prot · FU0951 · 1971-12-31 00:00:00 — Menjag tror ändå all man med sådana här generella åtgärder kan åstadkomma enförbällring. Jag tycker att det är viktigt att påpeka att god kunskap omyttringar av barnmisshandel leder lill alt man uppmärksammar fler fall pä elttidigare siadium. var inne pä alt det möjligen var en ökning avbarnmisshandeln. Jag kan säga att i vissa delar av landet har man klara siffrorsom skulle lyda pä en mera omfattande barnmisshandel där än i andra delar avlandel. Tittar man närmare pä siffrorna finner man dock alt där finns enstakapionjärer som tidigt har uppmärksammat barnmisshandel och yttringar avbarnmisshandel och som har bedrivit ell intensivt skolningsarbele. Päbarnavårdscentralerna i dessa delar av landel fångar man därför pä etl meraeffektivt sätt upp dessa fall av misshandel. var inne pä en läng rad frågor. Han lalade omskärpning av anmälningsskydd och en skärpi lagsliflning över huvud lägel. JagvUl igen peka på brevet till , där det sägs att betänkandetöverlämnas med remissyllranden dels till socialulredningen säviit avserbestämmelserna i 93 § barnavärdslagen, i fräga om jurislmedverkan ibarnavårdsnämnderna samt frågan om i vilken utsträckning skallgöra polisanmälan i fall av konstaterad eller misstänkt barnmisshandel, dels -som jag har nämnl - lill offenllighels- och sekretesslagstiftningskommittén,såvitt avser anmälares anonymitetsskydd, och dels .samarbetskommitlén försocialforskning, såviii avser frågorna om evenluell forskning och melodernahärför. När man arbelar med dessa frågor känner man alt del äroerhörl vikligl att så som och varil inne pä gä ell slegvidare, Om åtgärder för att förhindra barnmisshandel m. m. ]sj,.51 ett steg utöver de klara och bestämda krav som vi mäsle slälla på Vi måste ju fräga oss vad det är som gör all människan, ° som i goda och välordnade förhållanden kärleksfulltskyddar och värdar _ , , .. j -j j c- u-u j , j sina barn, om hon satts under vidriga, pressande torhallanden, kanvanda Omåtgärder föratt sill normala beteende likgilUghel och försummelse, ja, t.o. förhindrabammiss- brutalt våld och till dödande. handel,rn. Detta övervåld finner mänga uttrycksformer. Det är del fysiskl misshandladebarnet som slär i fokus , men del har också nämnts här alt det finns enannan form av misshandel som kan vara väl sä vanlig och som det är väsentligtall vi drar fram. Det är den fruktansvärda misshandel som kan äga rum pä det psykiskaplanet, genom att man visar en kall likgUtighet, genom de grymma ord som kansägas och genom de alllför höga krav och förväntningar som kan ställas påmänniskor. och har också varit inne pä deltaom människor som lever under svära påfrestningar. Det har visats alt dessamänniskor, när de växer upp, kan förväntas bli mer aggressiva än andramänniskor. Följaktligen kan de förväntas bli mer aggressiva föräldrar och i sinlur foslra missanpassade barn. Mänsklig aggression sägs vara en följd avouthärdliga misslyckanden. Den kan ha sin grund i den fruklan som rinner upp urkänslan av osäkerhel i fräga om pengar, arbete, skola. Den kan bollna iisolering, främlingskap, i upplornade svårigheter som för den enskUda människankan le sig oöverkomliga. Samhällel har ell siorl ansvar. Men samhället, del är vialla, och i värl medborgerliga ansvar mäste vi ocksä lägga in en medmänskligomsorg. Alla mäsle vi vara med och bryta ned tendenser till isolering ochfrämlingskap och i stället få fram värme och omsorg frän människa tillmänniska. Och vi får aldrig dra oss undan vär del i omsorgen om våramedmänniskor. Del gäller inle minsl vär del i omsorgen om barnen. i (c): Läl mig fä betyga all jag med ödmjukhetnalkas den problematik som vi nu diskuierar. Jag är medveten om, i lika höggrad som , och inte minst statsrådet , alt del härinte endasl är fräga om att vi skall stifta stränga lagar, som innebär attmedborgarna skall vara skyldiga alt anmäla när de känner lill attbarnmisshandel förekommer. Nej, vi måsle också jag säger ocksä nalkasproblemel ur