prot · FU0985 · 1971-12-31 00:00:00 — synpunkter, skuUe man ha kunnat vänta sig att dessrepresentanter i bevUlningsutskottet vid behandUngen av propositionen skullehelhjärtat sluta upp bakom förslagen den gången. Av någon anledning blev dettainte faUet. I stäUet fick vi se en reservation, där man förordade ett uppskovmed detta viktiga steg I rätt riktning, som dessutom Ugger helt i Unje medvägkostnadsutredningens arbete. Var finns konsekvensen i ett sådant politisktagerande och vad ligger i själva verket bakom sådana stäUrungstaganden frånfolkpartiets sida? Det kan vara värt att nämna några ord om de skäl somåberopades den gången; Man bordeavvakta vägkostnadsutredningens arbete. Med hänsyn tUl vadvägkostnadsutredningen själv uttalade om bUskatteutredningens förslag var detargumentet utan tyngd. Man borde awaktaställningstagandet tlU bUskatteutredningens förslag om kilometerbeskattning.KUometerbeskattning är en teknik för uttag av skatt och saknar helt betydelseför beräkning av kostnadsansvaret. Det var inget argument som höll. BUskatteutredningenskalkyler var osäkra. Detta är väl i och för sig sant men utredningen hade avsamma skäl föreslagit så små ändringar att de helt säkert låg i underkant.Vägkostnadsutredningen tvekade ju inte heUer att ställa sig bakom förslagen. I folkpartireservationen nr 1 uttalas ett beklagande överatt vägkostnadsutredningen "ännu arbete inte kunnatredovisa resultatet av sitt arbete". Mot bakgrunden av hurbilskatteutredningens tidigare nämnda betänkande presenterades, av vadvägkostnadsutredningen anförde i sitt remissyttrande och av de upplysningarsom trafikutskottet fått vid beredningen av de motioner som behandlas iföreUggande utskottsbetänkande måste ett sådant uttalande ha gjorts mot bättrevetande. Sanningen om vägkostnadsutredningen, bUskatteutrednlngen ochkostnadsansvarighetsprincipen är att det beslut som tog , motfolkpartiets reservation, bygger på ett förslag som båda utredningama stårbakom. Beslutet är ett reformprogram på kostnads-ansvarighetsprincipens grand.Att genomföra detta program är den första uppgiften om man vUl genomförakostnadsansvarighetsprincipen. Det går dessutom mycket bra att påskyndaprogrammet genom att, om man så vUl, ta en etapp i stäUet förvartannat år eUer genom att slå ihop två etapper. För dem som viU påskyndaförverkligandet av kostnadsansvarighetsprincipen finns här en bra grund attarbeta ifrån i avvaktan på ytterUgare förslag från vägkostnadsutredningen. Detenda som fattas är i så faU förslag. 1 reservationen yrkar folkpartirepresentanterna att entidplan skall faststäUas för vägkostnadsutredningen. Det har tidigarekommenterats här. Detta kan förefalla som ett effektivt medel att påskyndautredningsarbetet. är emellertid vägkostnadsutredningens uppgifter avganska specieUt slag. Det är inte fråga om endast ett omfattande datainsamlandeutan även i mycket hög grad om utformningen av en ekonomisk teori förhanterandet av aUa dessa data. Utformningen av ekonomisk teori måste ske genomtänkande, och tänkande kan tyvän inte påskyndas eller effektiviseras genomriksdagsskrivelser tUl Kungl. Inte heller kan vi få enuppsnabbning av arbetet genom ökning av personalstyrkan. Det finns nämligen inteobegränsad tiUgång tUl så kvalificerade ekonomer och tekniker som behövs ivägkostnadsutredningens arbete. De få som finns tillgängUga arbetar redan förutredningen. Man kan Uta på att utredningsarbetet bedrivs så snabbt som detöver huvud är möjligt. När i i sitt första anförandeeller I en replik Utet Ironiskt konstaterade att vägkostnadsutredningen hittUlsinte ens har haft styrfart, är det naturligtvis i och för sig ettanmärkningsvärt uttalande, eftersom det är helt fel. Men dessutom är detgivetvis också något av en ganska besvärande anklagelse mot de människor somsedan flera år tUlbaka har presenterat ett omfattande insamlat material. HenGustafson knyter samman hela utredningens arbetsformer med bristen på ensekreterare. Sanningen är ju den att en rad experter arbetar på