prot · FU09152 · 1971-12-31 00:00:00 — Statsrådet tar också upp frågan om styrelsenssammansättning. Jag menar för min del att det inte borde vara orimligt attexempelvis de kategorier som sammansluts i vad vi brukar beteckna somR-förbunden kan bU företrädda med en representant i styrelsen. De fanns dockinte med i statsrådets uppräkning. Forskningen gäller ändå i hög grad deområden där dessa är verksamma. Om nu begreppet oberoende lekmannarepresentanter ärsärskUt svårt all fatta såväl för utskottsmajorileten som för statsrådetMoberg, så får vi väl söka hitta en annan beteckning för att uttrycka den tankesom det här är fråga om, dvs. att andra än de myndigheter och institutioner somsjälva skall bU föremål för institutets forskning får ett inflytande istyrelsen. Det är nämhgen detta det handlar om. talar egentligen mycket väl för attinstitutet inte borde förläggas lUl , men jag är inte särskUtövertygad av hans slutledning. Jag tycker att inlägg bekräftardenna min syn. Om motionärerna menat aUvar med förslaget om , bordede när de nu inte har skrivit någon reservation med anledning av sinamotioner utvinna mer tiU förmån för om de stöder reservationen 2 omförläggning utanför än om de, som de nu tänker göra, biträderförslaget om förläggning av institutet till . Visst kan man hoppas på en framlida utlokalisering, mendet är väl ändå en något krånglig väg alt gå. Det räcker ju inte alt skrivamotioner som gör sig bra på hemmaplan; man bör kanske också visa visskonsekvens i ställningstagandena. Jag kommer atl begära votering för allmotionärerna skall få en chans att ge ett handtag åt tanken att institutet ickeskaU Ugga i . Vi som har skrivit den här motionen harnaturligtvis gjort det därför alt vi anser att det skuUe vara lämpligt altlokalisera forskningsinstitutionen tiU , det är helt klart. Men vi menaralt vi har de största möjligheterna all få den lokahseringen, om vi får fråganavgjord i ett seriöst sammanhang då hela den här postgymnasiala utbildningenslokalisering behandlas. Det kommer att ha större effekt än om vi går ut i envotering, när vi redan nu vet att vi skulle få avslag på en reservation. Därförtror vi på styrkan i det sakliga argument som vi har fört fram. Jag har aUlså intepå något vis läst ul mer än vad som står i betänkande -att den här frågan kommer att behandlas i etl annat sammanhang längre fram. Överläggningen var härmed slutad. ProposUioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av iLinköping, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt votermg upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer utbUdningsutskottetshemstäUan i Transportstöd vid belänkandet nr 32 punkten 2 röstar ja, "" linjesjöfart frän den delej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr I av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottels hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i , och förklarades denförta propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU all kammaren bifaUer utbUdningsutskottetshemställan i betänkandetnr 32 punkten 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. § 19 Föredrogs utbUdningsutskottets betänkande nr 33 ianledning av Kungl. Majts proposition angående utgifter på tilläggsstat I tUlriksstaten för /72 i vad avser anslag tiU inredning m.m. ochbyggnadsarbeten vid universiteten m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i delta betänkande hemställt. § 20Transportstöd vid viss linjesjöfart från Föredrogs trafikutskottetsbelänkande nr 28 i anledning av Kungl. Majts proposition angående transportstödvid viss Unjesjöfart från jämte motioner. Transportstöd vid viss linjesjöfart frän Maj:t hade i propositionen 1971:154 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över kommunikationsärenden för den29 föreslagit att dels godkänna riktlinjer för etttransportstöd tiU enligt vad i propositionen anförts, dels tiUTransportstöd för