en annan synvinkel och fråga oss: Vad har samhället gjori fördessa människor? Människor som pä ell eller annal säll avviker frän del normalabeleendemönstret. När jag lalar om samhället menar jag nalurliglvis ocksävad vi som samhäUsmedborgare gör, om vi känner vårt ansvar mot våra medmänniskoroch inle bara vältrar över del på samhällel och säger, att del är samhällels pliktoch skyldighel all taga hand om dessa som pä elt eller annal säll råkat komma isvårigheter. Jag vill försäkra att jag, i den män jag harinflytande, gärna vill vara med om all ge ökade resurser lill de socialvårdande myndigheter na - givelvis under den förutsättningen all de använder resurserna på bäsla möjliga sätt. Men det räcker inle bara med att vidtaga förebyggande 56 ätgärder vilket är fulll rikliglatt vi skall göra, med allt vad del innebär. Vi mäsleocksä se till all skydda våra smä barn mot övergrepp. Märk väl alldessa övergrepp mänga gånger görs av sjuka människor de som pinar och slårbarn är inte annal än sjuka människor. Vi måsle lära våra medmänniskor, ochinte minsl oss själva, all känna värt personliga ansvar mot våra medmänniskoroch inle minsl barnen. Del skall innebära all vi nalurliglvis skall la obehagetav en anmälan om så erfordras. Men alla vill inte göra del! Mänga är iveksammadärför alt de är rädda att de röjer sin anonymUet. Jag är medveten om all del finns ell skydd , skyddet är inle bekant för den stora allmänhelen och är ej heUertUlräckligt. Enligt praxis säger man att säväl hos polis som hosbarnavårdsnämnd kan anmälan om misshandel ske anonymt. Om anmälaren självinställer sig och uppger sill namn, behandlas hans anmälan, dock inte anonymtsåvida han inle ullryckligen begär della. Jag är överlygad om all mänga, mängaflera skulle anmäla misstänkt barnmisshandel om de visste all det fanns etlskydd för deras anonymitet. Jag vill säga statsrådet all jag personligeninte står främmande för all, om del visar sig all en föreskrivenanmälningsskyldighel inle är UU fyllest, del borde finnas möjlighet all förenadenna skyldighel med elt påföljdssyslem av något slag för den som nonchalerarsin skyldighel på della utomordentligt vikliga område. Jag vill fäsla uppmärksamheten på att vid broll av olikaslag föreligger ju redan denna skyldighel för allmänheten all slä både poUs ochmyndigheter till Ijänsl. I mänga fall har del varil den uppmärksammaallmänhelens förtjänst all svåra brott klarals upp. Barnmisshandel, herr lalman, hör de grövsta brollvuxna människor kan begå, varför det är ytlersl angelägel alt beivra dylikabrott. Om åtgärder för att förhindra bammiss-handel m. m. HerrWERNER i (m): Jag tror all och jag är överens omall barnmisshandel förekommer i alla socialgrupper. Jag försökle framhålla delmyckel bestämt, och jag tror all häller med mig om all social misärkan vara en utlösande fakior i de familjer där föräldrar för övrigt företer ennormal attityd. Man behöver inle vara psykiskt skadad för alt räka iaggression, men hos dessa människor av normal konstitution blir det så attefler en sädan aggressionshandling uppstår en hämning som är en viss garaniimot etl återupprepande. Politiker skall kanske inte ägna sig alltför myckel ålmedicinska spekulationer om orsakerna i de här sammanhangen. Vi kan bara förafram vad som sagts av andra som vel mera. Uppenbarligen är del väl sä all vihär har att göra med elt socialt arv. Många av de föräldrar som misshandlarsina barn har upplevt en liknande barndom själva. Denna oerhörl tragiska kedjaav upplevelser är svår all bryta. har ocksä hävdals att det gäller ickeönskade barn, men har med sill malerial klarl bevisat alt delinle finns någol samband mellan de icke önskade barnen och misshandel, i variefall ell myckel blygsamt sådant. Av detla drar jag sluisatsen att man lyvärrinle kan hoppas så myckel av föräldra- och äklenskapsskolor som jag annars villrekommendera ål alla människor. Jag Iror all del är nytligl med sädana skolor,även om vi inle Om åtgärder för att förhindra