte aUs nämnt. Det är också ettstorstadsområde och kräver avbalanserlng. Det finns väl ett skäl tiU att maninte har nämnt det man kan ju mte flytta ut några centrala ämbetsverk frånÖrestadsområdet eftersom det Inte finns några sådana där. Däremot kan man skapabalans genom att stimulera de regioner som är naturhga balanseringsregioner tUlÖrestadsområdet. I motionen 1236 som bland andra jag har undertecknat ochsom har följts upp I reservationen 4 av i , påpekas attKristianstadHässleholmsreglonen är en lämpUg avbalanseringsregion gentemotÖrestadsområdet. Genom att ge den regionen den stimulans som lokahsering av ettcentralt ämbetsverk innebär skuUe man kunna avlasta Örestadsområdet. i län har i sittremissyttrande föreslagit att lantbruksstyrelsen lokahseras tUlKristianstad-Hässleholmsregionen. Man anser att jordbruks- ochträdgårdsnäringarna har en sådan tyngdpunkt i att redan detmotiverar en lokalisering dit. Utredningen har talat om vissa kriterier som en ort böruppfylla för att bli föremål för en lokahsering: den skaU ha ett visstminimiantal Invånare, goda kommunikationer, ett nyanserat näringshv osv. Denregion som jag representerar fyller dessa kriterier. Den Ugger på lämpUgtavstånd, omkring tio mU från , som är centralpunkt. Den harlämphg folkmängd, omkring 120 000. Den har goda kommunikationer både flygoch järnvägsförbindelser. Den har ett rikt nyanserat näringshv. Den har godtillgång på bebyggelsemark. Den har goda utbildnings- ochforskningsmöjligheter. Den Ugger i närheten av . Inom regionenordnas århgen universitetskurser. Där finns forskningscentra förträdgårdsnäringen inom länet, och länet har sedan gammalt en mycket väl utbyggdlantbmksundervisrung namnen och Bollerup är kända över hela landet. Det är min bestämda övertygelse att det såväl från stathgsom från regionalpohtisk synpunkt när det gäller att få lämpUg avbalanserlnginom är motiverat att beakta de synpunkter som har framförts i motionen1236 Jag yrkar därför bifaU tUl reservationen 4 av i Kristianstad.Jag vlU emellertid tUl slut säga att om det inte skulle gå att få gehör för detyrkandet vid dagens omröstning, så hemstäUer jag att de synpunkter som här harframförts beaktas vid den fortsatta utredningen rörande utlokaUsering avcentrala ämbetsverk. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet I detta anförande instämde herrar (m) och (). HenÅKERLIND (m): började sitt anförandetidigare med att klaga över att det var så många talare på talarlistan.Jag kan instämma i beklagandet av detta. Men ansvaret för det är Inte i förstahand kammarledamöternas, utan det är regeringen som får ta ansvaret för att OmlokaUsering av viss statlig verksamhet ha lagt enså pass onödig proposition som den vi nu behandlar vid en sådan tid attdebatten kommit att sammanfaUa med den mest arbetsbe-lastade delen avvårriksdagen. Den kritiken faUer aUtså i första hand på regeringen. Jag var från början av den uppfattningen attpropositionens förslag var felaktigt, att det skuUe kosta betydUgt mer än detsmakade och att det innebar uppenbara risker för aUvarliga följdverkningar, omvilkas kostnader utskottet i sitt betänkande inte på något sätt har gettbesked. Jag insåg att den bästa lösningen, ett yrkande om avslag påpropositionen, inte skuUe ha stora utsikter att vinna majoritet i kammaren.Därför beslöt jag att i ett par motioner påpeka de i mitt tycke störstabristerna i propositionsförslaget. Om utskottet i sitt betänkande tagitställning för dessa motionsförslag skuUe det hela varit htet mer acceptabelt. I en första motion har jag föreslagit attkriminalvårdsstyrelsen enligt personalmajoritetens önskemål skuUe förläggas tUlNorrtähe i stället för tUl Nonköping. Norrtähe kommun är i stort behov av enökning av arbetstiUfäUena. Det kan varje kammarledamot som har intresse avsaken övertyga sig om ganska snabbt. Sysselsättningsproblemen i östra så aUvarliga att något måste göras snabbt. Därvid är förbättrade vägar ochkommunikationer bland det nödvändigaste. Men en förläggning av