heltid, mångagånger var och en på sitt område, för att samla in data och material I övrigt.Det gör tlU att Ingenting kan komma fram, därför att man harsaknat en sekreterare. På en lägre nivå kan man antagligen Inte diskutera dessafrågor när man på detta sätt med direkt osanna uppgifter försöker göra gäUandeatt det skulle föreligga slentrian i detta oerhört viktiga arbete. Sedan vill jag säga några ord om reservationen 2, ocksåden avgiven av folkpartirepresentanter. Även reservanterna ansluter sig i alltväsentligt tiU de trafikbeslut grundläggande principerna. När deolika delproblem som Inryms under trafikpolitiken utreds på olika håll, t. ex.i vägkostnadsutredningen, trafikplaneringsutredningen och bussbidragsutredningen,och när man accepterar trafikpolitiska beslut, behövs Inte en nyparlamentarisk utredning för översyn av trafikpoUtiken. Däremot kan det, somutskottets majoritet framhåUit, finnas skäl för en viss samordning avutredningsarbetet, en samordning som bör vara naturlig för den trafikpolitiskadelegationen. Redan I direktiven tUl vägkostnadsutredningen uttalas attdess förslag skaU vidarebearbetas av en parlamentariskt sammansatt kommitté.Att, som reservanterna från föreslår och som hen härpläderar för, tUlkalla denna kommitté redan nu skuUe vara ett allvarligtmissgrepp. Det finns nämligen ännu inga arbetsuppgifter för en sådan utredning.Enligt vad vägkostnadsutredningens ordförande klarlagt är utredningens samladebedömning av kostnadsansvarighetsprincipens totala omfattning och faktiskainnebörd i alla olika avseenden ännu inte klar. Först när denna samladebedömning föreligger finns en grund för de poUtiska överväganden som är denparlamentariskt sammansatta utredningens huvuduppgift. Att göra sådanaöverväganden i fråga om de delresultat som vägkostnadsutredningen preUminärthar kommit fram tiU innebär att man försvårar den totaUösning som vi måsteeftersträva. Låt mig bara slutUgen svara på direktafråga angående bussbidragsutredningen. Det är signalerat attbussbidragsutredningen skall framlägga sitt betänkande . Jag förutsätter att det sedan kommer att i vanlig ordning remissbehandlas,och vad ankommer på Kungl. kommer ingen tid att förspiUas i onödan för attvi skaU kunna lägga fram ett förslag för . Den statliga trafikpolitiken m. m. Den statliga trafikpoUtiken m. m. i (fp) kort genmäle: Är man Inom såorolig för förslag, att kommunikationsministern här stiger upp ochanklagar oss för att komma med osanna uppgifter, för att tala mot bättrevetande och för att medvetet föra debatten på låg nivå? Jag får säga att jag ärutomordentligt förvånad över att landets kommunikationsminister väljer detsättet att debattera. Kommunikationsministern tyckte det var mycket egendomligtatt jag hade börjat mitt anförande med att göra en analys av bilskatterna ochvägkostnaderna. Jag gjorde det med anledning av att det på "Transport 71"hade uppstått en verkligt seriös debatt om vägkostnadsansvaret det hadekommit fram rakt motsatta uppgifter. Jag har låtit upplysningstjänstgranska uppgifterna, och jag framlade dem här därför att jag tyckte det kundevara värdefuUt i en saklig debatt jag förutsatte att det var en sådan somkommunikationsministern vlUe ha. Kommunikationsministern säger att det inte finns någonkonsekvens i ställningstagandet, därför att reserverade sig mot ettbUskatte-förslag man fick nästan uppfattningen att vi var ensamma. var detemeUertid Inte så, utan också och fanns med på denreservationen, även om kommunikationsministern i dagens läge finkänsligt nogundvek att tala om det. Jag skaU inte gå närmare in på den saken, men jag kansäga så mycket, att just detta att man vlU vänta på vägkostnadsutredningensresultat var ett motiv för att vägkostnadsutredningen borde påskynda sittarbete. Jag har i många ohka sammanhang sagt att de som sitter ivägkostnadsutredningen är utomordentligt kunniga och duktiga personer, men dehar också många andra uppgifter, och det är fullständigt klart att man iexpertkretsar utanför den här