för /72 under sjätte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåU anfördesföljande: "För all skapa gynnsammare betingelser för dennäringsgeografiska utveckling som inlemmande i stödområdet syftar tillföreslås i propositionen etl fraktstöd avseende de utgående godstransporterna iGotlandsbolagets färjetrafik med fastlandet. Godstaxan (längdmelertaxan förgodsfordon) avses reduceras . För alt gynna turismen och förbilliga den gotländskaallmänhetens fastlandsresor föreslås vidare en statlig insats, som i föreningmed visst företagsekonomiskt utrymme inom Gotlandsbolaget medger en reduceringav bolagels personbilstaxa . Årskostnaden för det angivna stödet, som avses utgå fr. o.m. , har beräknats tiU sammanlagt ." I detta sammanhang hade behandlats dels den vid början av årets riksdag väckta motionen1971:408 av herrar Schött (m) och Krönmark (m), vari yrkats att iskrivelse tUl Kungl. skuUe hemställa alt Kungl. förelade riksdagenförslag om särskilt stöd till sjötransporter tiU och från och altKungl. vidtog åtgärder för att sänka kostnaderna för flyg tUl och frånGolland, dels den Ukaledes vid början avårets riksdag väckta motionen 1971:497 av i Stenkyrka (c), varihemstäUts att i skrivelse tiU Kungl. begärde atl de statligaavgifter som belastade Gotlandsflyget slopades, dels motionen 1971:1588 av herrGustafsson i Stenkyrka m. fl. (c, s, fp, m), vari hemställts att riksdagenskulle besluta atl i skrivelse till Kungl. Maj:t 1. som sin mening uttala atlnedsättning av godstaxan (längdmelertaxan för godsfordon) för utgåendetransporter borde utgöra , 2. anhålla om alt Kungl. påliUäggsslal begärde medel för av bifall till yrkandet under punkten 1 föranleddakostnader, 3. anhålla om skyndsam utredning och förslag beträffande frågan omnedsättning av godstaxan för ingående transporter på i motionen anfördagrunder, 4. som sm mening uttala att statsbidrag till hamn borde utgå av utbyggnadskostnaderna, 5. som sin mening uttala att samråd skullekomma tiU stånd under den treåriga försöksperioden mellan angående den slutliga lösningen av Gotlandstrafikfrågor och att formerna för detta samråd skyndsamt fastställdes, dels motionen 1971:1589 av herrHaUgren m. fl. (vpk), vari föreslagits att i skrivelse tillregeringen begärde förslag om förstatUgande av Gotlandsbolaget och ABSjölinjer, dels motionen 1971:1590 av m. fl. (fp), varihemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde skyndsam utredning och förslagom ytterligare åtgärder i syfte att skapa Ukslällighet meUan ochfastlandet i fråga om kostnader för transport av gods, fordon och passagerare, dels motionen 1971:1591 av herrarPersson i Heden (c) och Polslam (c), vari hemställts alt skuUe iskrivelse till Kungl. dels som sin mening uttala att det statUga stödettUl Gotlandstrafiken efter den treåriga försöksperioden skulle grundas på dens.k. vägprincipen, innebärande alt staten svarade för merkostnader förorsakadeav transport över vattnet jämfört med transportkostnaderna på allmän väg, delsanhåUa om utredning och förslag lUl rUcsdagen före försöksperiodensutgång angående stödsystem grundat på nämnda princip, dels motionen 1971:1592 av herrSchött m.fl. (m), vari yrkats att skulle i skrivelse tiU Kungl. Maj:themställa atl förslag förelades om alt fraktstödet skulle omfattajämväl lastbilstransporter enligt likartade regler som gällde inom andra delarav stödområdet och att fraktstödel vidgades tUl all omfatta även transportertill enligt i motionen angivna grunder och att åtgärder vidtogs för attnedbringa flygpriserna meUan och fastlandet. 1. atl motionen1971:408 i vad avsåg skrivelse till Kungl. om särskUt stöd tillsjötransporter till och från inte föranledde någon åtgärd, 2. atl riksdagenskulle avslå motionen 1971:1588 i vad avsåg yrkandet om skyndsam utredning ochförslag beträffande frågan om nedsättning av godstaxan för vissa ingåendetransporter samt motionen 1971:1592 i vad avsåg yrkandet att fraktstödelvidgades alt omfatta även vissa transporter tUl , 3. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1 589, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1588 i vad avsåg yrkandena att nedsättning avgodstaxan för utgående transporter skulle utgöra samt att Kungl.Majt på tUläggsstat begärde de ytterligare anslagsmedel som erfordrades vid ettbifall liU förstnämnda yrkande, 5. att riksdagenskuUe avslå motionerna 1971:1590 och 1971:1591, motionen 1971:1592 i vad avsägtransportstöd till lastbilstransporter, motionen 1 971 :l 588 i vad avsågstatsbidrag liU hamn samt samråd mellan , motionerna 1971:408 och 1971:1592, sistnämndabåda motioner i vad avsåg kostnaderna för flyg mellan Golland och fastlandet,samt motionen 1971:497, 6. alt riksdagengodkände de av departementschefen i statsrådsprotokollet i övrigt förordaderiktUnjerna för ett transportstöd till , 7. att riksdagentiU Transportstöd för på tUläggsstat I till riksstalen för budgetåret1971/72 under sjätte huvudtiteln anvisade etl förslagsanslag av . Transportstöd vid viss linjesjöfart från Transportstöd vid viss linjesjöfart från 1. beträffande frågan om nedsättning av godstaxan förvissa ingående transporter av herrar i (fp), (), i Heden (c), SeUgren (fp), (), () och Komstedt (m), som ansett alt utskottet under 2 bort hemstäUa, att med bifall tiU motionerna 1971:1588 och1971:1592, nämnda motioner såvitt nu var i fråga, gav Kungl. tUl känna vadreservanterna anfört beträffande fraktslöd för vissa transporter tUl , 2. beträffande förstatligande avGotlandsbolaget och AB Sjölinjer av i (vpk), som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att med bifall tiU motionen 1971 ;1589 iskrivelse liU Kungl. begärde förslag om förstatUgande av Sjölinjer, 3. beträffande nedsättning avgodstaxan av herrar i (fp), (), i Heden (c), (), (), () och Komstedt (m), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1971 :l 588, såvittnu var i fråga, i skrivelse tiU Kungl. Maj:t som sin mening uttalade attnedsätlningen av godstaxan för utgående transporter skuUe utgöra , 4. beträffande ytterligare åtgärderi syfte att skapa likställighet mellan och fastlandet av herrar i (fp), (), i Heden (c), SeUgren (fp), (), () och Komstedt (m), som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1971:1590 och1971:1591, motionen 1971:1592 i vad avsåg transportstöd förlastbilstransporter, motionen 1971 ;1588 i vad avsåg statsbidrag tUl hamnsamt samråd mellan och , motionerna1971:408 och 1971:1592, sistnämnda båda motioner i vad avsäg kostnaderna förflyg mellan och fastlandet, samt motionen 1971:497 som sin mening gavKungl. tiU känna vad reservanterna anfört rörande ytterligare åtgärder isyfte att skapa Ukslällighet nieUan och fastlandet i fråga om kostnaderför transport av gods, fordon och passagerare, 5. av herrar i (fp), (), i Heden (c), (), (), () och Komstedt (m), som - under förutsättning av bifall till den med 3 betecknade reservationen - ansett att utskottet under 7 bort hemstäUa, alt i anlednmg av Kungl. Majts förslag samtmotionen 1971:1588, nämnda motion i vad avsåg ytterligare medelsbehov, tiUTransportstöd för på tiUäggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 under sjätte huvudtitehi anvisade ett förslagsanslag av 1 100 000kronor. HertGUSTAFSON i (fp): I dagens tidningar läser vi att Klintebyskonservfabrik kommer att läggas ned med arbetslöshet som följd. symtom påde svårigheter som har att kämpa med. Andra svårigheter känner vi vältill, exempelvis en av de högsta kommunalskatterna i riket. Detta beror på de speciella förhållanden som råder påGotland, och den omständigheten atl ligger så pass långt frånfastlandet har skapat handikapp för Golland när del gäller att få likställighetmed fastlandet. Jag tror atl man måste ha varit på för atl riktigt insede svårigheter som har att kämpa med. Trafikulskottel ägnade ihöstas åt ett grundUgt studium