t. ex.kriminalvårdsstyrelsen tUl kommun skuUe ha varit ett stort steg irätt riktning, om nu ändå skah kastas ut från Stockholm.För Nontähe talar också att flyttningen då skuUe ha kunnat ske smidigare och bhbUligare genom att ett antal anställda under en övergångstid kunde bo kvar iStockholmsområdet och resa tiU Norrtähe. motsätter sig emellertid utskottet att man skallförlägga statliga verk tiU orter med undersysselsättning. Man säger på s. 50 ibetänkandet att konkunensen om arbetstUlfällena i så fall skuUe komma attförstärkas och att det skuUe bU problem att finna lämphga anställningar åtmedföhande anhöriga. Den nu föreslagna utflyttningen är aUtså inte avsedd attskapa ökad sysselsättning där brist på sysselsättning föreUgger, utan den är enutflyttning tUl större städer som redan förut har egen expansionskraft, eheregen "växtkraft", som utskottet säger. Därmed är utflyttningen avstatUga företag en omflyttningslek utan stöne värde. Utskottet säger också att det är önskvärt att myndighetermed hkartad verksamhet förläggs till samma ort och att man inte skah skihamyndigheter med ett visst inbördes samband från varandra. Med hänvisning härtUltUlstyrker utskottet propositionens förslag om utflyttning avkriminalvårdsstyrelsen och tUl Nonköping, Det är beklagligt. Jagvisste inte att dessa båda verk hade ett så intimt samarbete. Tänker man nubörja placera straffångar på fartyg? Det är väl ändå Inte så, att det är någonsärskUt hög krimlnaUtet mom sjöfarten. Utskottet talar I sitt utlåtande om den regionalpohtiskaeffekten. Mot bakgrunden av vad jag sagt vUl jag fråga vad utskottetmenar med detta. Det tycks i varje faU inte vara sysselsättningen som man ärintresserad av. Det är just ohka effekter av den föreslagna utlokahseringensom jag har velat få belysta genom min andra motion, nr 1350. har däryrkat att något flyttnmgstvång inte skah få gälla. Vidare har jag tagit uppprincipiella synpunkter på frågor om bostadskvoter och kommunikationer på deorter dit utflyttningen är tänkt. Från utskottets sida är man tydligen rädd föratt gå i närkamp med dessa allvarUga frågestäUningar när det gäUerkonsekvenserna. Man säger t. ex. angående kommunikationerna att det Inte ärlämpUgt att göra genereUa uttalanden om resursfördelning, men har mani det föregående gjort en rad genereUa uttalanden. När det gäller bostadskvoter är uttalandena ännu merförvhrade. Man säger att det är för tidigt att bedöma om de avvägningsproblemsom aktuaUseras i motionen över huvud taget kommer att uppstå. Men några raderlängre ner säger man sig föratsätta att kommunerna tar hänsyn tUl att denInflyttade personalen kan komma att efterfråga bostäder av ohka typer och iskiftande prisklasser. Men för att kommunerna skall kunna ta hänsyn till det såmåste ju kommunerna få tUlräckUgt stor bostadskvot. Var skaU denna ökadebostadskvot tas ifrån? Från storstäderna eller från småorterna, eUer genom ökadtlUdelning? Det var ju det som jag viUe ha klarhet i genom motionsyrkandet. Menfrån utskottets sida har man föredragit att stoppa huvudet i busken och hoppasatt det skaU gå bra ändå. Jag menar att om man tar dessa ökade bostadskvoterfrån de omkringliggande småorterna så får det hela bara en regional centrahseringseffekt.Stora städer blh störte, och landsbygden där omkring riskerar att utarmasytterhgare. Precis samma sak händer om man omfördelar väganslag föratt förbättra kommunikationerna meUan de aktuella städerna - såvida man Intetar medlen ur en ökad tlUdelning. Allvarliga erfarenheter av hur det kan gå tUlhar vi från , där nästan aUa vägmedel går åt I de närmasteomglvnhigarna runt , medan de perifera delarna av länet bUvitnästan helt lottlösa. Det är kanske den största orsaken tiU svårigheterna INorrtälje kommun som jag berörde tidigare. Det är sådana här principieUa frågor som jag anser såavgörande för hela problemet och som inte utskottet har vågat röra vid. Hurdåhgt beslutsunderlaget är framgår av vad utskottet säger pä s. 56 angåendepersonalpensionsverket, mvandrarverket, provningsanstalten