prot · FU09132 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vill gärna redovisa här att motståndet var mycketstarkt även Inom dåvarande . Och motståndet är fortfarandestarkt. Jag kanske därmed dock inte skulle göra mig skyldig enså onyanserad bild som den tecknade av ställningarna i samband medden gemensamma valdagen. Framför allt skulle Jag Inte skriva på det sätt somreservanterna har gjort och gradera åsikterna på sätt som sker I reservationendär det står: "De kunnigare, mera Intresserade och mera Ideologisktorienterade väharna är således specieUt negativa till systemet med gemensamvaldag." Emellertid är det ingen anledning att här ingå på skäl föroch emot den gemensamma valdagen I detta skede. Moderata samlingspartietsrepresentanter känner sig bundna av den överenskommelse som har träffats engång. Vi menar att den reform som genomfördes var en partiell reform. Denvilade på en kompromiss, som så riktigt sagts, och en av huvudbeståndsdelarna Idenna kompromiss var den gemensamma valdagen. VI anser Inte atl man kan såsnabbt gå Ifrån en sådan kompromiss. Vi anser att preskriptionstiden för enöverenskommelse av detta slag måste vara något längre. Framför allt menar viatt om man har gjort en partiell författningsreform som ett första steg mot entotal författningsreform som är att vänta, så kan man Inte springa ifrånhuvudelementen I den partiella reformen Innan den totala reformen harbeslutats. Här har talats om behovet av att tillgodose nyaströmningar Inom väljarkåren. Inte minst bland ungdomarna. VI hoppas emellertidatt dessa strömningar inte är så många att de tar bort Intresset av en gammalregels upprätthållande, nämhgen att man står fast vid ingångna avtal. Ingenbegär att man skall stå fast , men att man redan efter ett valskuUe vidta förberedelser för att upphäva den gemensamma valdagen tycker viinte är riktigt. Vi tycker också att tUl bilden hör att allmänheten harförtroende för de politiska partierna. () kort genmäle: Jag vill bara la upp det som med anledning av formuleringen i reservationen. Detta är ettåtergivande av vad den aktuella undersökningen hade kommit fram tUl, nämUgenatt de som är särskilt Intresserade av pohtik I större utsträckning anser attvalen bör hållas vid ohka tillfällen än att valen bör hållas och attdetsamma gäller dem som har kunskap om lokal valfråga jämfört med dem som Intehar sådan kunskap. Den gemensamma valdagen m. m. HenÅHLMÄRK (fp): Bara två saker. ordförande sadeatt man aldrig kan få fristående kommunalval, där kommunalpohtiken kommer attspela en viktig roll. Han gav två exempel på att det Inte går. Båda är såvittjag förstår alldeles missvisande. menade att det vid svenska valvar rlkspohtlken som dominerade, trots att detta var ett kommunalval. Men detvar inte alls något fristående kommunalval, 1966 hade vi ett biandval, eftersomdå också utsågs ledamöter i landstingen som i sin tur skuhe välja ledamöter kammaren. Det var aUtså ett kombinerat kommunal-och riksdagsval, och detkan Inte anföras som ett exempel I det här sammanhanget. Det andra exempel anförde var åretskommunalval 1 , som han sade dominerades av rikspolltlska frågor. Men vad var anledningen till det? det var bl, a, det förhållandetatt , såvitt jag vet, är den enda demokratiska, parlamentariska stat som saknar upplösnlngsrätt. Med den mycket komphcerade situation somman där har med en ml orltetsregerlng, som inte har grundlagsenlig rätt attupplösa och utlysa ett parlamentsval, var man tvungen att användakommunalvalet som en rlkspohtlsk mätare. Inte heller det exemplet kan alltsåanföras, har talat om erfarenheterna års valoch har belyst uppgörelsens Innebörd. TUl en sak som GeorgPettersson sade vill jag bara foga en kommentar. Hans ord föll ungefär så attfolkpartiet är ensamt här om att vilja ha ett annat beslut än det somutskottsmajoriteten föreslår. Den debattllnjen Imponerar inte särskUt mycket påmig. Man har alltid sagt om liberaler I författningsfrågor att de är ensamma,och man har ofta haft rätt I detta