prot · FU0963 · 1971-12-31 00:00:00 — Men del finns även enannan viktig del i politiken, nämligen att veta, och jag tror alt det ärbetydelsefuUt i detla sammanhang all man skaffar sig erfarenheter innan manfattar beslul. Transportstödet utgår om transportavståndet översliger . Gränsen har satts med hänsyn lUI önskvärdheten av att utesluta lokaltrafik och medbeaktande av förhållandet att medeltransportsträckan för SJ;s godstransporteri genomsnitt för landet som helhel ligger ungefär vid denna gräns. Det har av de borgerliga reservanterna föreslagits attäven transporlsträcka i och skulle fä inräknas somkvalifikationsgrundande för Iransportslöd, Lål mig då först slä fast alt deföretag inom stödområdet som exporterar exempelvis över norsk hamn har ettrelativt sett gynnsamt geografiskt läge med en transporlsträcka, som i storlöverensstämmer med de avstånd som företag i södra och meUersta har lillsina marknader. Bortsett från olika principieUa betänkligheter har företagen idessa fall ej behov av etl transportstöd för att bli likställda med sinakonkurrenter i andra delar av landet. Allmänt kan hävdas att etl inräknande av transportsträcka somfaller inom inle kan anses förenligt med stödels syfte. Däremot kan detsägas alt stödområdesförelagen, om vi inte hade haft elt transportstöd, skulleha haft elt handikapp vid export över exempelvis Göleborg eUer Skänehamnar. Idessa faU ulgår därför transporlstöd fram tUl vederbörande svenskutskeppningshamn. Det finns emellertid ocksä en allvarlig principieUbetänklighet mol alt utländsk transportsträcka skaU varakvalifikationsgrundande. 1 ett vidare geografiskt marknadssammanhang är ettsådant arrangemang oförenligt med spelreglerna för det internationellavaruutbytet. EUer enklare uttryckt: Vad vi tUlskapat i fråga om transportstödmed referens lUl transportsträckor inom landet lär få accepteras som enregionalpoUtisk salsning, men skall vi principieUt låta transportsträckor utomlandet kvalificera, dä är vi inne på något som mera direkt kan uppfattas som den 16 aprU 1971 Nr 63 snedvridande av varuutbytet, iden meningen att vi sätter våra egna P j j företag i ett gynnsammare läge i förhåUande tUl företag iandra länder. \f, '1 1Q71 S tycker alt inlegralionsmedvelnaborgerliga reservanler bör ha detta i Regionalttransport- Bortsett härifrån medför reservantförslaget olikaföljdproblem och stöd även adminislraliva olägenheter.Jag viU i sammanhangei framhåUa att statsmakternanu har antagit etl transportstöd för en försöksperiod. Del är vikligt all mandä får lUlfälle att ulan ogenomtänkta innovationer studera verkningarna avsiödet. Särskilt är det angeläget alt undvika hastiga beslul ochimprovisationer som drar med sig följdproblem, gör slödel svårare altadministrera och även kan innebära att de regionalpolitiska effekternareduceras. Jag skulle kunna slanna här utan att vidarekommenlera detaljerna i reservationerna, men del finns särskilt en reservalionsomjag ändå inte kan låta bli alt något kommentera. Den gäller krav pä stöd lUlinförsel av produkter tUl jordbruk och skogsbruk. Jordbruksministern har lagt fram en proposition omstöd tiU del norrländska jordbrukel, som bygger pä en utredning, där manenhäUigt har föreslagit att det fraktbidrag som utgått på fodersändningar UUdella område skaU las bort. Det var väl en majoritet av borgerliga ledamöier iden utredningen. har de borgerliga ledamölerna i iraflkutskottet en heltmotsatt uppfattning. De viU införa stödel igen. Del vore kanske pä sin plalsmed litet samordning i resonemangen inom de borgerliga partierna. Men därutöver finns det också en principiell invändningsom jag vill göra i sammanhanget, Elt stöd tUl del norrländska jordbrukel harjag ingenting emol, men jag lycker att det bör diskuleras i sammanhang med den proposilionsom är framlagd om stöd UU Norrlandsjordbruket vUken har åtföljts av borgerligamotioner med krav på ytterUgare förbättringar. Del är myckel lättare attdiskutera dem, om vi får göra det i anslutning UU den propositionen och slippadiskulera slödel lill del norrländska jordbraket i samband med transportstödoch andra frågor. När det gäUer stödel tUl persontransporterna är jagväldigt förvånad över den borgerliga reservaiionen. Här är vi ju fullständigtense. påpekade att man borde ge denna fräga högsia prioritet. Ja,men det är ju det man håUer på med inom . Man hargivil utredningen ökade resurser, man har kompletterat den med ytterligare enanställd, och den arbetar intensivt. Del finns därför ingen anledning attsträcka sig längre än utskottsmajoriteten har gjort i sitt belänkande. Jag har på känn att de borgerligareservanterna kommer upp i repliker, jag skaU därför inte gå längre i minakommentarer utan ber att få yrka bifall UU utskottets hemstäUan, i Heden (c) kort genmäle: Vissl är det sant som säger alt försöken med transportstöd inte har pågått i längre lid än , men därmed ärinte sagt att utformningen av det är riktig. 