prot · FU0940 · 1971-12-31 00:00:00 — 5 * protokoU 1971. Stadgande i lag angående förvärvav medlemskap i poUtiskt parti Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti förfackföreningens medlemmar, med andra ord en rätt lUl inflytande över de anslagsom man är beredd att bevUja. Det är det som kaUas kollektivanslutning. Detankommer pä fackföreningens medlemmar och på inga andra, inte heUer på detsocialdemokraliska partiet, att avgöra om man frän fackföreningens sida skallanvända sig av denna räll lill medlemsinflylande eUer inte. Är då, som de borgerliga kritikerna gör gällande, dennamöjlighet tUl medlemsinflytande mindre demokratisk än förelagens bidrag tUl deborgerliga partierna? Nej, det är som alla vel precis tvärtom. De bidragenbevUjas av en styrelse bakom lyckta dörrar. Besluten är hemliga. Någonredovisning sker inte ens tUl företagets ägare, såvida nu inte SSU lyckals köpaen aktie i företaget och dra sanningen ur en motvillig styrelseordförande påbolagsstämman. Naturligtvis sker inte nägon redovisning till företagets kunder,även om de fär betala anslaget med prishöjningar eller UtebUvna prissänkningar.Inte heller de anstäUda fär veta nägol, även om de fär betala anslaget meduteblivna löneökningar. Här finns verkligen, liksom när det gäller den öppnaredovisningen av de borgerUga partiernas bidragsgivare och av relationerna ochintressegemenskapen med dessa bidragsgivare, viktiga uppgifter fördemokraliska renUghetsivrare på den borgerliga kanten, vUka föredrar alt sopaframför egen dörr, inte all lägga sig i andras, i delta fallfackföreningsrörelsens, angelägenheter. Jag ber alt få yrka bifall tUl utskottets hemstäUan, () korl genmäle; i läl meddela att delinte var något nyll som redovisats i denna fråga. All right, men det är enmycket stor principieU fråga, och därför finns del anledning att t. o. m.upprepa gamla motiv och gamla synpunkter i frågan. sade också alt det var en gemensam poUtisksyn som inspirerade koUektivanslutrungen. Jag mäste för min del säga att dästörre och större grupper lydligen söker sig tUl andra poliliska riktningar,mäste denna gemensamma syn ändå vara behäftad med betydande brister. Den ekonomiska sidan av delta problem berörde jag för inle aUs i mitl anförande. Jag förmenar icke någon organisation,självfallei inle heUer fackförbund, att i vanlig demokratisk ordning besluta ombidrag liU det ena eUer andra hållet. Det är en helt annan sak än systemet medkollektivanslutning tUl ett poUtiskt parli. När del i övrigt gäUer detresonemang som i tog upp om de ekonomiska bidragenfrån näringslivet osv. till de icke socialistiska partierna, är ju det en frågasom pä intet sätt angår . Vi har varit hänvisade tUl att medavgifter från våra egna medlemmar finansiera vår poUtiska verksamhet. () kort genmäle; i sade att den härfrägan har behandlats tidigare i och att det inte hadeanförts nägol nytt . Jag har inle varit med tidigare och kan alltså intevitsorda huruvida detta är riktigt. Men åtminstone en passus i herr Anderssonsanförande tydde på att det var samma anförande som han har hållit många gångerförul. Det var när han talade om bidragen från förelagen lUl folkpartiet.Folkpartiet mottar numera inga bidrag frän företag det råkar vara en nyhetsom kan meddelas i den här debatten. Det finns i utskottets betänkande en sak, som jag undrarom den verkUgen kan ha slätt tidigare, I själva verket är den del enda som ståri årets betänkande, nämligen att eftersom de i motionerna nämnda fri- ochrättigheterna övervägs av grundlagberedningen behöver vi inte behandla frågan . Jag vet inte, i , om det härslätt förut det kani varje fall inte ha gjort del innan grundlagberedningen kom tUl. Och jag vetinte om man förut frän socialdemokratiskt häll har presenterat denna fråga somen av våra fri- och rättigheter. Sedan lycker jag nog inte att man behöver ulreda denprincipiella sidan av saken. För min del krävs ingen beredning för att jag skallkomma tUl uppfattningen att det inte är principiellt godtagbart