avseende. Liberaler har I regel varitensamma ; början av kampanjer för att med grundlagens hjälp fördjupademokratin. Det sades från den gamla högern I början av 1900-talet:Liberalerna var nästan ensamma I kravet på parlamentarism och på att kungenInte skulle få utse sina egna rådgivare. Det var delvis rätt. Det socialdemokratiska partiet var dåännu ett Utet parti, och och hans parti fick ta på sig bördan attdriva kravet på parlamentarism mot konservativa grupperingar. Efter många åroch hårda strider bröt parlamentarismen igenom. Men liberalerna var onekligeni stort sett ensamma I ett tag att driva kravet. Det sadesåterigen att liberalerna är ensamma I kravet på Den gemensamma valdagen m. m. och högern är inte med pådet och socialdemokraterna är minst av allt entusiastiska. Det var också rätt, I ungefär ett årtionde drev BertilOhhn och hans parti kravet att hela skulle vähas direkt I ett endaval. Inget annat parti slöt upp förrän en bit in , Men folkpartietfortsatte sin kampanj. Till slut tvingades också att gå med på enreform. ser vi enkammaren i arbete. har väckt en närdemokratimotion , motionnr 86, Om flera krav i den motionen har det sagts att står ensamtbakom dem, VI har drivit på för kommundelsråd, för personval I valsättet, föröppna utskottsutfrågningar, mot mångsyssleriet i politiken och för flera andrareformer. Ofta men inte alltid har vi varit ensamma. Vi är inte ett dugg förvånade över det. Det har ju alltidvarit Uberalers öde att börja driva de radikala författningskraven, att vinnaen opinion för dem och att sedan få de andra partierna med sig. Vi tror attflera av våra krav I närdemokratlmotlonen kommer att förverkligas längre fram.Men kan man onekligen säga att ofta står ensamt. driver vi alltså ensamma linjen att få ett alternativUll den gemensamma valdagen. De andra partierna vill vänta och se. De vill Inteha någon handhngsfrihet val. Deras hnje betyder att friståendekommunalval kan man Inte få förrän I bästa faU ellerunder , VI är Inte förvånade över vår ensamhet nu heller. Liksomnär det gäUde parlamentarismen, Uksom när det gäUde enkammarkravet kommerliberaler att arbeta för en fördjupad kommuna demokrati, där de lokala frågornafår spela en stor roll också I valrörelsen. Vi är övertygade om att efter någraår är vi inte längre ensamma om våra krav. Då har andra I slutit uppbakom dem. i (s) kort genmäle: Jag begärde ordet, när hen talade omaUa de Initiativ som skuUe ha tagit under den här och somskulle återfinnas i motion nr 86, Det finns anledning att erinra om att deflesta av de frågor som där är aktualiserade är föremål för parlamentariskautredningar, bland andra utredningen om den kommunala demokratin. Jag tror Inte att man bör på det här viset försökavilseleda människor genom att lämna felaktiga uppgifter. () kort genmäle: Det har framgåttalldeles tydhgt av de många debatter vi har haft i enkammarriksdagenatt i en hel rad frågor om åtgärder för att fördjupa den svenska demokratin,att öka insynen och medlnflytandet på besluten, har liberaler varit ensamma. HerrERLANDER (s): Jag har i och för sig inte stor anledning att ta till ordai denna debatt, eftersom de synpunkter som jag har funderat på har kommit framgenom ordförande på ett sätt som inte fordrar något tillägg från min sida. Emellertidkanske det skulle förefalla litet egendomligt, om jag suttit alldeles tyst ochlyssnat här på de enligt min mening ganska egendomliga påståenden som framförallt från folkpartihåU har gjorts under debatten. Jag vill åtminstone tiUprotokoUet ha anfört att jag inte på något sätt är imponerad av de anförandensom hållits av folkpartiledamöter. Låt mig ge till känna att för mig är en överenskommelse enöverenskommelse. Och detta är Inte vad slags överenskommelse som helst. Den gällerkonstitutionen, grundlagarna. Under hela den tid som jag var ansvarig förregeringens pohtik ägnade jag en mycket stor del av mina krafter åt att se tillatt när vi gick fram mot ett beslut, så skulle det icke vara ett partidiktat,vare