144 tidigare framhåUit att vi anser attavståndet är en alltför läng sträckaför att vara gräns, Pä grund av den bestämmelsen kommer vissa förelag altutestängas frän möjligheten att erhåUa transportstöd, I t, ex, de södra delarnaav stödområdet finns myckel belydelsefulla industrier som har transporter, bl,a, lUl och Mälarlandskapen, För dessa transporter kommer slödinle att ulgå om 300-kUomelersbe-slämmelsen bibehålles. Det behövs ingenförsöksperiod för all man skaU konstatera del. Man vet ulan försök all denbeslämmelsen drabbar dessa områden, som alltså inte får nägol transporlstöd.Och del är alt märka, , att del främsl drabbar dem som bäslbehöver stödet, nämligen de mindre förelagen. anser i varje fallcenterpartiet, och därför har vi reserverat oss på den punkten. Vi anser att iförsta hand dessa företag, vUka också har mycket stor belydelse urlokaUseringssynpunkt, bör få transportstöd. Betraktas för övrigl inte jordbruket också som ennäringsgren, en företagsamhet? Varför skall jordbruken undantas fräntransportstöd? Jag är förvånad över att , som representerar destora avståndens bygder, inte har sinne för alt denna företagsamhet bör stödjas- inle minst med lanke pä att jordbrukets produktionsfaktorer är tunga taravstånd från tanken att jord- och skogsbruket skall få iransportslöd. den 16 aprU 1971 HenSELLGREN (fp) kort genmäle; gick ganska kraftigi äl mig ochsade att jag hade citerat utskottsbetänkandet fel. Del har jag inle aUs gjort.Jag vet inle vad satt och drömde om - jag återgav korrekt vad somstär i utskollsbetänkandet om möjlighelerna att få vissa jämkningar ibidragssystemet. Jag sade inte att del enligt utskotlsbelänkandel skulle kunnaske först efler försöksperiodens utgång. Jag har fallat departementschefensuttalande så att man skall kunna få tUl sländjämkningar, Detla har utskoltsmajorileten förslärkl genom alt uttala alt manäven molionsledes skall kunna få igenom sådana jämkningar, faslän del ipropositionen bara stär att Kungl, Maj;l skall kunna göra det. Det är möjligt alt gjorde denna vridning föratt undgå att behöva besvara min fråga. Varför skriver ulskottsmajoriteten pådetla sätt för all sedan konsekvent säga nej tUl alla förslag? Ge ett exempelpå vUka jämkningar man skulle kunna tänkas få ! Man behöverinle pröva systemei . Vi vet ju vUken Iransporlstruklurvi har. När det gäUer utländsk slräcka - jag mäste fatta mig korlför all hålla tiden säger all del blir en snedvridning ikonkurrensen genlemot utländska leverantörer om man lar med utländsk slräckasom fraktbidragsgmndande avstånd. Läs molionen, , och finndär att man viU ha avståndet såsom bidragsgrundande men alt bidraget skall utgåendast pä den del som avser svensk sträcka. Man måste här ha snitifrakterna. När det gäUer intransport av varor stannar vid frägan om jordbrakets och skogsbrukets behov och går försiktigtvisförbi övriga intransporter. Det kanske var klokt, för annars hade vi fått enlängre debatt. Men inom jordbruket i har vi många specialjord- den 16 aprU 1971 brukaresom behöver råvaror i rätt stora kvantiteter. Skall inte de kunna fåtransporlstöd? Går en norrländsk representant emot den tanken? () kort genmäle: Jag tror nästan att mestrepresenlerar envisheten och i betydligt lägre grad erfarenheten i den härfrågan. Hade han representerat erfarenheten, då hade han lyssnat på företagarnai inland som har uttalat sig, då hade han lyssnal på myndigheier somhar kaUat Uiop oss riksdagsmän dvs, oss som kunde komma för att presenterade här problemen. hade ju inte tillfälle all komma ochrepresenterar därför kanske inte den erfarenhei som myndigheterna ochföretagarna i inlandet besitter. Vi visste det här t, o. m, innan de tremånaderna påbörjades, och därför framfördes det här förslaget även föna året.Men envisheten tar överhand över viljan och erfarenheten, och då blir det pädet här visel. Man kan emellertid göra vissa jämkningar, och det är detsom jag betecknar