och luftfartsverket.Utskottet säger att för var och en av dessa myndigheter kan anföras skäl för enoförändrad lokahsering. Men utskottet viU mte ta hänsyn tiU dessa skäl därföratt man då inte skulle kunna minska med tUlräckUgt mångapersoner. Utskottet anför vidare att man inte bUvit övertygad om attutflyttningarna är omöjliga att genomföra. Med andra ord: man flyttar ut alltsom över huvud taget är möjligt tiU vUket pris som helst och utan att kunnaange konsekvensema. VI har ahtså ett dåUgt beslutsunderlag med aUtför mångakvarstående frågetecken för att det skaU vara ett klokt beslut att bifaUautskottets hemstäUan. Den bör därför avslås. En annan orsak tUl det är att detInte finns någon beräkning av vad det hela kommer att kosta. De direktakostnaderna bUr tydhgen mycket stora. DärtUl kommer de indhekta kostnaderna.TiU vad nytta? Riksdag och regering skaU inte leka med skattebetalarnaspengar. När sanningen går upp för aUa är det annars en stor risk att folketsdom bUr hård. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet 4* protokoU 1971. OmlokaUsering av viss statlig verksamhet HertGUSTAVSSON i EskUstuna (s); Inget kan vara mindre motiverat än att - omjag får uttrycka mig bUdspråksmässigt förvandla debatten om uppbyggande avstorstadsalternativ till en fattigauktion där företrädare för oUka landsdelaroch kommuner utmålar sina hemorters nöd och elände. När jag vill plädera förEskUstuna som mottagare av myntverket är det aUtså främst av den anledningenatt EskUstuna mycket väl uppfyUer de fömtsättningar som bör uppfyUas I ettsådant sammanhang. Den verksamhet som skaU UtlokaUseras passar bra m I denmottagande kommunens mönster. Sålunda kommer rekrytering av kunnig arbetskraftinte att medföra något problem, fraktkostnaderna bhr rimliga, kommunikationernaär goda och kommunen kan erbjuda den personal som flyttar med aU rimUg service.I detta avseende kan EskUstuna, I varje fall i vad det gäller av beslutadutlokaUsering av verk, som enda kommun i landet uppvisa verifikationpå vilja och förmåga att möta vid utlokalisering uppkommande problem. Utan attsådant exakt kan mätas verkar det av åtskiUiga uttalanden att döma som om deninflyttade fabriksverkspersonalen skuUe vara med bland kommunens mest nöjdainvånare. Jag föreställer mig att förflyttningen av förenadefabriksverken som då hette tUl är denstora positiva erfarenhet som regeringen kunnat grunda de nu aktueUautflyttningsförslagen på. Det är inte bara de anstäUda som uttalat sintUlfredsställelse. Fabriksverksledningen försummar aldrig en möjlighet att frånverksledningssynpunkt bedyra nyttan och värdet av de vinster som vunnits avlokahseringen tlU den välbelägna och positiva arbetsmUjö som visatsig vara. Från mottagarens utgångspunkt kan jag försäkra att dengenomförda förflyt t rungen varit av stort värde. Den har bl. a. gett en mycketvälbehövUg differentiering av bygdens näringshv. I detta avseende måste jag anmäla vissa EskUstunaproblemsom på grund av shi storlek och klara markering faktiskt också är rikets.Eskilstuna är redan till sin tUlkomst som Industristad en statUg satsning. Denangavs bh en rikets smedja. Den blev genom speciella statligaarrangemang centrum för uppbyggande av den svenska metallma-nufakturindustrln.Denna baserades ju från början på många små företag. har behåUitdenna småindustristruktur. I kommunens många små industrier finns god tlUgångtUl gediget yrkeskunnande. Detta är dock inte tUl fyUest när man också i andraländer lärt sig tillverka de produkter som varit produktionens bas - ibland avandra material än järn och metaU. Naturligtvis lever många Eskilstunaföretagvidare och utvecklas just genom kunnande och yrkesskickhghet, men det är ettfaktum att det antal arbetstUlfäUen som måste bytas ut under de närmaste årenär att räkna i tusental. Det är denna långsiktiga problematik som är detaUvarUga och avgörande. Vi har naturhgtvis bekymmer för stunden också. ex. ur arbetsmarknadsverkets statistik kunna dra ut en del om