sig det gällde valsättet, det kommunala sambandet eller enkammarriksdagen,utan man skulle i stället kunna säga att vi stod ganska ense. Jag tror Inte alls att det är någon fördel, så som herrAhlmark framställer det, att ett poUtiskt parti dikterar utveckUngen, Det är självklartatt för mig, som sysslat med dessa ting, var historieskrivningen grotesk. Ettsådant påstående som att Staaff stod ensam I kampen för parlamentarismen bordeegenthgen Inte finnas i protokoll, VI vet ju med vilken intensitethberaler, socialdemokrater och - låt mig gärna medge det en och annanprogressiv högerman kämpade för exakt detsamma, 1950-talets s, k, förhalningspohtlk hade delvis sinförklaring ljust min vUja att få till stånd en samlad opinion inom riksdagen.Enligt min mening kunde vi inte släppa kravet på det kommunala sambandet. Jagförstod mycket väl att det fanns andra krav som man från andra håU inte vUlesläppa, och ansträngningarna som tog sin tid gick ju helt och hållet ut på attfå ett samlat uppträdande från riksdag när det gäUde i vilka formerfolkviljan skulle komma UU uttryck i , Alla kompromisser kandiskuteras, det är självklart. Jag tror t. ex. att den höga spärren Inte är såbra. Jag har Ingenting emot att man diskuterar den. Det kan tänkas attmandatperioden också är en sådan sak som man kan diskutera. Men vi har kommitöverens om detta . Att då springa ifrån en överenskommelse som så nyligenträffats ger ändå människoma en underlig känsla av att de där pohtikerna, demkan man Inte lita på. De går med på vissa ting som de inte menar och som de vUlupphäva så fort det över huvud taget är möjUgt. Denna debatt är ur synpunkten av förstärkandet avdemokratin en ganska trist upplevelse. Det är en ganska trist upplevelse attett politiskt parti icke bryr sig om tilliten till sin egen hållfasthet mera änvad gjort här. Detta om formen. Sedan i sak. i Luttraanförde att det kommunala sambandet var något metafysiskt, varför det intekunde diskuteras. Jo, man kan mycket väl diskutera metafysiska ting, även omman inte gör det i Luttra jag känner inte UU samtalsämnena där. Det är väl ingenting konstigt med det kommunala sambandet.Det var två motiv som drev fram tanken att vi skulle bevara det samband somfunnits meUan riks- och kommunalpohtiken . Det ena var att den vanhgemedborgaren inte bryr sig om dessa spetsfundigheter, där Den gemensamma valdagen m. m. Den gemensamma valdagen m. m. man sägeratt det ena är kommunalpolitik och det andra rlkspoUtlk, Han bryr sig Inte ettdugg om var ansvaret hgger, t, ex, för handhavandet av polisen, om det hggerhos kommunen eller hos staten. Han vill ha ärendena skötta, och han serpoUtiken som en enhet, antingen det är rlkspoUtlk eller kommunalpolitik. Men det har varit en oerhörd fördel för den svenskademokratin att vi har haft en funktlonsmässlg uppdelning så att vissa frågorhandlagts av kommunerna. Det har varit en fördel genom att man på det sättetkunnat engagera många människor I det politiska arbetet. Jag medger villigt attdet låg mycket I påpekande att vi ändå får se tUl att ansvaret förhur dessa människor sköter sig kan utkrävas av väljarna. Det är rätt. Det varen av de få punkter där jag gav Ohhn rätt när det gällde det kommunalasambandet. Den gemensamma valdagen möjhggör det. Det är en lösningsom varken eller Jag hittat på men som på ett utomordentligt sätt möjliggörutkrävandet av ansvar. Därmed är den Invändningen borta. Det andra där Ohhnmånga gånger, både offentligt och privat, gett mig rätt, var uppfattningen attvi med rena kommunalval tyvärr riskerar ett sjunkande valdeltagande. VI kan ta nästan hur många exempel som helst på att det Inte gåratt upprätthålla ett enbart på kommunala frågor grundat val utan attvaldeltagandet sjunker. I de fall då det förekommit ett stort deltagande ikommunalval har det varit rikspoUtlken som svept In. Man kommer verkligen Inte Ifrån det norska exemplet medhårklyve-rier av typ. Det är väl uppenbart att valmännen I Norgeuppfattade det kommunala valet som