kammarens väggar tycker att utredningen har tagitför . Jag citerade vad en näringsUvsrepresentant i just dentrafikpoUtiska delegation som kommunikationsministern tUlmäter så stor vikt harsagt: Vi har fått vänta i evigheter på den här utredningen. Herr kommunikationsminister, jag viU föra en allvarUgdiskussion, och jag tror det vore bra om vi kunde återgå till det i stället föratt få höra beskyllningar om att tala mot bättre vetande. Det är självklart att , och i dettafall hen i såsom företrädare för , borde förklarasitt agerande i de här frågorna . Det vore nyttigt för att få en förklaring, gärnai efterhand, tUl hur man kan agera, rösta och argumentera på det sätt man hargjort i den här koppUngen bUskatteutrednlngen-vägkostnadsutrednlngen. Det finnssåvitt jag förstår Ingen utanför krets som fattar innebörden, mennågon djupare innebörd måste väl ändå finnas. Vi har inte klarat ut vad som kanligga bakom detta. Här har chansen att inför tala omhur man kan hoppa på detta sätt från tuva tUl tuva, beroende höU jag på attsäga på väder och vind, men i varje faU beroende på I vUket sammanhangfrågorna diskuteras. Det finnsväl knappast anledning att mot bakgrunden av att jag har sagtdetta påstå att jag på något vis skulle anklaga för någontingmärkligt. Det är egentUgen bara fråga om att föra en seriös riksdagsdebatt omen viktig fråga, och trafikfrågorna är så viktiga att det inte ens när detgäller reservationer får föreligga någon oklarhet för de övriga ledmöterna ikammaren om vad som menas. Sedan kan man ju ha delade uppfattningar Isakfrågan. Detbästa vore alltså en enkel förklaring från i om hur mankunde göra den här kopplingen mellan röstningen om bUskatteutredningens förslagoch sitt agerande beträffande vägkostnadsutredningen. Då hjälper det ju Intemed att här stå och säga att jag glömde och moderatasamlingspartiet. De har ju inte agerat på detta sätt , fört den härdiskussionen och haft sådana reservationer som . Inte ens det harherr i upptäckt. Det är ju som står förreservationen. Omhen menar att det rör sig om ett försök från min sida att föra enosaklig debatt bör han gå in i sin studerkammare och fundera påinnebörden i det. Jag är ute efter, och det är jag skyldig tUl Uksom aUa andrai denna kammare, att försöka föra en saklig trafikpoUtisk debatt. Det harhittiUs Inte lyckats med i som företrädare förfolkpartiet. Det har däremot lyckats med andra partier, om jag nu bortser frånvänsterpartiet kommunisterna som ju också har reserverat sig. Folkpartietvinglar omkring med uppfattningar precis hur som helst och hur ofta som helst.Sluta upp med det och ta i stäUet en ståndpunkt, gärna mot regeringen och allaandra partier! Men stå för den ståndpunkten. Respekten för både hen Gustafsonoch skuUe öka om så skedde. Denstatliga trafikpolitiken m. m. HenGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Ena stunden anklagas vi för att ta stäUning mot regeringen och för attvara ensamma och nästa stund uppmanas vi av kommunikationsministern att ta enståndpunkt mot regeringen och stå för den. Ja, det är just det vi har gjort idet här faUet. säger kommunikationsministern att jag har enchans att förklara för . Det har jag; det är min sista repUk, så jagkan inte komma tiUbaka sedan. Man kan å ena sidan säga attvägkostnadsutredningen bör påskynda sitt arbete, så att vi kan få klarhet ibiUsmens vägkostnadsan-svar, medan man å andra sidan framhåUer att vi börawakta den utredningens resultat, så att vi när vi får reda på bUismensvägkostnadsan-svar kan vidta de erforderUga åtgärderna. Ja, det var svaret, henkommunikationsminister. Två med varandra nära lierade utredningar, som båda har begåvats medsamma ordförande, arbetar . Den ena utredningen lägger vid en visstidpunkt fram ett förslag, som syftar tiU att som den andrautredningen arbetar något hjälpa upp den dagsaktuella situationen. Ett parti,som klart uttalat sitt stora intresse för att den mer långsiktiga utredningenlägger fram sitt förslag så att man får studera det, röstar emot