saluvärdet avverkstadsindustrins produkter per anstäUd och stäUa riksgenomsnittet motEskUstunas betydhgt lägre siffror i det avseendet. läsa statistik överdriftnedläggelser, antalet berörda företag och personer. Jag skuUe kunna talaom varslade och i förväg anmälda varsel om permitteringar. Jag skuUe kunna talaom arbetslöshetssiffror för dagen, och jag skuUe kunna tala en del om s. k.spontana avgångar, som ju reducerar en hel del företags numerär ganskakraftigt. Men jag tycker inte att det skuUe tjäna så särskilt mycket tUl, tysom jag sade är det de långsiktiga problemen som är de mtressanta och aUvarhga.De siffror jag kunde redovisa skuUe ju i så fall få stäUas i relation tiU någonannan ort, och tUl den nivån vill jag inte sänka mig i debatten. EskUstunaindustrinkan inte klara alla långsiktiga problem av egen kraft. Regeringen har insettdetta, bl. a. genom att tUlsätta en utredning om metaUmanufakturindustrinsproblem. Denna utrediung presenterades för övrigt först i EskUstuna och harjust EskUstunaindustrins problem som utgångspunkt. Jag ser också medvetandet omdetta som en del av motiverhigen för EskUstuna som mottagare av statliglokalisering. EskUstuna är I sin närlngshvsomdanlng beroende av förnyelse. Myntverketär därför ett välkommet tUlskott, som bör föhas av mera vid nästa utlokaUsermg. EskUstunasframtid balanserar på en knivsegg. Övervikt i negativ riktning kan ge hknandeeffekter som man förbinder med textUkrisen. Övervikt i positiv riktning kan geen utveckUng mot ett harmoniskt samhäUe som välbeläget befolkningsalternativutanför storstadens influensområde och mot en för rikshushåUet vinstgivandeenhet. ärade ledamöter kan ge ett bidrag i positiv riktning genomatt rösta med reservationen 9, till vilken jag ber att få yrka bifaU. OmlokaUseringav viss statlig verksamhet På förslag av herr tredje vice talmannen beslötkammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande detta betänkande samtbehandhngen av återstående ärenden på föredragningshstan tUl , §5 Anmäldes och bordlades Nr 39 angående uppskov medbehandhngen av vissa ärenden Nr39 angående uppskov med behandhngen av vissa tUl utskottet hänvisade ärenden Nr42 i anledning av proposition angående godkännande av tvåtlUäggsavtal tlU dubbelbeskattningsavtalet mellan Sverigeoch beträffande dhekta skatter, m. m. Nr13 angående uppskov med behandhngen av vissa ärenden Nr21 i anledning av Kungl. Majts proposition om studieyrkesorienteringi grundskola och gymnasieskola jämte motioner Nr 95 betänkanden: j Nr 35 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag till -£ ir>Ti PCB-lagjämte motion -------------- ---- Nr 36i anledning av motion om översyn av bestämmelserna om användning av djur förvetenskaphga experiment Nr37 i anledning av Kungl. Majts proposition 1971:51 med förslag tiUrennäringslag, m. m., jämte motioner Nr38 angående vissa anslag inom verksamhetsområde jämtemotioner Nr39 i anledning av motioner angående internationell miljövård m. m. Nr40 angående uppskov med behandhngen av vissa tUl utskottet hänvisade ärenden Nr41 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:61 med förslag tiUhvsmedelslag m. m., jämte motioner Nr42 i anlednmg av Kungl. Maj:ts proposition angående inrättande av statenshvsmedelsverk m. m. jämte motion Nr45 i anledning av motion om svenskt medlemskap i Nr17 i anledning av Kungl. Majts proposition 1971:111 om anslag tUl Täckrung avmerkostnader för löner och pensioner m. m. för /72 Nr18 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslag tUl lag omanstäUningsskydd för vissa arbetstagare, m. m., jämte motioner Nr 19 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden §6 Meddelande ang. enkel fråga Meddeladesatt föhande enkla fråga denna dag framstäUts, nämligen av Nr 272 () tiU herr justitieministern om ökning av pohsensresurser: VUl justitieministern medverka tUl att poUsen får resurser att förebygga befarade s. "raggaroroUgheter" och skydda aUmänheten i samband med inträffadesådana? §7 Kammaren åtskUdes .