barnmisshandel, m. m. skallvänta oss all elt föredrag, en diskussion eller information kan förta disponibilitelenför aggressionshandling som leder lill barnmisshandel. Tyvärr kan man nog inlehoppas sä myckel av delta, ulan det skall nog andra vårdinslanser lill. Del var myckel tacknämligt all statsrådet klarloch lydligl sade della om anonymilelsskyddel. Om del kunde föras ul till enstörre aUmänhel, skulle man fä människor mer vUliga all samspela med våramyndigheier pä ell juste sätt. sade någonting UU mig om underlåtenheten allfullgöra sin anmälningsplikt när det gällde representanter för våramyndigheter. Jag vel inle om jag var Iveksam pä den punklen, men del gav miganledning länka litel vidare. Del finnsju en anmälningsform av sä att sägalägre dignitet än den som kan ge anledning lill påföljd däresl man icke iakttarden. Jag länker på bällre kommunikation mellan myndigheier. Vi har en instans lill, som del inte har lalals nägol om,och det är den förberedande mödravården, där ju sakkunnigt folk - barnmorskoroch personal på BB - har möjlighet att iaklla en kvinna under en viss periodsom är väldigi belydelsefull i de här sammanhangen. Ingenling behöver ske somkan föranleda någon direkt anmälan, men man kan måhända ha anledning alt föravidare barnavärdscenlralen all det finns skäl viss observans i en delfall. Del kunde också bidra tUl alt undvika framtida misslyckanden. HenROMANUS (fp): Vid bedömningen av hela frägan om barnensslällning mäsle en viklig utgångspunkt vara, all vi skall uiforma samhällel sä,alt vi ger föräldrarna goda möjligheler all fylla sin uppgifl all skapa entrygg mUjö för barnen och all stimulera deras utveckling. Vi bör ocksä uiforma samhället sä all vi, som del, kan vara medmänniskor, dvs. undvika den isolering, som mänga lever i. Det upplever jag som del slörsla problemel för vär planering avnya samhällen, l. ex. i de växande slorstadsförorlerna. Del är en av de allravikligasie uppgifler som politiker över huvud taget sysslar med. De flesla är välockså medveina om all vi lyvärr famlar ganska mycket i mörkret när det gällerall uiforma den miljö som underlättar för oss alla all vara medmänniskor, ochsom skapar förutsättningar för all undvika isolering. Det förslag som jag framförde här, och som har framförts iriksdagen lidigare i är motionsvägen, om en föräldraskola har samma syfte: attgöra föräldrarna rustade till denna oerhört svära uppgifl: all uppfoslra barn. kan man naturiiglvis invända, all man inte når dem somallra bäst behöver del - del nämnde . Jag häller med om all i deallra svåraste fallen av barnmisshandel är del fräga om sädana personligadefekler, all föräldraskolan inle har någon större belydelse. Men vi färfördenskuU inle glömma borl del mycket stora anlalel fall av lindrigare psykiskoch fysisk misshandel, där okunnighel och vanföreslällningar spelar en slörreroll än rena personlighelsdefekler. Även om det finns vissa som behöverkunskaperna mesl, sä har väl alla föräldrar behov av dem. Alla föräldrar löperrisken all ulsälla sina barn för slörre eller mindre skador. Ingen kan beskriva den här föräldraskolan, sade fruOdhnoff. Del är möjligl. Jag försökle all i nägon män lala om hur jag vUl ha den: korla koncentrerade kurser - med diskussioner av föräldrar i samma siiualion - som älerkommer allt eftersom barnen växer, när man upplever nya uppfostringsproblem. Jag har ingel behov av att polemisera mot ,när hon lalar förhindra bammiss-om all man redan pä BB skall inpränta, attföräldrar inte fär misshandla handel m. rn. barn, och även en hel del andrabaskunskaper. Del tycker jag visst man skall göra. Det bör kanske påpekas all barnels far i regel är i behovav samma kunnande, men han ligger inle pä BB. Därför får man se all fädernasamiidigi fär del av sådana kunskaper. Del tror jag är vikligt. Men del behövs även . Den psykiska misshandeln isynnerhei fortsätter ju hur längt upp som helsl i åldrarna. Därför trorjag inlealt de här förslagen bör ses som några allernaliv. framhöU all