av förhåUandena på , och det har välockså varit så att det utskott här i som haft hand om trafikfrågorna- det gamla stalsutskottet med dess fjärde avdelning aUtid legat Utet föreden allmänna opinionen i och gjort uttalanden om viktenav atl åtgärder vidtas. Transportområdet är ett område där Golland befinner sig iunderläge jämfört med den övriga delen av landet, och det är klart att vidärför inom trafikutskottet hälsar den nya propositionen om ett fraktslöd medstor tiUfredsstäUelse. Vi är glada över att det nu har framlagts ett förslagsom innebär en lättnad när det gäller transportkostnaderna. Jag skuUe också troalt de flesta inom utskottet är överens om att det här måste betraktas bara sometl första steg på vägen. kan det synas som om t. ex. detta all man gör en50-procentig subvention av laslfordonen i själva färjetrafiken skulle innebäraen mycket stor lättnad. Men det är faktiskt fortfarande så att godstaxan förtransporter tUl även efter denna reduktion för en normaUasl på 15 tonär mer än dubbelt så hög som för motsvarande sträcka på fastlandet. Därför harman menat att det finns anledning att gå längre än vad propositionen harföreslagit, och del föreligger en fyrparlimotion i vUken föreslås dels alt delskall ges en subvention , dels alt fraktstödet också skall gällatrafik tUl i fråga om råvaror och halvfabrikat. Jag beklagar atl detinte har gått atl vmna enighet om detta i utskottet. Reservationer haremellertid avgivits, och jag ber att i detta fall få yrka bifall tiUreservationerna 1 och 2. Sedan finns det också ett större sammanhang, nämligen attpå skapa likställighet mellan och fastlandet när det gäUertransport av gods, fordon och passagerare. På grundval av väckta motioner hardet i det fallet fogats en reservation till utskottets betänkande, i vilken detbegärts att Kungl. skaU tillsätta en utredning för att få fram förslag omåtgärder som kan skapa denna Ukslällighet. Jag skall här inte gå in i detalj påde åtgärder som del där kan bh fråga om. Vi får antagligen tiUfälle atlåterkomma till den saken vid nästa års riksdag. Men när man nu hänvisar lUl attvi har en försöksperiod, så viU jag vädja tUl kommunikationsministern: utreda dessa förhållanden! Läget på Golland är så allvarligt att vi ickehar tid att vänta. Det är angeläget att en utredning som syftar till alt skapaUkstälUghet mellan och fastlandet i detta avseende påbörjas . Del kunde vara mycket mer att säga i dettaärende, men det anförda får räcka för . Utöver det yrkande som jagtidigare ställde yrkar jag nu också bifaU tiU reservationen 4. Transportstöd vid viss linjesjöfart från Transportstöd vid viss linjesjöfart från HerrHALLGREN (vpk): I vår motion nr 1589 har vi yrkat att iskrivelse tUl regeringen begär förslag om förstatligande av SjöUnjer. Vi anser att öbefolkningen skall ges elt sådant stöd att mandär når jämställdhet med övriga medborgare i landet. Som läget är nu ärGotlandsbefolkningen salt på hårda undantag. Kontakten med fastlandet försvårasväsentligt genom dyra reskostnader. Livsförnödenheter måste så gott somuteslutande transporteras sjövägen. Delta fördyrar i hög grad öbornaslevnadskostnader, som man kan konstalera vUket iGöteborg nämnde - att kommunalskatten på Golland ligger väsentligt högreän genomsnittet för landet. Dessutom hgger löneläget för de arbetande påGotland väsentligt under genomsnittet för landet i övrigt. Detta gerGotlandsbefolkningen både ekonomiskt och servicemässigl en sämre stäUning änövriga medborgare. Alt ge en årlig subvention tiU sjötrafiken på medbörjan , varvid man räknat med en kostnad på - ensumma som säkerligen måste justeras uppåt varje är för att gevärdebeständighet, dvs. ett hkvärdigt trafikstöd liU år - har vi ansettvara en oriktig lösning. Den måste också innebära okontrollerbara ökadekostnader för staten. Person- och godstrafiken sjöledes på har hittillsnästan uteslutande ombesörjts av Gotlandsbolaget och AB