ett förslag iett delbetänkande från den så att säga kortsiktiga Den statliga trafikpolitiken m. m. utredningen, trots att detta förslag Ugger i Unje med detlångsiktiga arbetet. Jag kan inte finna någon logik i detta. Om man dessutom inästa andetag skriver och agerar på ett sätt som framhåUer önskvärdheten av attden långsiktiga utredningen snabbas upp, kan jag inte jag vidhåller det, herrGustafson finna någon som helst logik i detta. Jo, logiken måste vara att såg det somnödvändigt att bUskatteutredningens förslag lades åt sidan, ty det var ettförslag som naturUgtvis skulle drabba vissa människor, och man vUle se tUl attom möjligt inte komma i konfUkt med dem. Det kunde ju ge både kortsiktiga ochlångsiktiga poUtiska vinster. kan man skyUa på den under en längretid arbetande utredningen och efterlysa dess resultat. Men, hen , Inteär det här poUtIk på någon vidare hög nivå. Hen (): Av den debatt som hittUls förts skulle mankanske kunna tro att vi har en för landets olika delar tUlfredsstäUandetransportförsörjning. HittUls har huvudintresset kretsat kringvägkostnadsutredningen, och eftersom hen i inte har någonreplikrätt, kunde det vara intressant att få veta om man inte även fråndepartementets sida borde vara Intresserad av att påskynda utredningen.Kommunikationsministern talade ju om att den måste vara mycket långsiktig, mendet är angeläget att denna utredning slutföres mycket snabbt så att resultatetkan bindas Ihop med andra pågående utredningar. Vi kommer inte heUer ifrån att vi har en aUt livhgaredebatt om trafikpoUtiken. Debatten är kanske starkare nu än någonsin, trots attvi fattade det trafikpoUtiska beslutet och kompletterade det medvissa preciseringar 1969, då vi fick en klarare bindning tiU den statligaregionalpoUtiken. Vidare har vi fått ett transportstöd, låt vara att detfungerar bara i begränsad omfattning. Människorna i våra stöne befolkningscentra klagar över enbesvärande köbUdning på gator och vägar och även över hälsofarligluftförorening genom den täta bUtrafiken. Bor man på större avstånd frånlandets centrala delar upplevs resekostnaderna som aUtför höga även i förhållandetlU levnadsstandarden. På riktigt stora avstånd som uppe i de nordUgaredelarna av landet leder långsamma och otillräckliga förbindelser tUl enkänsla av Isolering, något som kan minska intresset för att bosättasig i dessa orter. Att en tiUfredsstäUande transportförsörjning icke uppnåttsbevisas på ett mycket övertygande sätt i samband medtjäUossningen inom stora delar av . torde tUlhörade mest utsatta områdena. ÅtskUUga vägar Uknar lergrytor och är avstängda förtung trafik. Dessa är ändå viktiga leder för industrins råvaruförsörjning, ochvissa vägar har betydelse för tunga transporter: grus, betongvaror och Uknande.Vissa vägar klarar just nu inte ens persontrafiken. Ett bevis på detta är denbUd från en väg intUl som jag visar på TV-skärmen. Den var infördi AUehanda . Det här skådespelet är återkommande årefter år. Men får man minnas tiUbaka ända tiU särskilt svåratjäUossningar för att få en jämförelse. Det kan inte vara tUlfredsstäUande attvägverkets människor, som syns tiU höger på bilden, skall vara med och plockaupp bUarna ur lergropar. I dagens tidning har jag sett ytterligare uppgifter om hurvägförhåUandena är där uppe. Man kan väl säga att spåren utmed vägarnaförskräcker. Ändå har kommunikationsminister efterkommunikationsminister inbjudits att besöka våra trakter utan att vi har fåttnågra påfaUande resultat. Vissa huvudvägar har dock förbättrats, naturUgt nog. Dåvarande kommunikationsministern har åtminstoneefterlämnat ett bevingat omdöme om de här vägarna: "Det gupparläskigt", sade han, när han åkte på dem. Vår nuvarande kommunikationsminister kunde på sinresa konstatera E 4 ans dåliga standard i norta länsdelen. Det är också förvånande att påbörjade viktiga vägprojektinte fuUföljs. Vi kan ta E 75 som närmast bör bedömas som ett skandalfaU på ensträcka i västra mellan och . Man har plötsUgt avbrutitutbyggnaden av denna