denna fråga finns omnämnd iskrivelsen socialslyrelsen . Del är möjligl. Men vad harhänl ? Här i brukar vi få vela att följerfrågan. Var ligger den egenlligen? Vad görs för all i sinnevärlden få slånden föräldraskola? Jag är medveten om all massmedia kan göra en stor insats -radio, TV, studieförbunden m. fl. Men den här saken är sä viktig och sågrundläggande för barnen i det svenska samhällel, alt det behövs en verkligtbred aktion. Det går inle att hänvisa en skrivelse för elt och ellhalvl år sedan. Jag frågar: vad görs, och när kommer del någonting? Del ärfrågor som man mäsle få svar pä. Av tidsskäl hoppar jag över de andra frågorsom jag SläUde. Jag har fält svar pä en del och kan hoppas på en utveckling. Päandra var beskeden nägol mindre konkrela. Men föräldraskolan är sä viklig förde mänga barnen i samhällel, alt den vill jag i della sammanhang läggahuvudvikten vid, och få ell besked om. Vad händer pä den fronten? Till slul skall jag bara be all fäsäga en sak lUI , som jag Iror tyvärr är frånvarande . De flesla avoss uppfallade nog alt hon försökte ge den här debatten en lilen partipolitiskvinkling genom all säga, all nu gäller del all ni som lalar mot barnmisshandelockså sedan är med och slötlar upp och ger anslag äl de sociala myndigheterna -ungefär som om det skulle vara nägon tveksamhet pä den punkten. Jag har kanskeinte samma erfarenheier som . Delta är ju både en slallig och enkommunal fråga, och jag har inle upplevt nägra partipolitiska molsällningarnär del gäller viljan alt ge resurser lill de kommunala organ som skötersociala frågor. Om del här i finns nägra parlipolitiska motsättningari de frågorna, så är det knappasl de som föresläller sig. FruSUNDBERG (m): Debatten har varit läng och det är bara ytterligare enkommentar som jag skulle vilja göra. Om åtgärder för att förhindra barnmisshandel, m. m. Det har här talats myckel om sekrelesskydd och anonymitet som om, ifall man skulle lösa det problemel, "anmälningslälheten"skulle bli slörre och man skulle uppdaga mänga fall av den barnmisshandel somäger mm. Men det finns ell annal problem. Man kan slälla sig frägan: Är delalltid rädslan för all inle kunna vara anonym som hindrar en granne eUer enannan person all göra en anmälan? Jag Iror all det ocksä är någonting annal somkan verka mycket skrämmande, nämligen alt belasta en medmänniska med en sä grovanklagelse som den om barnmisshandel utgör ulan all vara säker pä sin sak.Däremol vägar man helt självklarl slå med sitt eget namn för en anmälan när denär gjord. Rädslan beror alltså i del fallel icke pä all jag kan bli Irakasseradi eflerhand, ulan gäller om jag som människa skall lägga fram en så grym anklagelsemol min granne som en anmälan om barnmisshandel innebär. Del är etl problem somman inte löser med anonymiletsskyddel. Sedan finns del en annan sida, som vi inle har berört här.Jag tror all vi där kan använda i ord om all del ärbällre med en anmälan för mycket än med en anmälan för litet. Angiveriaspek-lenfår vi bortse frän. HerrWIKNER (s): Efler den här långa debaiten är vi vältämligen överens om all vi skall hjälpas ål för all komma lill rätta med juslde här förhållandena. Personligen har jag skaffat mig tvä läsvärda skrifter,nämligen dels utredningen pä omrädei, dels den bok som heter molmisshandel av barn och jag vill rekommendera dem försl och främst tUl alladebattörerna men även till övriga. Del är väl rikligl som ulredningen sägerinledningsvis, all förhållandena i hemmen har varit lämligen okända. Men del ärframför alll hemmen som har ell slort ansvar, och del är där vi mäsle sälla inåtgärder. I boken mol misshandel av barn tar man upp dessa sakermyckel ingående, framför alll de förebyggande ålgärderna, barnavårdscentralerm. Del finns nog myckel material, men det är kanske intetUlräckligt. Jag tror att det även skulle gä all fä fram pengar tillytterligare åtgärder, om vi verkligen ville anstränga oss. Men til syvende ogsidsl är del vi föräldrar som mäsle göra något. Vi kan inle