Sjölinjer. Dessarederier har haft en stark monopolstäUning. Härigenom har de gjort stora årligavinster och givit stor utdelning. Det föreslagna Irafikstödet skulleytterligare befästa denna monopolstäUning och tiUföra de redan nu lukrativarederirörelserna ännu större, oskäliga vinster. Vi anser atl det är eltfelaktigt förfarande. För att lösa trafikfrågorna för Golland på lång sikt ochför framtiden måste elt förstatligande vara det enda riktiga. Vi har i vår motion sagt att rederirörelsen skall drivasutan vinstsyfte och, om så är nödvändigt, även ta vissa förluster. Det kan blinödvändigt för att uppnå den målsättning som jag har skisserat. Denkunde det givetvis sägas mycket mer om, men eftersom vi skall fatta oss kortskall jag inte göra det. I längden bör det vara en bättre affär för staten atlsjälv la hand om trafiken. Men det avgörande skälet för vår motion är atlöbefolkningen bör få en stäUning som trafikmässigt sett gör den helt jämbördigmed landels övriga medborgare. Vi är givetvis införstådda med att det intelöser öbornas övriga problem. Det behövs - det nämnde också iGöteborg - väsenthgt större satsningar; vi får väl tUlfälle att återkomma i denfrågan. Det behövs statliga basindustrier, och det behövs andra industrieUainsatser för atl skapa nya arbetstUlfäUen, framför allt sådana industrier somockså ger befolkningen en möjUghet atl höja löneläget, som på är nästanförtvivlat jämfört med det övriga . TiU sist vUl jag bara påminna de socialdemokratiskaledamöterna dem som är här i kammaren och dem som eventuellt lyssnar på sinarum - att de nu har ett utsökt tUlfälle att infria ett för inte alltför länge sedanavgivet vaUöfte genom att rösta med vår reservation, dvs. reservationen 2 av kamrat i . Om jag inte är aUdeles fel underrättad vilket jag är övertygad om alt jag inte är - har nuvarandekommunikationsministern i etl av sina valtal på lovat att trafiken påGotland inom en snar framlid skall vara förstatligad. Jag vill härmed yrka bifall tiU reservationen2. vill jag tacka i för att han också yrkadebifaU tUl reservationen 2 - det var ett oväntat stöd. i (fp) kort genmäle: har aUdeles rätt i atl stödetvar oväntat; det berodde på en mycket beklaglig felsägning från min sida, förvilken jag ber om ursäkt. Mina yrkanden gällde alltså samtUgareservationer utom reservation 2. Golland behöver verkUgen allt stöd del kan fåoch har många företrädare i denna kammare som talar för sig. Jag tror att delär nödvändigt atl de ohka partierna samlar sig tiU en ordentlig insats vidnästa års riksdag med i tankarna. Det är givet alt jag inte kan stödja en sådan reservationsom reservationen 2. Jag tror tvärtom; att skapa frihet i Gotlandstrafikenskulle skapa betydligt bättre förhållanden för : konkurrens urtrafiksynpunkt. Som det tjänar sak atl inte håUa ettlångt anförande nu när det följer representanter för efter mig påtalarhstan, ber jag att kort och gott få yrka bifall tiU de övrigareservationerna. Transportstöd vid viss linjesjöfart från HertSCHÖTT (m); Det är beklagligt att en så utomordenthgt viktig fråga somden om transportstöd åt skall komma upp tiU behandling här i kammarenförst sista arbetsdagen och i som i så hög grad präglas avuppbrottsstämning. Även jag har emeUertid att underordna mig önskemålen omtidsbegränsning och skaU därför söka fatta mig kort. Låt mig dock erinra om att gotlänningarna kämpat för lägrefrakter och biljettpriser . I har många gångermotionerats härom, och för egen del har jag även såsom framgår avulskottsbetänkandet deltagit i detta motionerande. Med tillfredsställelse konstaterar jag att tidigareframställningar från näringsUv och landsting på Golland, motioner i ,utredningar och överläggningar meUan staten och företrädare för omåtgärder för att nedbringa transportkostnaderna nu äntligen ger något resultat.Vad Kungl. nu föreslagit är emeUertid endast ett steg i rätt riktning.