viktiga vägled och det finns bara en smal svårframkomligvägstump med stenar och sådant runt vägen, som egentligen är förfulande avlandskapsbilden. Det här anförda må vara nog för att visa det berättigade ikritiken som riktas mot trafikpoUtlska beslut och uppföljningen avdet. Hert i har i sitt anförande tolkat kritiken så att deninte vänder sig mot principerna utan mot tUlämpningen. Jag instämmer i det. Jagtycker det vore klokt av kammaren att ta fasta på att det inte är principernasom vi vUl riva upp utan vi vUl genomföra tUlämpningen av dem. I ett par motioner upprepas krav från tidigare riksdagarom utredning och förslag beträffande genomgående taxeberäkning vid kombineradresa med exempelvis postbuss och tåg. Det är ju ett rimligt krav. Särskiltstötande är det att nedläggning av persontrafik på järnväg kan medföra ökadbUjettkostnad för en resa som tidigare hela sträckan kunde företagas med enbartjämväg men som måste ske med en kombination av buss och tåg och därmedfördyras. Det är så mycket mer obegripUgt som en genomgående taxesättningtUlämpas redan på vissa sträckor, åtminstone i Nortland, där järnväg finnsutmed hela sträckan men där man för en del av sträckan upprätthåUerpersontrafiken med landsvägsbussar, även privata sådana. Som exempel kan jagnämna sträckan ÄlvsbynPiteå. Helt nyUgen jag tror det var för någon vecka sedan aviserades genom pressen ett samgående mellan SJ och ett privat bussföretagbeträffande persontrafik från tiU där transporten på sträckanUmeåSundsvaU skaU ske med detta privata bussföretag. Någon uppgift omtaxeringsförfarandet har ännu inte lämnats tUl expeditionerna, men sannoliktbUr det någon form av samtaxering. Det borde alltså kunna ske en genomgåendesamtaxering över hela landet, där man kan samordna trafiken meUan buss ochjärnväg. Jag tror detta behov upplevs mycket starkt på vissa meUansvenskaområden. För resenärerna vore det också en framgång om åtminstone tidtabellernasamordnades med olika färdmedel. Därigenom undviks ju långa väntetider. Vireservanter anser därför att en utredning på detta område är nödvändig. Den statliga trafikpolitiken m. m. Denstatliga trafikpolitiken m. m. Jag ber därmed att få yrka bifaU tUl reservation 3. HertGustafson har också redogjort för syn på den framtida koUektivapersontrafikens utveckUng, vUken Inte har berörts hittiUs under debatten, ochframfört behovet av ett samlat forsknings-och utvecklingsarbete på dettaområde. Vi har ansett att det kan utföras inom ett särskUt utvecklingsbolag pådet sätt som föreslås i reservation nr 4. OnekUgen kommer behovet av snabbapersontransporter att stiga mycket snabbt. En ökad satsning på koUektivtrafikenpå de stöne avstånden går mycket väl ihop med en aktiv regionalpolitik.Snabbtåg för SJ skuUe öka företagets konkurrenskraft på avstånd upp tiU . Mångamänniskor åker gärna tåg om restiderna förkortas, och den bild som jag nu låterprojicera på TV-skärmen visar hur restldsmässigt kan minska. En resamellan och skulle kunna skäras ned till2 1/. Menpå de riktigt stora avstånden tror jag att inte ens snabbtågen blir en bralösning. Där utgör de sannoUkt heller inte något ekonomiskt genomförbartalternativ. Flyget kommer att ta över en stöne del av persontrafiken på Nonland det är min och fleras uppfattning. TUlgång tlU goda flygplatser bhr ettalltmer vägande lokaliseringsargument för handel och industri. Företagens utveck-Ungsstaber och marknadsförings- ochservicepersonal måste vara snabbt och lätt rörUga. Vi anser därför att storalokaUseringspolitiska effekter skuUe uppnås genom en medveten satsning på godainrikes- och aUmän-flygplatser. De borde fördelas inte bara meUan Nonlands kuststäderutan även i inlandet, varifrån trafikförsörjningen då skuUe ordnas genommatarflyg. Föratt göra det ekonomiskt försvarbart med flygtrafik på orter och regioner medmindre trafikunderlag än som fordras för konventionell hnjetrafik krävs att enlämplig flygplanstyp utvecklas. Sådana flygplan bör vara byggda för särskUtkorta startsträckor, då