rlkspohtlskt, som ett val för eller emotEEC. Min fråga, som jag har ställt i pressen, är: Kan det vararimligt att kommuner nu framåt skall regeras efter väharnasställningstagande tUl EEC? Det är resultatet av ett rent kommunalval. Det är en erfarenhet som självfallet är mycket tyngrevägande än de erfarenheter som man har pressat fram här efter vad som hade häntvid val. Jag känner till den där undersökningen, och skaUvara väldigt försiktig med att åberopa den. Man kan väl i all sin dar Inte mätaintresset för valfrågorna genom att mäta antalet spaltmeter I tidningarnasledare? Det är en orimlig undersökningsmetod. Då kan ju ett visst parti genomatt antingen blockera valfrågorna eller öka antalet ledare om dem få fram vilkauppfattningar som helst. Av större värde är naturhgtvis undersökningarna om denbristande kännedomen. Men att åberopa det första argumentet är uppriktigt sagtrent nonsens. Den andra undersökningen är ett argument. Det fanns alltsåen bristande kännedom om frågorna. Men vad vet vi om den bristande kännedom somskulle ha blivit föhden om det varit ett rent kommunalval av norsk typ? Det vetvi Ingenting om. VI har Ingen aning om det. I varje fall måste man undersökaflera val för att se om den tendens som har existerat och1960-talet ett minskat intresse för de kommunala frågorna vid valen - harfortsatt eller om det har hänt någonting särskilt vid val. Det finnsingen som helst möjlighet att av det enda exemplet dra några slutsatser om atttrenden är bruten. om att den fortsätter eller Intensifieras. Sedan viftar bort hela den omständigheten attundersökningen visar att av väharna är tillfredsställda medden gemensamma valdagen. Han viftar bort det genom att citera ett uttalande omatt det är de mindre kvalificerade som tycker att den gemensamma valdagen ärbra. Ja, Just det. Skall vi ta bort rösträtten för dem då? SkaU vem som är kvaUficerad eller Inte? åberopar ju som ensärskild merit att är i minoritet. Är det målet hädanefter? Skallman försöka komma så lågt ner som möjligt, för då är man kvalificerad? Nej,detta är ett hårklyverl som det är rätt beklämmande att man presenterar här. Det finns en majoritet som tycker att den gemensammavaldagen är bra. Det finns Ingenting som tyder på att händelserna 1970 innebarnågonting vare sig uppåt eller neråt I fråga om den trend som tyvärr existeraratt de kommunala frågorna kommer I skymundan. Vet vad det skulle kunna göra för att göranågon nytta, om det är vad man är ute efter? Jo, det är att hjälpa oss alla attaktlvlsera de kommunala frågorna, att verkligen pressa fram dem. Det finnskommuner som har gjort det. Jag skulle kunna åberopa åtminstone ett parmedelstora städer som lade ner mycket arbete . Det finns en avkammarledarmöterna som skulle kunna bära vittnesbörd från sin hemstad om enintensiv upplysningskampanj beträffande de kommunala frågorna. Omundersökningen gjordes där skulle resultaten säkert Inte te sig så beklämmande. VI är alla intresserade av ett starkt kommunalpoUtlsktInslag i vårt pohtiska hv. Det gäller att aktlvlsera kommunalpohtiken. VI trorfrån socialdemokratiskt hall, och Ingenting har förekommit som inte har styrktoss i den tron, att rena kommunalval betyder ett minskat Intresse förkommunalpohtiken över huvud taget. Det gäller Inte bara i . Man har deti , och vi skall inte vifta bort erfarenheterna från . Vi vill ha ett starkt, livaktigt kommunalt hv. Vi tror attdet här experimentet som vi har gjort nu är värt att pröva. Det innebär att väharna på en och samma gång har en möjhghet attsäga: "Jag giUar, eller ogUlar, rikspoUtlken. Jag ogiUar, eller gUlar,kommunalpoUtlken." På en och samma gång, vid ett och samma tillfälle - vadär det för fel på den rörelsefriheten? Om det blir en stor spänning mellan detkommunalpohtiska och det rlkspohtlska röstandet vid ett valtlllfälle, då måstedet bero på något fel någonstans, antingen i kommunalpolitiken eller Irikspolitiken. Och väharna får därigenom tillfälle att direkt öva press påkommunalmännen eller på tiksdagsmännen