med kollektivanslulning av människor tUl ett politiskt parti. Jag vill fråga , eftersom tydligen har diskuterat detta så mångagånger tidigare; Vad brukar de 150 000 medlemmarna i parti, sommot sin vilja Ivångsanslutils dit, få för svar av ? Stadgande i lag angående förvärvav medlemskap i politiskt parti () kort genmäle; I mitl tidigare anförande tUlbakavisade jagresonemanget om reservationsrätten och framhöll hur begränsat värde den rällenegentligen har. vill jag i anledning av i Slockholmanförande rikta mig mot resonemanget om att kollektivanslutningen skuUe vara enintern fackföreningsangelägenhet som inte angick utomstående. Det resonemangethåller inte. Elementära fri- och rättigheter är en fråga om demokrati och inteen intern fackföreningsfräga, Sävitt jag förstår måste det vara samhäUetsskyldighet alt tUlse att medborgarna inte bUr föremål för en sådan odemokratiskbehandling som det nuvarande systemet innebär. Än en gäng ber jag att fä yrka bifall tUlreservationen. HerrJONSSON i AUngsås (fp); Debatten om relationerna fackföreningsrörelsenkontra poUtiska partier har pågått i vårt land praktiskt taget sedan den fackUga rörelsen föddes under förra århundradet. Ifackföreningsrörelsens begynnelse i måste alla fackföreningar som vUlevara med i ocksä ansluta sig till det socialdemokratiskapartiet. Men redan efter ett par togs den bestämmelsen bort eftersom denansågs vara en belastning som ledde lill att flera fackförbund vUle ställa sigutanför LO. I stället infördes en paragraf om alt LO skuUe "verka förvarje fackförenings anslutning tUl sin orts arbetarekommun och genom denna tUlSveriges Socialdemokraliska Arbetareparti", Även den bestämmelsen togsbort ur stadgarna efter ett tiotal år. efter tvångsanslutningsparagrafensavskaffande började man diskutera kollektivanslutningen. Det fanns skäl bädeför och Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Förespråkarna för densamma menade allsamverkan ger styrka, särskUt under ett uppbyggnadsskede. En särskillnad skuUeleda lUl att parliel, dvs, SAP, skuUe förlora en stor del av sina medlemmar.Motståndarna hävdade däremot att fackföreningsrörelsens partipoUtiskaengagemang gjorde att arbetare med en annan polilisk uppfattning inte villeansluta sig till fackföreningen. Del skulle vara ovärdigt att räkna in medlemmari etl poUtiskt parli utan all fräga efter deras uppfattning. i Slockholm uttalade sig redan vidden liden för neutraliletsprincipen: "En fackförening skall kunna samlaalla yrkesutövare oavsett vilken åskådning de hysa i reUgiösa eller politiskafrågor. Del kan inte ske, om fackföreningen ansluler sig lUl etl visstreUgionssamfund eUer ett visst politiskt parti. Vad respektive medlemmar idetta hänseende göra som enskUda personer är deras ensak," Jag anser altdel här uttalandet fortfarande äger sin gUtighet och tyvärr måste upprepas, InternationeUt förekommer kollektivanslutning bara iundantagsfall. finns det egenlligen bara ett fätal länder somtiUämpar principen. Under de senasie åren har delvis en ny form börjattillämpas. Storavdelningarnas tUlkomst, som gör all de beslutande organen dvs, representaniskapet ofla motsvarar bara en eller annan proceni avmedlemmarna, har inneburil alt det direkta medlemsinflytandet hell eller delvishar eliminerats. Vi som arbelar inom den fackliga LO-rörelsen vet all del härär elt stort problem. De ofta mycket knappa majoriteterna för en anslulning gerockså klarl besked om att del inle bara är i de breda medlemsgrupperna som manreagerar inför ett syslem, som belyder att man undantar sina egnaarbetskamrater från deras elementära rättighet att fritt få välja poUtiskgemenskap, utan alt det också bland de aktiva förtroendemännen råder stortveksamhet eller motstånd. Reservationsrätten ursäktar inte det härtUlvägagångssättet, Del normala måste väl ändå vara alt också inträdet i enorganisalion sker på eget initiativ och inle bara utträdet. De senaste årens kritik har inte kommit bara från dem inomfackföreningsrörelsen som arbetat