man därigenom kan bygga biUigare flygplatser, och halåg bullernivå, eftersom de genom en sådan åtgärd skulle kunna utnyttjas näratätorterna. Ettutbyggt flygnät skuUe tidsmässigt krympa avstånden i vårt långa landytterUgare. Det iUustreras av den bUd jag nu visar på TV-skärmen, där man seratt det längsta avståndet tUl flygtidsmässigt skulle kunna vara tvåtimmar. Heladenna utveckUng inom persontrafiken måste naturUgtvis även den läggas in i dentotalsyn på traflkpoUtikens utformning som hen talade om. Vidtaxesättningen får inte bara företagsekonomiska krav Ugga tUl grund förbedömningen. Även regionala, sociala och samhällsekonorruska hänsyn måste vägasin. Av vad man kunnat förstå håller något på att ske inomkommunikationsdepartementet när det gäller regional utjämning av persontaxorna.Uttalanden har gjorts i den riktningen, och jag skuUe därför vilja stäUaföljande fråga tUl kommunikationsministern : När kommer detutredningsresultatet att presenteras? Jaghar nu något ytterUgare utvecklat hen argumentation för vårreservation nr 4 och ber att få instämma i hans yrkande om bifall tlU denna. 1övrigt yrkar jag naturUgtvis, inte minst efter den debatt som hittUls harförts, även bifall tiU reservationerna 1 och 2 a. HenTORWALD (c): Vi är några centerpartister som har motioneratom att SJ skulle få i uppdrag att vidta en del försök att med hjälp av enkombination av sänkta taxor och ökad turtäthet dra till sig en del trafik somför närvarande håller till på landsvägarna. Vi har då i första hand tänkt påresorna tUl och från arbetet, som i mycket stor omfattning sker med egen bU,Inte minst i storstadsområdena, och där ställer tiU mycket ohägn. Utskottet har i sin I stort sett mycket positiva skrivningyrkat avslag på motionen under hänvisning tUl att SJ bedriverförsök att med ändrad taxesättning dra tUl sig trafik. Det är i och för sigriktigt, men det är ändå en betydelsefuU sklUnad meUan de försök som SJhittills har bedrivit och dem vi förordar. SJ har nämligen hittUls med sinaförsök med olika taxesättningar närmast syftat tiU att öka trafikunderlaget påsådana tåg som går under de s, k. trafiksvackorna, alltså tåg mitt ,tåg mitt osv. Man har i och för sig inte nått så dåliga resultat. Jaghar framför mig en uppgift om resultatet av ett försök i . Därkonstateras att SJ-bUjetter för halva priset har lett till att resefrekvensenhar fördubblats. Å andra sidan säger att man inte fått någon totalt ökadintäkt, och därför anser SJ att försöket inte skaU fortsättas, då man inte nåttdet resultat som eftersträvades. Jag anser och det har påtalats tidigare att SJ gör sinbedömning helt med utgångspunkt i strikt företagsekonomiska synpunkter. Jaganser inte att det är fel eUer att det på något sätt skuUe strida mot 1963 årstrafikbeslut, men jag anser att när man skaU dra konsekvensen av ett resultatav ett försök får man inte inskränka sig tUl att se effekterna enbart ur SJssynpunkt. Det är vad som sker, men man måste också väga in konsekvensernaför samhäUet, om man skaU få en vettig bedömning. Jag kan som exempel nämna att det finns ett par faU somjag känner mycket väl till, där SJ har förordat en viss rationalisering ochframhävt att med den uppnås den och den vinsten förhåUandevis blygsammavinster i de fallen och så har SJ fått tUlstånd att lägga nerbandelen. Men den som ser närmare på resultatet finner att postverket för attupprätthålla en hyggUg service i samma område har vållats kostnadsökningar av istort sett samma storleksordning som vad SJ har inbesparat på nedläggningen. Omhänsyn sedan också tas tlU konsekvenserna för övriga trafikanter, så tyckerjag nog att det är uppenbart att de s. k. rationaliseringsvinsterna för SJ ivart fall inte har lett tUl några samhällsekonomiska vinster. När man skaUbedöma konsekvensen av sådana här saker, får man enhgt vår mening inte baralägga in utfallet för SJ, utan man måste också ta hänsyn tUl fördelar i form avminskad Import av drivmedel tiU bUama, minskad trängsel på vägarna, minskatantal olyckor.