att bättra sig. Det nuvarande systemet ger ett helt annat inflytande förväharen, ger honom en mycket bättre chans att ha inflytande på den kommunalapohtiken än det gamla. Jag tror därför att det vore klokt att flytta nerdiskussionen kring den gemensamma valdagen från metafysiken just till ossvanliga människor - de flesta av oss brinner ju av iver att hjälpakommunalpohtiken tUl en rangplats i svensk politik. Den gemensamma valdagen m. m. Den gemensamma valdagen m. m. Hen (): Ju längre den här debatten fortskrider, destotydligare blir Intrycket att det är åtskilhga som är angelägna om att få talaom här att de anade oråd för tre , när man skrev Inprincipen om den gemensamma valdagen i den partiella författningsreformen. Vad debatten i sak har gällt hittiUs i vatie fall framUll - har ju varit: När har man rätt att bryta upp enolyckhg del av en träffad kompromiss? Vi är självfallet medyetna om att vi ifolkpartiet inte ensamma kan ändra på detta olyckliga förhållande. Inte ensammakan ändra på grundlagarna. I sådana frågor bör man ha enighet. Men det måstevara tillåtet att försöka övertyga väharna om att ett bättre system börinföras. Jag tycker att hen visade något av den insikten när han iDagens Nyheter strax efter valet sade: "Om det visar sig att dennahnje skadar den kommunala självstyrelsen så får vi finna en annan väg. "Det som har hänt är att vi utöver de principiella betänkligheterna,som många tydhgen delade med oss 1968, har fått de direkta informationerna frånde forskare som har haft I uppdrag att föha den kommunala valrörelsensbegränsade utrymme vid val. Då är det att finna en annan väg, dåär det att väcka opinion för att få en lösning som tydligen mångaegentligen gärna skulle vUja se. Men jag går över tlU argumentering, som justräckte sig utöver den förda debatten. Den visar att han i motsatstiU i Luttra, i motsats till en del företrädare för moderatasamlingspartiet och sannohkt också i motsats tiU en del Inom sitt eget partitycker att den gemensamma valdagen är bra. De formaUstiska argumenten blir dåbara skenargument. Vill ha en annan debatt I denna fråga, vih hanatt vi skah ta upp en debatt i sak, så skall jag gärna anta utmaningen. VIhoppas att med starka sakargument kunna påverka andra, och därför driver vi denhär frågan. Vi tror inte att människornas tilltro till demokratin grundas påatt politikerna låter bli att ändra på dåhga beslut därför att de en gång ärfattade. VI tror att den beror mera på om politikerna kan tillgodosemänniskornas önskemål i sak, bl. a. då kravet på att få ett verkligtmedinflytande. Nej, , låt oss gärna diskutera den gemensammavaldagen som ett uttryck för det som hände i ett kompromissläge. Men låt ossinte försöka på nytt finna ett metafysiskt samband mellan denna lösning i ettpraktiskt läge och de bakomliggande tankarna i det kommunala sambandet, för dåriskerar att spräcka dagens tlUfälUga koaUtlon med centerpartiet.SärskUt gör det om han här vill påstå att det inte skulle kunnaföras några metafysiska debatter i Luttra. Vår värderade kammarkollega är giftmed en betydande svensk poet som just skriver i dessa ärenden, så nog förs detväl metafysiska debatter i Luttra. HenMOLIN (fp): Det var naturUgtvis värdefullt att förre statsministerngick In I debatten. När det gäller det kommunala sambandet bUr debattenonekligen mindre metafysisk och mera substansfuU när talar ännär i Luttra gör det. Men vi var i alla fall tydligen ense om attundersökningarna års val visar att kännedomen bland väharna om delokala valfrågorna då var mindre än vid tidigare kommunalval. Det kan ju varaså att dessa mindre kunskaper just är en föhd av att de kommunala och lokalafrågorna enligt den undersökning som jag redovisade - fick ett minskatutrymme I dagspressen. Jag vet Inte hur det har förhållit sig t. ex. medtelevisionen, men jag tror att det är rimligt att säga att det var ett mycketUtet utrymme för kommunala frågor också i radio och TV under valrörelsen . Men det väsenthga, , är väl ändå att ommänniskorna