mot etl kollektivt anslutningssystem, utanframför allt i pressen har problemel diskuterats allt UvUgare, Framståendejournalister bland dem flera socialdemokrater har sällat sig lill de mångasom menar alt del inte kan anses förenligt med en god och utvecklad demokratiatt tvångsvis fösa in människor i etl politiskt parli som de inte sympatiserarmed. Och även om man sympatiserar med just della parti är systemet betänkligl,antydde det när han - enligt min mening - log avstånd från enutveckling mot en poUtisering av fackföreningsrörelsen i nägra rader i en avsina böcker: "1 fackföreningsrörelsens eget intresse böra sociaUsternavara angelägna om att i allmänhet icke låta fackföreningarna som sådana bli denpolitiska agitationens härdar," tycks en opinionssvängning vara på gång. Mångafackföreningar har inle förnyat sitt koUektiva medlemskap. Det är därför jaghävdar, fru talman, att en lagstiftning som hindrar nuvarande förhållanden inleär av nöden. Men ett uttalande av i enlighet med reservaiionen skullebefrämja de strävanden till vitaUsering och förnyelse av den fackliga rörelsensom man där arbelar pä. Jag menar att facklig solidaritet går mycket väl attförena med politisk frihet, 1 della anförande inslämde (). Vi har vid flera lidigare riksdagar diskuterat kollektivanslutning tUl politiskt parti. Jag har som frågan har varit uppehoppats all del skulle vara sisla gången som vi behövde diskutera den iriksdagen. Jag har hoppats all förnuftets och rättvisans röster skulle segrainom det socialdemokraliska partiel och att man skulle avvecklakoUeklivanslutningssyslemel, Det socialdemokratiska partiet är ju det endaparti som använder denna diskriminerande melod att skaffa sig medlemmar, KoUektivanslutningen lycker vi inte om, säger ;s lidningAftonbladet . Vi vet att del finns mänga inom det socialdemokraliskapartiet som vUl avskaffa koUektivanslutningen, Tyvärr tvingas vi för varje ärsom gär att konstatera att förnuft, rättvisa och hänsyn lUl andra uppfattningarinte har fäll majoritet inom del socialdemokraliska partiet. Det gör all jag och andra tvingas all återkomma medmotioner i ärendel. Det gör ocksä alt motionerna blir aUt skarpare formulerade.Själv tUlhör jag de ca 150 000 som det tidigare talals om här och som fåttuppleva avigsidorna av kollektivanslulningssyslemet, och därför inser jag attkoUektiv anslutning av medlemmar tUl poUtiskt parli måsle upphöra på ett eUerannal säll. När inte socialdemokraterna själva tycks vUja göra någol så mäslevi förorda lagstiftning. Det är drygl en Iredjedel av LO;s medlemmar som ärkoUeklivl anslutna lUl socialdemokratiska parliel. En myckel Uten del av alladessa har själva varil med om all besluta i frågan - hell enkell därför attfrägan ofla avgjorts pä etl represenlantskapsmöte, dit endast de få medlemmarsom silier i representaniskapet varit kallade. När informationen lillmedlemmarna om besluten är dälig eUer inte gär fram, bUr ocksäreservationsrätten en illusion. Dessutom finns det nu på vär arbetsmarknad ellökande antal utlänningar, som även om de fär reda pä besluten kanske inle haren aning om vad de innebär, därför att de inte förstår språkel eUer därför attdet är fräga om nägol som de inle hafl beröring med i .sina hemländer. Om en opartisk utredning skuUe göras, så är jag personUgenöverlygad om att den skulle visa alt mindre än hälflen av LO-medlemmarna vel,om de är kollektivt anslutna tiU socialdemokraliska parliel eller inte. Bädebland de koUektivt anslutna och bland de icke anslutna är osäkerheten,ovissheten och oklarheten i dessa frågor enorm. VUka möjligheter, herrAndersson i , har de, som inte känner tUl om de är kollektivt anslutna,tUl medinflytande, vUket de ju skuUe ha genom kollektivanslutningen, som herrAndersson talade om? började vidare tala om ekonomi i deltasammanhang, och det visar ju att har samma uppfattning som förreriksdagsledamoten deklarerade, när han i en lidigare debatt sadealt koUektivanslutningen bara är en ekonomisk fråga. Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti rädd allmista medlemmar, så rädd att man är beredd att tumma pä den enskUdes fri- ochrättigheter för alt skaffa socialdemokratiska partiel ekonomiska fördelar. Jag är emeUertid inte hell säker pä att etl slopande avkollektivanslutningen skuUe minska medlemsantalet för det socialdemokratiskaparliel, ly de som tror att de är kolleklivanslulna men inle är del skulledå kanske söka individuellt medlemskap. AUa de som blir medlemmar mol sinvUja skuUe sUppa det obehaget. Då fick den enskilde sin fullavalfrihet pä delta område. Jag tycker att vi måsle slå vakl om den enskUdesföreningsrätt, rätlen att välja förening eller politiskt parli. bör ge sina medborgare de rättigheter somtillkommer dem enligl , nämligen alt ingen mä tvingas att tillhöraorganisation. Det är orimUgt att en Uten beslutande grupp i en organisationskaU sitta och bestämma att alla medlemmar i organisationen skall ha sammapoUtiska åsikt som majoriielen av de beslutande, och därmed tvängsan-slutaslill etl poUtiskt parli. Inser inle majoriteten av socialdemokraterna del, dåskaU de inle längre kaUa sig demokrater, därför att då har de endiklaluruppfallning. Molionerna innebär att vi genom lagstiftning skuUetUlförsäkra den enskUde valfrihet. vill inte reservanterna i utskottet gå sälångt. De hoppas i stället på att det genom opinionsbildning skaU vara möjligtatt pä frivUlig väg få till stånd denna valfrihet, så att endast de som självabegär inträde i etl parti skall registreras som medlemmar. ärdel ju t. o, m, sä, att socialdemokraliska partiet inte ens vet namnen på demsom är kollektivt anslutna utan endast vet hur många man fär betalt för avfackföreningen, 1 sädana faU kan fäget uppstå all varken det socialdemokratiskaparliel eUer den enskUda berörda personen vel om han är medlem eUer inle. De grundläggande värderingar som finns i reservationentycker jag är så självklara att även socialdemokrater bör ställa sig bakom demi eget inlresse. Del är inle farUgt att ge den enskUde suverän rätt att självbestämma över vUket politiskt parti han eUer hon vUl tUlhöra, Jag upprepar: Detär inte farligt. Därmed,fru talman, yrkar jag bifaU lUl reservaiionen. HenAHLMARK (fp); uppträder ju här i två egenskaper:dels som partisekreterare, dels som ledamoi av konstilutionsulskoltet. Tyvärrtyckte jag att del bara var partisekreteraren som talade. Av en ledamoi avkonstitutionsutskottet förväntar man sig ändå mer principieUa synpunkter påsådana medborgerUga fri- och rältighetsfrågor som vi nu diskuterar. Del är intesäkert, , att det som är bra för det socialdemokratiska partietalltid måste vara bra för fri- och rättigheterna i landet. Det är inte säkertalt det som är bra för den socialdemokratiska partikassan med nödvändighet ärrimligt som rekry-leringsmetod för ett poUtiskt parti. Här har , , , iAlingsås och gett bakgrunden och den idépolitiska syn somreservationen bygger på. De motargument som har kommit från följer detgamla mönstret. Han talar om banden mellan fackföreningsrörelse ochsocialdemokrati. Men i så faU: finns det då inte någon naturUg samhörighet mellanden majoritet av fackföreningar, som inte ansluler sina medlemmar koUektivttill SAP, och det socialdemokratiska partiet? Dessutom; Om samarbetet och samkänslan är sä självklara varför låter man då inte de till fackföreningarna anslutna själva individuelltbegära sitt inträde i det socialdemokratiska partiet? Så säger att det här är en sak förfackföreningsrörelsen att själv bestämma över. Men om man anser att det börvara en medborgerlig rättighet för den enskUde att själv bestämma om han eUerhon skaU gä in i ett politiskt parti och i sä fall vUket, och om man anser detvara stötande med kollekliv rekrytering av medlemmar tUl politiska partier, säär det klart att vi som tycker så har aU rält och aU skyldighel att bedrivaopinionsbUdning mot etl sådanl förfarande. Och dessutom, : Visst är del klarl all delär fackföreningen som fattar beslutet. Men del är del socialdemokratiskapartiel