som en mjukare skrivning. Det är myckel bra. Men om man kangöra vissa jämkningar och om de som är berörda kan bevisa att del här äruppenbara hinder, varför då vara så envis, varför dä inte rösta medreservationen, ? Slöd den i sä faU! Transportstödet är sammankopplat med lokaUseringspolitiken.Den nuvarande utformningen innebär en viss motsats därvidlag, eftersom denrelativt sett missgynnar inlandsföretagen, som är beroende av somexporthamn. Stödet anpassas ju inte lUl de gynnsammare regler som inlandet har.Vårt förslag är alltså en koppling tUl lokaliseringspolitiken för all få enlikhet i det avseendet. Sedan kommer in på flera styckenprincipfrågor, och en av dem gäUer utlandsaffärerna och EEC. Jag kan baranotera det ytterst tråkiga i att , en inlandets egen representant,redan nu börjar anpassa sig tUl de krav som de mycket stora företagen inom EECtycks ställa på honom. HerrLINDBERG (s) korl genmäle; har fastslagit att jagrepresenlerar envisheten. Följaktligen skulle väl han representeraerfarenheten. Låt mig dä först säga tUl erfarenheten, att något transportstödför pappersmassa utgår mte, så det kan vi koppla bort när del gällertransporter lUl , Jag tror att jag är skyldig en ursäkt, om jagsade att det var han som hade påstått att justeringama skulle göras efterförsöksperioden. Det var som gjorde det. När det gäller intransporterna får jag väl lov att utvecklamig litet närmare. Grunden för värt ställningstagande är inte någon direktavoghel mot jordbruket ulan helt enkelt att vi har tagit principieUt avståndfrån stöd tUl intransporter. Det skuUe inte vara helt ulan risker att införaett sådant. Även det kan påverka konkurrensen, bådehalvfabrikat och råvaror, Etl myckel enkelt exempel, som både ochjag känner väl UU gäller skogsråvara. Om vi får införsel av skogsråvara frånMellan- och , så blir det en konkurrens med skogsbruketi som betyder att vi med aU säkerhet flyttar den så beryktadenollzonsgränsen ännu närmare kusten - och det är ju det vi försöker motarbeta.Detta var bara etl enda exempel det finns flera. efterlyste saker som kan bli föremål förjusteringar. Jag tror inte att viktgränsen kommer att bli det, men vi harinte sagt definitivt nej. Viktgränsen är ett exempel på bestämmelser som kanbli föremål för justeringar. I fråga om näslan aUa områden som motionärernatagil upp har vi sagt att det sannolikt inte blir justeringar. Men vi har inteefter de här tvä, tre månaderna en sädan erfarenhei att vi viU ta definitivslällning, och därför har vi lämnat denna väg öppen. Vi skaU komma ihåg attsyflet med viktgränserna var att man skuUe fä ett administrativt lätthanterligtsystem. De förändringar vi gör i detta avseende betyder att vi försvårar deladminislrativa systemet. Därför bör man ha fullständig vetskap om och erfarenhetfrån den här försöksverksamheten innan man gör justeringar som kan bli tdlförfång för transportstödet. () kort genmäle: Hade varit talesman förerfarenheten, hade han känt tUl att tUl de norska hamnarna vidTrondheimsfjorden transporteras mycket stora mängder trävaror och papper. Detär bidragsberältigat, och det kommer dessutom från inlandsindustrin. Om hade varit talesman för inlandet iordentlig grad, hade han stött våra förslag. () kort genmäle: har ännu inte besvarat nägon avmina frågor beträffande vad utskottsmajoriteten säger om möjUgheterna tUljämkningar. Han använder i stället tiden lUl att tala om något annat, och detligger väl taktik även i det. Men så innästlade han sig nog i en del svårigheter iresonemanget. Han säger alt om man skulle ge transportstöd för intransport avråvaror, vad händer då? Man kommer i etl konkurrensförhållande som inte skullegynna industrin uppe i norr och han tar skogsråvaran som exempel.Transportstöd för intransport av skogsråvara skulle, menar han, göra att vi togvaran frän . Det gör vi nu och behöver kanske göra del i ännuhögre grad. Så säger han att nollzonen skulle flyttas längre upp. Men jag fattade inte riktigt detta, , Skulleinte nollzonen kunna drivas längre norrut genom att man fär transportstöd förintransporter av råvaror och halvfabrikat? Skulle man få transportstöd förråvaror - på avstånd - fick man det naturligtvis även om detgäUde transporter inom stödområdet. På den punklen högg kanske herrLindberg i sten, eUer också får han utveckla sina synpunkter ytterUgare, HerrPERSSON i Heden (c) kort genmäle: När säger att det ärprinicpieUa skäl som gör alt man tar