kan mindre om den lokala pohtiken så har de därmed mindremöjhgheter att påverka de lokala pohtiska avgörandena. För att man skall kunnaha ett verkligt Inflytande på de politiska avgörandena måste man ju veta vilkahandlingsalternativ som finns och vilket parti som stär för vilken linje. Jag kommer i varje fall inte att känna någon oro för att fortsättaatt i debatten om det kommunala sambandet påvisa att medborgarnas verkligainflytande över de viktiga lokala avgörandena kommer att bU större om dengemensamma valdagen avskaffas. Den gemensamma valdagen m. m. HenDAHLEN (fp); Jag lyssnade självfallet med intresse tiU ,Den del som rörde sig om tiden före tyckte jag Inte var såIntressant att höra på, för den var väldigt egendomlig I sina konturer. Men jagtittade runt i kammaren, och så vitt jag kan se är det ingen mer än herrErlander och jag som har varit med på alla de överläggningar meUan partiernasom började på ett tidigt stadium - aUtså före Åremötet, ,Jag har anteckningar från dessa och tänker Inte nu avslöja vad som står I dem. På en punkt vill jag ändå korrigera , I varje fall det Intryck man fick av här. Om han viUe eUer ej det är en sak som han själv får avgöra gav han intrycket att kravet pä kommunalt samband var med i socialdemokratinsbudskap i författningsfrågan från början. Det var det Inte, , När från folkpartihåU första gången efter andravärldskriget motionen väcktes om enkammarriksdag 1950, om jag minns rätt var det ingen diskussion om detta krav. Vi återkom med motionen, och detframfördes aldrig från eller någon annan något krav på kommunaltsamband. När författningsutredningen tillsattes 1954 stod det Icke ett enda ordi direktiven om nödvändigheten av kommunalt samband. Debatten fortgick under1950-talet, men inte någon enda gång framförde eller någon avhans vänner detta krav. gick, 1961 och 1962, Jag tror att det var först1963 som offentligen yppade tanken att det nog bordefinnas ett kommunalt samband. Det där oeftergivliga viUkoret var alltså någonting somkom mycket sent. Jag skall inte kritisera när det gäller deförsta åren , för sade inte så mycket iförfattningsfrågan då. Den gemensamma valdagen m- m. Det varegentligen först i andra kammaren 1954, när några av hans partivänner och någraandra också hade väckt en motion och utlåtande Ianledning därav behandlades, som tog orda Iförfattningsfrågan ur den här synpunkten. Jag kan alltså konstatera att det varförst Intensiv författningsdebatt som kastadefram det som han nu vill ge oss Intrycket av att han haft somovillkorUgt krav på en författningsreform, nämligen att man skall ha ettkommunalt samband och därmed I den form som det nu är - en gemensam valdagför riksdagsval och kommunalval. Jag har, herr talman, som sagt anteckningar från deInterna partiöver-läggnlngarna. Jag tänker Inte dra upp dem . Därför tänkerjag t. ex. inte redogöra för - vilket väl kan ha ettintresse - hur det gick tUl när herrar och gjorde upp om attvi måste ha 350 ledamöter I den här kammaren. Det tillhör det minst ärofulla. HerrAHLMARK (fp): Först en kommentar till vad om och det senaste valet där. Han menade att det var ett kommunalvalsom gällde EEC-frågan. Det är felaktigt EEC spelade inte den stora roU Ihuvuddelen av norska valrörelsen som en del svenska debattörer påstår. Det hartvärtom varit som visat att EEC-frågan spelade en mycket begränsad roll hel rad av kommunerna I det valet. kan ju fråga t. ex. TrygveBrattell. Jag tror att han skulle förneka att EEC-frågan var den dominerande Istörre delen av . Men det viktigaste är ju att i hade man Ingen chans1971 att håUa ett stortingsval trots att man där har en regering somuppenbarhgen ville utlysa parlamentsval och som bara har en minoritet avmandaten bakom sig på grund av att man I saknar upplösnlngsrätt.Därför var enda möjligheten I att få en rikspolitisk kraftmätning att taden I kommunalvalet . Det gjorde man. Det fallet kandärför Inte anföras som ett exempel på hur det skulle gå här I , där viju har en upplösningsrätt.