som lar emot medlemmarna som ansluts kollektivt. Den hållningen frändet socialdemokratiska partiet har vi självfaUet all rätt att kritisera. Sedan vevar den gamla skivan om alt det härär en fräga om partifinansiering. Det är det inte alls. Vi har inte tagit uppfrågan om all fackförbund och fackföreningar ger pengar tUl detsocialdemokraliska partiel. Här gäUer del inte pengar utan människor. Ochtanken t, ex, med de statUga anslagen lUl partierna var ju även att görapartierna mindre ekonomiskt beroende av sammanslutningar utanför parliel eUernära partiet. Införandet av statUgt och kommunalt partistöd borde därför haunderlättal för socialdemokratin att avveckla det här sysiemel. Del har manännu inte gjort. har ju frivUligt avstått från bidrag frånjuridiska personer. Varför kan inte socialdemokratin frivUUgt avstå frånkoUektivanslutningen? Fär jag göra en parallell. Antag att en grupp i samhällel en mUjögrupp, en nykterhetsförening, en tjänstemannaklubb eUer liknande medmajoritetsbeslut kom fram tUl att de skulle ansluta sina medlemmar tillfolkpartiet. Antag att man gav dem rätt att reservera sig, men alltså fattadebeslutet att i klump ansluta föreningens medlemmar tiU , därför ansåg att vi arbetar för deras idéer och intressen. Av vUket skäl är ettsådant förfarande så otänkbart? Jo, av tvä skäl. För det första skuUe detta inte kunnainträffa i en församling, som tUl större delen bestod av liberaler. De kundevara hur partiengagerade som helst, de kunde ha hur stor majoritet som helstför vUket kunde vara naturUgt för de grupper jag här nämnde -deskuUe ändå aldrig komma på tanken all föreslå kollekliv anslulning tUl partiet.För Uberaler är något sådant otänkbart. Liberaler har i flera årtiondenmotarbetat koUektivanslutningen på ideologiska grunder. För det andra: om denna ansökan ändå kom in, helthypotetiskt, vad hade inträffat? Vad skuUe folkpariiel då ha sagt om den?Svaret är självklart; vi skulle avvisa den. Vi skulle svara ungefär;Del Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i poUtisktparti Onsdagenden Stadgande i lag angående förvärv av medlemskap i politisktparti gläder ossall ni i den här gruppen för en aktiv miljöpoUtik eller all ni i den härföreningen för en aktiv nykterhetspoUtik, eller att ni här itjänstemannaklubben har funnii att folkpariiel stär era egna värderingar nära.Men för oss är det otänkbart att tUl vårt parti ta emot nägon enda människa,som inle själv genom egen ansökan begär del. Därför är ni i den här föreningenvälkomna alt individueUt gä in i parliel; det skulle glädja oss om ni gjordedet. Men er kollektiva anslutning kan vi omöjligt godta, eftersom den står istrid med våra Uberala ideal. Därför, fru talman, vore del bra om vi förde den härdiskussionen på ett sätt som visar alt vi vel vad den handlar om: en centralprincip om en medborgerlig rättighet. Och den avgörande frägan, som StenAndersson bör besvara, är denna; Vad är del för fel på tanken att en människagenom egen ansökan och etl personligl ställningstagande begär sitt inträde ielt poUtiskt parti? Vad är det för fel på den principen? HerrNILSSON i (s): började sill anförande med atttala om fri-och rättigheter, och jag lycker åtminstone att lar sigrättigheter i denna kammare. Jag undrar om det finns nägon fråga , somherr inle har varil uppe i. Man börjar väl snart ifrågasätta om vi inteskuUe skaffa en egen talarstol åt . Den frägan som vi här diskuierar är en gammal bekant,nästan en följetong. Den har behandlals om och om igen under de senasteriksdagarna. Det fackUga-poUliska samarbetet inom arbetarrörelsen irriterar deborgerUga, De vet att så länge fackföreningsrörelsen och socialdemokratinhäller Uiop har de ingen chans alt ta maklen i della land, och därför försökerde nu skapa motsättningar. Systemet med koUeklivanslutning är som bekant mycketgammalt; det härrör från fackföreningsrörelsens begynnelse och har aUtsåpraktiserats 170 ä . Men detta historiska samband brukar de borgerligarepresentanterna förneka, vilket