Ännu återstår mycket för att skaU kunna anses ha bhvit rättvist behandlatav statsmakterna i jämförelse med satsningen på bro-och färjeförbindelser meUanfastlandet och öar i andra delar av landet. Just har vi, som här nämnts, fått en ny påminnelseom den myckel allvarliga situationen på . Av morgontidningarna erfar viatt en ny kris har drabbat , att Klintebys konservfabrik, som fleragånger tidigare haft svårigheter, skaU läggas ned . 6 protokoll 1971. Transportstöd vid viss linjesjöfart från Vidaremeddelas att krisen berör totalt 200 anstäUda och 500 grönsaksodlare och altnågon ersättningsindustri inte finns. Den här konservfabriken betraktas som ennyckehnduslri och är man rädd för atl en ny utflyttning från skallla fart. Man behöver inte vara expert för att våga göra detantagandet atl de för myckel ogynnsamma transportkostnaderna harbidragit tih företagets svårigheter. Enhgt uppgifter förekommer inom företagetstora varulager tiU ett värde av åtskilliga mUjoner kronor, och det säger sigsjälvt att lägre fraktkostnader skulle ha betytt större möjligheter att avsättadessa produkter. - Intressant är också att erfara atl förelaget använder sig avemballage från fastlandet, vUket innebär en dubbel fraktkostnadsbelastning. Jag utgår ifrån att vi aUa känner starkt för de mångagotlärmingar som genom krisen vid KUntebys konservfabrik råkat i svårigheter.Del är onekligen ett dystert budskap som anställda och övriga berörda möts avnu i julelid. I sammanhanget bör erinras om det aUmänt mycket oroandeekonomiska läget på . Man har där den lägsta skattekraften i riket ca68 skattekronor per invånare mot ca 96 för riket i genomsnitt. harman den högsta kommunala utdebiteringen. Låt mig som exempel nämna att man förden prehminära skatten 1972 har en utdebitering i på 27:80, iSundre församling på 29:70 och i Hamra församhng på 29:90. Det är onekhgenskrämmande tal! Befolkningsutveckhngen är också otillfredsställande ochinnebär atl kostnaderna för socialvård, åldringsvård, sjukvård, undervisningoch kultureUa aktiviteter får bäras av aUt färre personer i produktiv ålder. Situationen på är utan tvekan sådan att det ärnödvändigt att ön får ett helt annat stöd från statsmakternas sida än hittills.För min del beklagar jag atl ön inte tidigare än genom beslut inlemmades idet aUmänna stödområdet. För är givetvis transportstödet och dessutformning av avgörande betydelse. Tiden medger inte nu att jag går in på någradetaljer; jag begränsar mig därför till atl hänvisa till motionen 1592, ivilken ett antal moderater föreslår alt fraktstödel skall omfatta jämväl lastbilstransporterenUgt regler som är Ukartade dem som gäller inom andra delar av stödområdet ochatl fraktstödel vidgas till att omfatta även transport till , enUgt imotionen angivna grunder, samt att åtgärder vidtas för att nedbringaflygpriserna mellan och fastlandet. När det gäller den föreslagna försökstiden på tre århoppas jag att man inte skall behöva vänta så länge, utan att vi långt tidigareskall få förslag om ett ökat transportstöd tiU . TiU slut vUl jag än en gång understryka att det fordrasett fraktstöd av helt annan omfattning än det som föreslås för atlGotland skaU vederfaras rättvisa. Öns perifera läge i bör medföra attdess problem behandlas med störte och inte mmdre mlresse och omsorg änproblemen inom övriga delar av landet. Då reservationerna 1, 3, 4 och 5 bättre änutskottets hemställan tillgodoser intressen och behov ber jag alt fåyrka bifall tUl nämnda reservationer. HerrROSQVIST (s): Den proposition som antogförra året lag om Unjesjöfart på och som innebar att linjesjöfarlmeUan och svensk hamn endast får bedrivas efter tillstånd av Kungl.Majt var ett led i strävandena att skapa garantier för en tillfredsställandetransportförsörjning för till lägsta möjliga kostnader. Taxor ochturplaner skuUe i fortsättningen fastställas av Kungl. Maj:t. Gollandsbolagetoch Aktiebolaget är de företag som har trafiktiU-stånd.