prot · FU0954 · 1971-12-31 00:00:00 — Så väljer åtminstone jag att tolka instäUningen i den svenskariksdagen nedrustningsfrågorna, nämligen all alla parlier är ense om att viskall oförtrötlligl verka för internationella överenskommelser om ned- ochavruslning och att ocksä de specieUa förslag som den svenska delegationen i FNoch tid efter annan stäUer har etl gediget stöd frän hela den svenskapolitiska opinionen. Ett inpass i herr förste vice talmannens anförande ger miganledning att ta lUI orda för all försöka ge elt kort svar på den fräga sommånga utan tvivel slälll sig; Har den någol all ändra i sinregeringsdeklaration efter den sovjetiske partichefens s. k. slora utspel i gårvid partikongressen i och det betydligt mindre ryska utspelet i ,också i går? Först vUl jag i förbigående ge rätt i alldel ofla finns en viss sammanblandning i terminologin när man talar om kemiskaoch biologiska slridsmedel. Men fakla är ju ganska krångliga, så det ärursäktligt. Toxiner t. ex. är kemiska stridsmedel, men de härrör ur biologiskasubstanser. Vidare har de kemiska stridsmedlen ofla, för att inle säga alllid,biologiska verkningar. Något sä tUl synes oskyldigt som växtförstörelsemedelhar, när de sätts in massivt, en oerhörd förstörelseverkan, som hardemonstrerats i och pä dess risfäll. Det innebär att dessamedel t. o. m. skuUe kunna användas för alt hungra ul hela befolkningar, om desätts in mol deras skördar. Så nog har bäggedera biologiska verkningar; bäde B-och C-vapnen är lerrorvapen. Bäggedera mäste förbjudas. har det egentligen inte hänt någonting som föranlederändring i regeringens deklaralion i nedrustningsavsnillet, men kanske vore ettförtydligande önskvärt. Del heter i regeringsdeklarationen; "Nedrustningskonferenseni har att avlägga räkenskap inför FN för resultaten av tio årsarbete." Och så fortsatte vi; "Om inte supermaklerna vUl medverka tillatt överenskommelse Iräffas under nu pågående Genévesession om dessa av FNprioriterade nedmstningsätgärder, kommer besvikelse häröver att präglaFN-deballen i hösl." Med de prioriterade nedrustningsätgärderna avsägs dädel fullständiga provsioppel och ett fullständigt avskaffande av såvälbiologiska som kemiska stridsmedel. Det faktum att supermakterna nu genom Sovjetunionenseftergifts-politik närmar sig varandra pä en minimilinje om avskaffande av barade biologiska stridsmedlen är milt sagl snopet för oss, majoriteten avFN-slater, som har satsat sä hårt och så pass fullständigt har arbelat ul desakliga arrangemangen för överenskommelse på en maximiUnje. om, och i och berörde också den saken,all vi måsle fördöma inle minsl den krigföring med kemiska medel som hargjort sig skyldigt till i . Skulle man undanta jusl dem frän ett förbud?Herr framhöll särskUl, att ingen makt, slor eller lilen, kan försvaraanvändningen av dessa vapen. Därigenom fick vi en uppmuntran all fortsätta våraansträngningar i nedrustningskonferensen för att nä ett fullständigt förbud mottUlverkning av båda dessa stridsmedel, alltså inle endasl de biologiska, ochvarefter förefintliga lager skall förslöras. Utrikesminisiern underströk ocksä alt vi kommer altfortsätta alt vara så aktiva som etl litel land förmår för alt uppnå eltresullal och begränsa den sortens krigföring, som ju gär ut övercivilbefolkningen. Han påminde även om hur har varit drivande kraflbakom 1 969 ärs fördömande resolution i FN om användning av några som helslkemiska eller biologiska slridsmedel. Vi mäsle alltså fortsätta på den maximala linjen. Vi kaninte vika oss för att vara snälla och artiga, även om tvä supermakter nu vUlförleda oss all avstå frän denna vär aktiva nedrustningspolitik. All vi häller pä all förbudel mäsle vara lolall beror inlepä nägon abstrakt perfektionism. Faktum är, all om man nu bara begränsaravtalet elt förbud mol lillverkning av de biologiska slridsmedlen, såinnebär del all man förbjuder den del av dessa slridsmedel som ur militärsynpunki är de minsl användbara, dvs. de som är mycket litet värda och kanskerenl av farliga även för angriparen. I det uttalande som herr försle vice lalmannen här återgavav presidenl förklarade denne all unUaterall och ulan vUlkor skulleavskaffa sina B-vapen, och han motiverade det jusl med all de är inle särskUlanvändbara. Men C-vapnen skulle behövas, sade han. Det var till dem man villelila även i den osannolika situationen all man anfölls med B-vapen. Då skullevedergällning ske inte med samma vapen ulan jusl med de kemiska stridsmedlen,alllsä de slridsmedel som ligger närmasl före kärnvapnen påupptrappningsstegen. Nervgaserna, de verkliga skräckvapnen, är de som vi mäslevara mest angelägna om att eliminera frän arsenalerna, men även de mildarekemiska vapnen är som sagl farliga och har bevisat sin förskräckandeverkningskraft i Vielnam. Mol denna bakgrand är det självklart att enöverenskommelse i om den kommer till sländ om all bara avslä frän devapen som knappasl har nägon användning - de biologiska - inle är tillräckligför all stilla besvikelsen i FN. Därför skulle vi kanske ha tillagt tre ord iregeringsdeklarationen för ati göra den fulll tydlig. Vi skulle ha sagt; Ominle supermaklerna vUl medverka lill all överenskommelse Iräffas under nupågående Genévesession om dessa av FN priorilerade eller andra långtgåendenedruslningsälgärder, kommer besvikelse häröver att prägla FN-deballen i hösl. Därmed kommer jag lill en sisla randanteckning, nämligen,all den kriiik som kommer all riklas mol den nuvarande förhandlingsordningen iGeneve inle bara har som bakgrund all resullalen har varil OtUlräckliga,ulan ocksä beror på all FN självl just nu lever i väntan på . Jag tror alljusl delta faklum lill stor del också ligger bakom partichefen i går; hela strukluren för samarbele på nedruslningsområdel mäslemodifieras för alt göra medverkan möjlig. Och när dä slälldeförslag, som vi har sell i lelegram, om all man skuUe försöka uppnå enkärnvapennedruslning genom all få till stånd en stormaktskonferens mellansamtliga fem kärnvapenstaler och att man ocksä skulle ge en kraflig slöl framålför det allmänna nedruslnings- Utiikes- och handelspoUtisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt arbeletgenom alt inkalla en världskonferens om nedrustning, så är det tecken som tyderi riktning mol någol slags framlida förändring av förhandlingsmaskineriet. Vifrån sida behöver inle uttala oss om dessa förslag , menett är tydligt och klarl, och del är att även stormakterna börjar förslåallvaret i situationen, när sä litet hillills har åstadkommits i fräga omnedrustning och sä gigantiskt mycket i fräga om upprustning. På förslag av fru andre vice lalmannen beslöts att denfortsatta överläggningen skulle uppskjutas lUI . § 3 Interpellation nr 97 ang. antalet suppleanterför kommunfullmäklige Ordet lämnades på begäran lill Hen (), som yttrade: I samband med den nya kommunindelningens genomförandegjordes vissa ändringar i kommunaUagen med bl. a. den innebörden all kommunengavs möjlighel besluta, att suppleanter skall utses för kommunfullmäklige.Denna möjlighel, som utnyttjats av mänga kommuner, är värdefull, bl. a. därföratt tillfälligt förfall eller ledighet inle leder ändradestyrkeförhållanden mellan parlierna. Det är ocksä värdefullt all flera personerblir knutna till del kommunala arbetet. När de nya kommunerna i regel genom beslut isammanläggningsdelegerade - tog ställning till frägan, huruvida suppleanterskulle utses, förutsattes all antalet suppleanler endast skulle bli något högreän hälflen av antalet kommunfullmäklige. I den män partierna använder flera valsedelslyper geremellertid vallagens nuvarande beslämmelser lUl resullal all bäde anlalelgrupper av suppleanter och det totala antalel suppleanler inom varje parliökar. leder i vissa fall lill hell orimliga resultat. Som exempel kannämnas att i en och annan kommun suppleanterna blivit mer än dubbelt så mängasom de ordinarie kommunfullmäktige eller t. o. m, att nio suppleanter utsettsför en enda kommunfullmäktig. Därvid uppstår också hell orimliga proportioner ifräga om suppleanternas fördelning pä de olika parlierna. En annan olägenhet ärden rent adminislraliva belaslning som uppkommer, bl. a. när kungörelserna omkommunfullmäktiges sammanträden skall utsändas. 1 deparlemenlschefens kommenlarer tiU Kungl. Maj;lsproposition nr 1969 om här berörda bestämmelser anföres bl. a., allremissinstanserna understrukit viklen av "att beslämmelserna omsuppleanler uiformas sä att antalel suppleanler inte blir ohanterligtslort". TUl denna uppfattning anslöt sig även departementschefen. Hananförde vidare all "erfarenheterna från lillämpningen får visa ombestämmelserna sedermera behöver omprövas". Med hänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att lill hen civilminislern få slälla följande frågor: Har herr slalsrådel uppmärksammal, alt vallagens nuvarande Nr 54 beslämmelser leder lill att ell orimligt storl antal suppleanler för den kommunfullmäkligekommii att utses i vissa kommuner? ,, _ iqti Kommer åigärderall vidtagas så all de i interpellalionen påtalade----------- -------- ölägenheternakan undvikas vid nästa kommunfullmäkligeval? Denna anhållan bordlades. § 4 Anmäldes och bordlades följande moiioner; Nr 1 275av i Göleborg Nr 1 276av herrar i och i Nr 1277 av herrar och avlämnade ianledning av Kungl, Maj;ls proposition nr 27 angående stöd tUl dagspressen Nr 1278 av herrar och avlämnad ianledning av Kungl. Maj ;ts proposition nr 29 angående omlokaUsering av vissstatUg verksamhet Nr 1 279 av i m. fl. avlämnad ianledning av Kungl, Maj1:s proposition nr 51 med förslag tUl rennäringslag,m.m. Nr 1280 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj;ts proposition nr 56 angående förbättrad samhäUsinformation § 5 Kammaren ålskildes .