bara visar hur Utet man känner arbetarrörelseninvändigt. Flera av de inlägg som gjorts lyder för övrigl på all talarnainte behärskar dessa frågor;, man vel helt enkelt inte vad man talar om. Kollektivanslutningen har fungerat så länge att syslemethar blivit en tradilion, en praxis. I vanUga fall gär man inle emol en sådan traditioneller praxis. Tvärtom brukar man respektera den i allra högsia grad. Oflaupphöjer vi t. o, m. en praxis till lag. Här vUl man nu frän borgerlig sidagöra tvärtom och lagstifta mol praxis ja, t. o. m, gå sä långt att man viUfaststäUa det i grundlagen. Jag skulle för min del verkUgen vUja varna fördetla. och moderata samlingspartiet har väcktmotioner där man hemstäUer om lagstiftning på detta område. Jag konstaterar attcenterpartiet däremot inte har krävt någonling sådant. Inom harman varit försiktigare, och del skall jag respektera. Det finns för övrigtkanske också skäl för del. Del är, tycker jag, aU anledning för oss inomfackföreningsrörelsen att uppmärksamma och moderatasamlingspartiets lagstiftningsiver i denna fråga. Man vUl ha en lagstiftningsom är riktad direkt emot fackföreningsrörelsen, och det är inte första gängenen sädan lagstiftning föreslås.Herrementaliteten förefaUer sitta i fortfarande pä sina håU. Varför siöder då fackföreningsrörelsen delsocialdemokratiska partiet? Jo, därför all del är del enda parli som vi ansertillvaralar våra iniressen pä etl rikligl och fuUvärdigl sätt. Vi vet att vihar vunnit slora framgångar tUlsammans med socialdemokratiska partiet, att delhar tUlvaratagit våra iniressen och fört en poUlik som vi hafl fördel av. Vihar tUlsammans omvandlat del här samhäUel, vi har fäll det mera rättvist, merademokratiskt över huvud tagel. Vi är medveina om all del återstår mycket attgöra, och därför avser vi ocksä att bibehålla denna samverkan. Vi vUl fortsättadet reformarbete som vi tUlsammans har påbörjat, KoUektivanslutningen är för fackföreningsrörelsen enpraktisk arbetsform. Varje enskUd fackförening beslutar fritt i denna fråga,och varken fackförbunden eller kan påverka den i dessbeslut. Del hävdas alt koUektivanslutningen innebär tvång. Trotsatt denna fråga behandlats i etl flertal är har jag ännu inte hörlnågon som kommit med ell håUbart bevis för att tvång skulle föreligga. Var ärdet tvång man talar om? Reservationsrätt finns, och det behöver inte angesnågot som helsl skäl. Skälen kan självfaUet vara många de behöver inle aUsvara politiska. En reservation respekteras ocksä. Man har i nägon motion och även härifrån talarstolenhävdat att reservationsrätten är' begränsad. Det är den inte alls! Alla somvill reservera sig har fuU möjUghet att göra det. Det har märkUgt nog också hävdals att besluten fallas avell fåtal. Del har hänvisats tUl att fackföreningsrörelsen bUdatstoravdelningar och represenlantskap, som fattar besluten. Men jag skulle vUjaifrågasätta om de skribenter som författat motionerna och de debattörer somvarit uppe i talarstolen verkligen har tänkt igenom vad det är de pratar om. Vihar del parlamentariska systemei, vi har majoritetsbesluten, vi har denrepresentativa demokratin i detta samhälle. Det är hörnstenar som vi bygger päoch som även denna riksdag vUar på. Man skuUe kunna fräga vUken kvist herrarnasjälva sitter pä. Ni är väl medveina om att ni är med om att fatta beslut somkanske är mycket viktigare än den fråga som ni här tar upp? Men vi fattar juhär beslut i den representativa demokratins form, inle beskäfligheten för övrigl Utet för långl när manifrågasätter hur fackföreningsrörelsen fattar sina beslut? sadenyss att fackföreningsrörelsen själv inte skaU fatta beslul i dessa frågor det är för viktiga frågor för att den skaU tillåtas göra del. Jag vUl påslå attdetla är fackföreningsrörelsens egen angelägenhet. Fackföreningsrörelsen måsjälv avgöra vUka beslut som skall fattas. Att frånta fackföreningsrörelsen denrätten är ett utomordentUgt aUvarligt steg. Det är orimUgt att strypa denfrihet som föreUgger på det områdel.