avstånd från stöd tUl intransport inbegripet transport för jordbraket - så mä det vara hänt att herrLindberg har den Nr 63 uppfattningen. Detta är dock ickesakskäl, och sådana måste i första hand P j , vara avgörande för en bedömning. Här gäUer det ju attockså skapa 1A 1 1071 möjligheter för förbilligande av intransporten av råvaror, som skall -------------------- förädlas inom stödområdet, och det har väl lika slor inverkan pä Regionalttransport- konkurrensen vare sig del är intransport eller transport ut av en () kort genmäle: vUl ju inte tUlskriva mignågon som helsl erfarenhet. Litet erfarenhei har jag dock fält de senastedagarna genom all siudera transportslrömmarna över tUl , Jaghar inga siffror som man direkt kan spika som fuUständigt säkra, men när vi vetalt den stora delen av transportströmmarna över beslår av rundvirke,pappersmassa och produkler som inle är berätligade lill transportstöd, såskulle - enligt en ganska enig bedömning av vad jag vUl kalla nära nog expertisinom delta område det varusortiment som återstår utgöras av fem eller högstlio procent som skulle bli stödberälligal. Det är alltså inle precis nägonstor fräga för värt län. Om man dessutom lar i betraktande att sträckan frånÖstersund tUl är , sä finner man att det blir en mycket litendel av del som produceras i inlandet och som inte har en naturlig transportvägtill SundsvaUshamnen som kommer i åtnjutande av stödel, Men della är, somsagt, ingen stor fråga. Den kommer att följas upp, och den kommer sannolikt attprövas under den här försöksperioden, om skäl finns för det. Jag beklagar att jag inte hinner svara på allafrågor, eftersom min repliklid är . Men låt mig förklara dellamed noUzonen en gäng tUl, Fär vi en bUligare införsel av råvaran till , såbelyder del hell enkell att de kostnadskrävande delar vi har uppe i defjällnära regionerna, där lönsamhelen är ytterst tveksam eller i vissaområden över huvud laget inle finns, blir flyttade ner tUl kusten. Vi fårstörre områden med sysselsättningssvärigheter pä det sättet. Dessutom är delinle stimulerande för en fortsall ökning av skogsvården som behövs i syfle allöka produktionsresultaten i Norrlandsskogsbrukel, i Heden sade att jaghade principskäl men inle sakskäl. Jo, jag har ett sakskäl som jag tycker ärväldigt slarkt. Sitter jordbruksministern och förhandlar med jordbrukets parterom slöd tUl jordbruket, dä skall man enligt min mening fä göra det utaninblandning av , Går vi in och bevUjar subventioner utöver det,har vi blandat oss i dessa förhandlingar, och det tycker jag verkligen vi skaUavstå från. Jag har tillsammans med nägra centerkamraleri en motion anhållit om sådan ändring i bestämmelsema om regionalttransporlstöd att krav på nedre viktgräns för erhåUande av restitution päfraktkostnader inte skulle förekomma. Ur tidssynpunkt vUl jag begränsa mig UUatt instämma i vad herrar i Heden och har anförl idenna fräga och yrka bifall UU reservalion nr 3, Däremot vUl jag hell kort säga några ord om min motion nr937, där jag har begärt skyndsam utredning och förslag när del gäller slöd Ullpersontrafiken på länga avstånd. Jag har också i samma motion begärt att SJskulle genomföra en försöksverksamhel med taxenedsättningar inom läg-och'busstrafiken, men frägan om denna försöksverksamhel las ju inte upp i dethär betänkandet ulan kommer att behandlas i ell senare betänkande. Jag har begärt denna ulredning därför all det här gälleren komplicerad fräga som fordrar ett noggrant studium och noggrannaövervägänden. Del är också en fräga av mycket slor angelägenhetsgrad.Persontrafiken och dess vUlkor är av avgörande belydelse för ulvecklingen iNorrland ur lokaliserings- och näringssynpunkl. Del kommer även in utbildnings-och kulturaspekter och sociala aspekter. Jag lycker att man tar litet för lätt på hela dennaproblemalik i trafikutskottets belänkande. Utskottet har hänvisal tillstatsutskottets utlåtande , där man uttalade sig mycket vagt när del gäUerpersonlaxornas roll ur lokaUseringssynpunkt och för del.Statsutskottet skrev visserligen all man bör kartläggapersontran-sporlbehovens styrka och inriklning inom stödområdet och undersökalämpliga lösningar i fråga om utformningen av persontransportstöd, men detsades ocksä all dessa överväganden bör ske i den takt som är möjlig med hänsyntUl bl, a, de betydande insatser som i etl inledningsskede krävs i samband medfraklbidragsslödet m, m, "I den takt som är möjlig" - det