skylla pä nägonannan. Man mäsle gä lill sig själv och fräga: Är du beredd alt hjälpa till? Ochdä mäste svaret bli entydigt ja. Jag har suttit och länkt pä en annan sak. Vi får inleglömma all de som kommer ifrän främmande länder och bosälier sig här äruppväxla i hell andra miljöer och under andra meloder för all foslra barn. Skulledel inle vara räll och rikligt, trots allt, all man lillade särskill noga ocksåpå de föräldrarna? Det är lika synd om de främmande barn som kommer hil, jakanske är del mera synd om dem än om de svenska barnen; vi vel ju all derasföräldrar nu har möjUgheler all fä den hjälp de behöver. Vi kan väl lova oss efler den här deballen all viverkligen skall göra vad vi kan för alt även fä fram de pengar som behövs pädetla vikliga område. HerrROMANUS (fp): hade etl gott råd: gä lUl dig själv! När jaggår mig själv i detta fall fär jag ytterUgare etl bevis för behovet av enallmän föräldraskola. Jag fär sedan, eflersom inle har svarat pämina frågor pä den punkten, antingen be henne lämna ett svar, eller konstateraall ell uteblivet svar lyvärr också är ell svar. Överläggningen var härmed slutad. § 18 Ang. järnvägssträckan SalaSkärsjö Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordel för all besvara () den 20 januariframslällda interpellation, nr 26, och anförde: har frägai mig om jag är bereddmedverka lill all rälsen pä järnvägssträckan inte rivs upp. Den allmänna trafiken vid de båda platserna Skärsjö ochTärnsjö pä järnvägslinjen lades ned . Regeringengav SJ Ullständ att riva slörre delen av späranläggningen på dennalinje. SJ beslöt alt spåret skulle rivas utom pä en kortaresträcka där del behövs lills vidare för SJ :s egna transporter. Denprovisoriska vagnslasttrafik, som SJ upprällhällil vid Skärsjö och Tärnsjösedan den aUmänna trafiken lades ned, upphörde den . Enligt vadjag inhämtat har arbelel med rälsupplagning päbörials. Del är givelvis en fråga för SJ all avgöra vid vilkenlidpunkl man önskar utnyttja elt lillsländ lill spämpprivning. SJ har vid sinabedömningar i del akluella fallet funnii all vagnslasttransporterna lill denövervägande delen kan ordnas på ell för bäde trafikanter och SJ billigare sällgenom lastning och lossning på stationer vid närbelägna trafikslarkajärnvägslinjer. Jag ber all kommunikalionsminislernNorling fä framföra ett tack för del svar jag har fält på min interpellation. När den allmänna trafiken pä berörd järnvägssträcka ladesned 1964, gavs del löflet UU vagnslastlrafikanlerna all om antalel vagnar varminsl fem skulle man hämta dessa med s. k. lokomolor frän Sala. Del har ocksåskell 1. o. m. november månad förra årel. Antalet vagnar har varil mellan 200och 300 per är. sägs i svarel att en korlare sträcka skall bli kvar Ullsvidare för SJ ;s egna transporter. Jag förslär all del är sträckan mellan Salaoch Råsboda, eflersom SJ vid Räsboda har elt eget gruslag. Men frän denna plalslill Skärsjö är del bara 8 kilomeler, och del är således den bansträckan delgäller att bevara för all betjäna vagnslastlrafikanler, induslriförelag ochandra. Det sägs i svarel all rälsupplagningen böriai -kommunikationsministern hade fåll den uppgiflen. Jag har faktiskt i dagkontrollerat della, och det stämmer inte i verkligheten. SlutUgen sägs i svarel alt vagnslasttransporterna Ullövervägande delen kan ordnas pä ell för bäde trafikanter och SJ billigare säll.Om del blir billigare för SJ kan jag inte bedöma. Att del blir dyrare förUafikanterna är jag i alla fall överlygad om. Jag hemställer att genom kommunikationsministerns försorgdella ärende omprövas. Denna del av är en avfolkningsbygd, sombehöver en injektion i lokaliseringshänseende. Och försvinner nu järnvägenhelt, åstadkommer man det molsatla. Jag ber änen gång ati fä lacka för svarel. Hen (): Jag tycker mig ha ätminsione tvä skäl för alldella i den här inlerpellationsdebatten. Del ena är all den järnvägsslräcka somnu diskuleras lill slörre delen löper genom min hemkommun, och jag har därförpä myckel nära häll kunnat följa de förändringar som har blivii följden avnedläggningen av trafiken pä järnvägen . Det andra skälel är alt denhär järnvägsnedläggningen, precis som de flesta andra, har inneburit allkoslnader som SJ har sluppit ifrån hell eller delvis övervältrats pä andrasamhällsorgan, utan att man gjort allvarliga försök att räkna ut vadslutresultatet ur ekonomisk och social synpunkt blivit för samhället i desshelhet. Persontraflken ersattes med busstrafik,vilken i slort sell kan accepleras som en fullgod ersältning. När del gällerfinansieringen av evenluella underskoll finns emellerlid en principiellskillnad som är ganska viktig ur synpunki. Om trafiken pä busslinjernainte bär sig, gör SJ framslällningar om subventioner frän landsting ochnärkommuner. Underskottet på järnvägstrafiken däremol täcks med statsmedel. Detär sålunda fräga om all vältra över en del av kostnaderna frän staten lillkommunerna. Parallelll med denna järnvägssträcka gär en länsväg som ivarje fall belräffande fordonstyngden hör till de mycket hårt trafikerade ochsom trots de förbättringar som ägt rum inte kan sägasha en standard som svarat mol trafikintensiteten. Den ständigt tätnandetrafiken pä våra vägar är ell skäl att vi tänker oss för mycket noga, innan vispolierar en Iransportkapacilet som är särskilt lämpad för tunga transporter,exempelvis grus och virke, och för över denna lunga trafik lill redan myckelhäri belastade vägar. Det är även här fräga om en kostnadsöverföring, men dennagäng från ett statligt förelag, SJ, lill ett annat statligt organ, . Herr kommunikationsministern säger i sittinlerpellUonssvar att SJ funnit all landsvägstransporterna till övervägandedelen kan ordnas pä ett för bäde trafikanter och SJ billigare säll genomlaslning och lossning på slalionerna vid närbelägna Irafikslarkajärnvägslinjer. var även inne på denna passus ikommunikalionsministerns svar. Att en upprivning av spåret ur SJ.s synpunkt ärfördelaktig kan säkerligen inte bestridas, men hur det ur trafikanternassynpunki skall kunna bli billigare alt per bil försl transportera det lungagodset tre eller lill eller Sala och sedan lasta det pä järnvägdär är ganska gåtfullt. Jag tycker att del är rimligt alt herrkommunikationsministern ger en förklaring pä Särskill anslölligl tycker jag det är all SJ låter spåretvara kvar pä en sträcka av för trafik frän sin egen grusgrop, medaningen hänsyn las lUl företag som ligger eller drygt del längrenorrul. 1 en skrivelse frän och kommuner som numeraingår i påpekas bl. a. en kostnadsökning för virkestransporler päomkring per kubikmeter. En sädan kostnadsökning kan uppenbarligenäventyra den forlsalla driften. Därmed är vi framme vid en Iredje form avkostnadsöverföring. SJ minskar sina förluster men riskerar genom sina åtgärderatt vältra över kostnader på de samhällsorgan som har alt svara för dearbetsmarknadspoliliska åtgärderna. All räkna fram storleken av dessasistnämnda kostnader är självfaUet ganska svärl, men all de blir myckel stora ide fall där företagsnedläggelser blir oundvikliga torde stå ganska klart. Jag har, herr lalman, med detla anförande velal belysa hurvikligt del är all frågor om nedläggning av järnvägar inte bedöms enbart urSJ:s företagsekonomiska synpunkt. Sidoaspekterna i form av kostnadsökningarför andra samhällsorgan mäsle rimliglvis las med 1 bedömningen och vägas mol devinster som SJ kan länkas göra genom nedläggningarna. Vi mäsle enligl min mening genom nägol slags lolalkalkylförsöka räkna ul vad resultatet av en trafikomläggning blir för samhällel idess helhet. För alt inga som helsl missförsländ skalluppslå bör vi frän början ha klarl för oss all del här gäller etl ärende som iprincip redan är avgjort i fräga om själva järnvägen. Man mä kunna inslämma iherr påpekande all man skall vara myckel seriös vid handläggningen avärenden rörande nedläggningar. 1 della fall gav regeringen SJtUlstånd att riva spårläggningen pä slörre delen av denna linje mol bakgrundenav all järnvägsdriflen nedlagls.