kannaturiiglvis förefaUa vara runligt och riktigt, men de orden i ettutskottsbetänkande måsle nog lolkas ganska negativt. Det är minsann inle frågaom någon hög priorilering, utan man fär en känsla av att det är en fråga som iangelägenhetsgrad kommer rätt långt ned, Enligl min uppfattning är dettaemeUertid en fräga som borde prioriteras högl. visarsiffror över våra persontransporter. Är 1968 var järnvägstransporterna över femmU bara 5,1 proceni, medan vägtransporterna uppgick tUl 91,5 proceni av helapersontrafiken. Järnvägstransporternas andel av hela persontransporten minskarår och beräknas 1975 vara nere i av helapersontransporten. är en belänklig utveckling. De sländigl stigandetaxorna - del är aktuellt med höjningar nu igen - har en negaliv effekt pä helapersontransportstrukturen och bidrar ocksä tUl den sjunkande resandefrekvensen.De höga taxorna i persontrafiken är också besvärande för näringslivet och förde enskilda människorna, och de med korta intervaller älerkommandetaxehöjningarna accentuerar bristen pä jämlikhel inom landel och ökarprisdifferenserna med de växande avstånden, KoUeklivlrafikens stigande taxorslimulerar privatbiUsmen, med de negativa effekter som della har. Jag vUl här erinra om de förhåUanden som råder i andraeuropeiska länder och som tyder pä en positiv ulveckling för järnvägarna. IVästtyskland synes de t. ex. enligt uppgifter i tidningarna vara sladda imycket kraflig ulveckling. Också i förefaller järnvägarna inla encentral slällning när det gäller att uppnä de trafikpoliliska målen. den 16 aprU 1971 Nr 63 har i min motion anförl elt exempelpä hur man kan resa de 24 milen Fredaeenden meUan och pä för ungefär 25 16 anril1971 svenska kronor. Det är hälflen motvad motsvarande biljett kostar i -------------------- , och restiden är kortare än pä moisvarande Regionalttransport- sträcka i vårt land. Man bör väl inte hårdra en sådan jämförelse,men det kan vara intressant att göra den. Jag ärmedveten om att frågan om persontaxorna är en myckel begränsaddel av persontransportpoliliken, och tUl yttermera visso har jag begränsalmilt inlägg här tUl att gälla tåg- och busstrafiken. Men del är en fråga sombör prioriieras. Jag ber att få yrka bifall lUI reservalionerna 1, 2, 3, 4 Punkterna 1 -3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemslällt. Proposilioner gavs pä bifaU liU dels utskottets hemsläUan,dels reservationen nr 1 av hen i Heden m, fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iHeden begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskoltets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dåhen i Heden begärde rösträkning verkställdes volering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemsläUan, dels reservaiionen nr 2 av m fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller trafikutskottets hemstäUan i belänkandet nr 3 punkten 5 röstar ja, den detej vUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 2 av herrLothigius 150 m.fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 63 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde predaeen den rösträkningverkstäUdes volering med omröstningsapparat. Denna om- ig jji i ny i röstning gav följande resullat: Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 3 punkten 6 röstar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservaiionen nr 3 av hen m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Nej - Hl Avstår - 2 Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat. Denna om röstning gav följande resultat: 151 den 16 aprU 1971 Ang. mantalsskrivningen av personer som är sysselsattagenom arbetsmarknadsverkets försorg Utskottels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels ulskollelshemsläUan, dels reservaiionen nr 5 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vUl all kammaren bifaller trafikutskottets hemsläUan i betänkandetnr 3 punkten 10 röstar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat; Nej - 141 Avstår - 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Pä förslag av herr försle vicetalmannen beslöl kammaren uppskjuta behandlingen av återstående påföredragningslislan upptagna tvä gånger bordlagda ärenden tUl kammarenssammanträde onsdagen den 21 aprU. mantalsskrivningen av personer som är sysselsatta genomarbetsmarknadsverkets försorg Herr finansminislern STRÄNG erhöllordet för att besvara i (c) framstäUdainterpellalion, nr 42, och anförde: