prot · FU0919 · 1971-12-31 00:00:00 — § I Minnesord över avliden ledamot av kammaren Meddelandet om vär kammarkamrat hastiga bortgånghar fyllt oss alla med djup förstämning. Han bevistade i är sin sjunde riksdag.Efter att tidigare ha varit verksam inom var han vidsitt fränfälle ledamot av trafikutskottet, förvaltningsstyrelsen ochlönedelegationen. Såsom förtroendeman och landstingsman har GöstaSterne gjort mycket betydande insatser. Han var bland annat stadsfullmäktigesordförande i sin hemstad och tUlhörde i 19 är Jönköpingsläns landsting. I Svenska kommunförbundets styrelse beklädde han posten somvice ordförande. Även för frikyrkliga och ideella intressen var han en trogenförkämpe. var en man som genom sin förmäga attvederhäftigt bedöma sakfrågor, medla och finna enande lösningar var högtskattad i aUa kretsar. Vi lyser frid över hans minne. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående. § 2 Justerades protokollen för . Ang. antalet ansökningar om befrielse frän investeringsavgiftför vissa byggnadsarbeten, m. m. § 3 Ang. antalet ansökningar om befrielse fråninvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten, m. m. Herr finansminislern STRÄNG erhöllordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoU för den15 januari intagna fråga, nr 24, tUl herr inrikesministern, och anförde: i har bett chefen förinrikesdepartementet upplysa om i vilken utsträckning ansökningar omtiUämpning av 16 § i förordningen om investeringsavgift för vissabyggnadsarbeten begärts och om antalet fall dä sådana ansökningar bifallits.Frägan har överlämnats till mig för besvarande. Invesleringsavgiften omfattar som bekant sädana rrundreangelägna byggnadsarbeten som sätts i gäng den 31juli 1971. Från ikraftträdandet och fram tUl utgången av harregeringen avgjort 544 ansökningar om befrielse frän investeringsavgiften förmindre och medelstora byggnadsprojekt tUl en sammanlagd byggnadskostnad av 356mUjoner kronor. Av dessa har 314 ansökningar bifalUts avseende en sammanlagdbyggnadskostnad av . Av antalel dispenser har flertalet, totaltrörande , lämnats Ang. antalet ansökningar om befrielse frän investeringsavgiftför vissa byggnadsarbeten, m. m. i syfteatt trygga sysselsättningen nu . För att trygga sysselsättningen inombyggnadsbranschen pä längre sikl har regeringen dessutom under det senastehalvåret meddelat igångsättningslillsländ och i samband därmed dispens fräninvesteringsavgift för en rad större byggnadsprojekt på sammanlagt 142 miljonerkronor. Dessa arbeten planeras in sä att maximal sysselsättningseffekt kommeratt uppnäs . i (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga. Frågan är stäUd - och det förstår säkert finansministern ocksä motbakgrunden av den mycket stora arbetslöshet som just nu råder i byggnadsfacken.Vi har i storstadslänen en arbetslöshet som med mellan 60 och 80 procentöverstiger arbetslöshetssiffrorna frän motsvarande lid , detta trotsatt vi denna vinter har haft ett osedvanligt gynnsamt byggväder. Jag viU erinra om den undersökning somByggnadsarbetareförbundet har gjort hos sina lokalavdelningar och där manställde frågan om vad de bedömde vara orsaken tUl den höga arbetslösheten, denpå nytt blev tryckt; I svaren pekades dels pä kredilpolitiken, dels på dåligplanering hos kommuner och byggherrar men även pä investeringsavgiften föroprioriteral byggande. Jag har därför ansett det vara viktigt alt fä besked omi vilken utsträckning dispenser har begärts och i hur stor utsträckning sådanahar beviljats av arbetsmarknadsmässiga skäl. Finansministern har i sitt svar redovisat att flertalet avde lämnade dispenserna har beviljats i syfte att trygga sysselsättningen ivinter. Härav kan emellertid inte klart utläsas i hur hög grad arbetslöshetenhar påverkats av investeringsavgiften i de 240 faU, där dispensansökningarnahar avslagits. Jag vill därför understryka kravet att dispenser meddelasgeneröst, om investeringsavgiften kan anses vara en bidragande orsak tillarbetslösheten. I annat faU kommer detta instrument för investeringsstyrningatt slå alltför blint. TUl sist viU jag säga att det är tacknämligt att dispensmeddelats för vissa byggnadsprojekt för att åstadkomma en maximalsysselsättningseffekt . Det hjälper emeUertid knappast detusentals byggnadsarbetare som går arbetslösa denna vinter. Jag tyckte att jag i frågeslällarensanförande fann en ganska modererad uppfattning om situationen. Eftersom hansjälv är yrkesman pä området förstår han, att vi med de klimatologiskavariationerna och vinter aldrig helt kommer att kunna elimineravinterarbetslösheten inom byggnadsfacket såvida vi vUl undvika en abnormöveransträngning pä området . Dä uppstår emeUertid frågan, orri desysselsättningssvärigheter, som byggnadsarbetarna har haft innevarande vinter,har varit exceptionellt stora. De kan synas ha stegrats pä ett oroväckandesätt, om man som en jämförelse tar fjolåret, dä sysselsättningen varosedvanligt god. Om vi däremot ser frägan i ett längre perspektiv, finner viatt situationen för dagen, även om den är besvärlig för dem som är arbetslösa, ioch för sig Det visar sig därvid att vi under de senaste 1 5 åren harhafl med högre arbetslöshet och fem är med lägre arbetslöshet blandbyggnadsarbetarna i förhåUande tUl samma månad 1971. Det gäller dessutom hur man skall fördelakapitalmarknadens resurser. Vi är alla medvetna om att vi har haft en brist päkapital. Jag skall inte i etl kort frågesvar lägga ut texten om orsaken tUldet; jag tUläter mig bara att konstatera detta faktum. För regeringen framstårdet emellertid som ett problem hur tUlgängligt kapital skaU fördelas pä detrimligaste sättet, och därvidlag kommer investeringarna för företagen, förbostadsbyggandet och för de i budgeten reglerade offentliga byggnationerna iförsta hand. Vad vi har stoppat med investeringsavgiften är mera sekundärtbetonade investeringar. Jag begriper väl att man kan fräga sig varför intebyggandet av bensinstationer, parkeringshus, bankhus, kontorshus och varuhussätts i gäng när byggnadsarbetare gär arbetslösa. Så kan ocksä ske, omkapitalmarknadssituationen ger möjligheter därtUl, men om det föreligger enklar brist, har det gällt att kapitalmässigt fördela resurserna på bästa sätt. Det är frän dessa utgångspunkter som regeringen harhandlagt dispensgivningen. Vi har som sagt försöki ta erforderliga hänsyn tiUbyggnadsverksamheten, men vi har, av skäl som jag nu har anfört, inte kunnat gälängre än vi gjort. Om avveckling av guldsmedsskatten i (vpk); Jag skall inte ta upp nägon längre debatt omde klimatologiska förhållandena. De kan i vart fall inte åberopas som enorsak lill den ovanligt höga arbetslösheten. Som jag sade förul, har vi ju haftett osedvanligt bra byggväder. Del här är naturligtvis en fördelningsfräga, och tUl dettavUl jag bara lägga alt del nägon gäng mäste bli slul pä det förhåUandet attbyggandet gäng efter annan används som något slags säkerhetsventU vidkonjunktursvängningarna. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om avveckling av guldsmedsskatten Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 19januari intagna fräga, nr 31, och anförde: har frågat mig, om jag avseratt under vårriksdagen lägga fram förslag om avveckling av guldsmedsskatten. Jag kan för dagen inte ge annat besked än att herrNordgren fär avvakta den tUl vårriksdagen aviserade propositionen med förslagtill ändringar i de s. k. punktskatterna. Ang. jämnare sysselsättning inom byggnadsindustrin HerrNORDGREN (m); Jag ber att få tacka finansministern för svaret pä minfräga angående guldsmedsskatlen. Tyvärr säger svaret inte sä mycket, men jagfår naturligtvis nöja mig med det tUl dess propositionen kommer. För finansministern för mig är den här skatten engammal bekant. Vi kan väl säga att den är en kvarleva sedan krigstiden. I deflesta andra länder har den avskaffats, senast i . När denna skatt engång infördes var skadeverkningarna inte sä slora för branschen i fråga -detskaU jag gärna håUa med om men svårigheterna har ökat, och den ökningen harhuvudsakligen samband med resandeströmmen tUl länder där man nu kan köpa t. o.m. svenskkontrollerat guld till avsevärt lägre priser. Det har gjort attomsättningen i branschen har gätt ned avsevärt här hemma. Det är helt naturligtatt det har blivit resultatet, eftersom skattebelastningen pä dessa varor ivarie fall från sammanlagt ligger vid ungefär 47 procent.När det gäller guldsmedsvaror och även arbeten på guld blir konkurrensen därförbesvärlig, t. ex. med eller andra länder dit turistströmmarna gär. Man kan nog också fräga sig, herr finansminister, omguldarbeten och Uknande saker kan betraktas som mera lyxbetonade varor änmånga andra i ungefär samma prisklass. Det finns mycket som kanske inte heUerär absolut nödvändigt, exempelvis färgtelevisionsapparater eUer exklusivafotoutrustningar m. m. Slutligen vUl jag erinra om, herr finansminister, vadbevUlningsut-skottet sade , nämligen att den här skatten varbetungande för branschen och att utskottet delade motionärernas uppfattning attskatten borde avvecklas när det ekonomiska läget så tUlät. Det hoppas jag attdet gör nu och att förslag därom kommer i den aviserade propositionen. Vi skall naturligtvis inte starta den härdebatten om guldsmedsskatten för tidigt, men jag vUl erinra frågeställaren omatt en utredning arbetar med punktskatlefrågorna. Arbetet befinner sig islutskedet, och delvis har förslag från utredningen redan omsatts i beslut avriksdagen . Jag räknar med, som är anmält, alt föra framde övriga frågorna i en proposition, och frågeställaren kommer att få tiUfäUeatt ventilera sina synpunkter i samband med debatten om den. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. jämnare sysselsättning inom byggnadsindustrin Herr inrikesministem HOLMQVISTerhöll ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 22, och anförde; har frågat hur jag bedömermöjligheterna att med speciellt beaktande av situationen i Norrlandslänenvidta ätgärder i syfte att uppnå en säsongutjämning inom byggnadsindustrin. som kanmöjliggöra en jämnare sysselsättning året runt. I direktiven för byggplaneringsutredningen ingick att bl.a. närmare pröva åtgärderna för att jämna ut sysselsättningen i byggnadsverksamhetenöver året. Utredningen har lagt fram konkreta förslag till åtgärder som syftartUl en sädan utjämning. Förslagen bereds f. n. i . Denpågående byggarbetskraftsutredningen, i vUken ingår representanter för parternapä byggarbetsmarknaden, väntas framlägga sitt betänkande innevarande är. Enligtvad jag erfarit kommer utredningen att från sina utgångspunkter ta uppsäsongproblemen till behandling. Läget i olika regioner kommer givetvis attbeaktas vid det pågående arbetet. Ang. jämnare sysselsättning inom byggnadsindustrin Hen LORENTZON (vpk): Jag vill tacka inrikesministern för svaret på min enklafråga. För byggnadsarbetare över huvud taget uppslår det år efter årsvårigheter när det gäller sysselsättningen och framför allt . Detta gäller särskUt Norrlandslänen. Min fråga gäller en viss grupp inombyggnadsarbetarkären, nämligen byggnadsmålarna. Frågan är inspirerad av denuppvaktning som målarnas fem fackliga avdelningar i gjorde fören tid sedan inför länsarbetsnämnden, där man framförde önskemål om en bättresäsongutjämning inom yrket. Den statliga sektorn har, säges det, varit lyhörd för deframställrungar som målarna tidigare gjort om att reparationsarbeten skulleförläggas tiU vintersäsongen i stället för tUl sommarmånaderna då marknaden iallmänhet är rätt överhettad. Men det gäUer endast staten i detta fall. Inomden kommunala sektorn HSB, och andra byggnadsföretag är man intelika välvUUgt instäUd. Vid den nämnda uppvaktningen kunde länsarbetsnämnden intege några som helst utfästelser i fråga om den privata marknaden men lovade sökapåverka kommunerna att i görligaste mån förlägga arbeten till vintermånaderna.Men svårigheterna återkommer , och det är underligt att kommunernaställer sig så kallsinniga som förhällandet är i ett fall som detta. Inrikesministern hänvisar tUl tvä utredningar, varav denena skall framlägga sitt betänkande innevarande år. Jag skulle vUja sluta mittanförande med att ställa ytterligare en fråga tUl inrikesministern: maninte frän statsmakternas sida även om man hänvisar tUl dessa två utredningarvidta vissa stimulerande åtgärder för att söka få i gäng dessareparationsarbeten med sysselsättning åt byggnadsmälarna ? Som framgick redan av den tidigare debatienhär mellan finansministern och i , har vi under denna vinterkunnat iakttaga en ökning av arbetslösheten bland byggnadsarbetarna ijämförelse med fjolåret. Det förhäller sig emellertid pä det sättet attutvecklingen i landet är ojämn. När det gäller skogslänen har vi faktiskt dennavinter haft bättre sysselsättningsförhäUanden än under det verkliga Ang. kontakten mellan skolmyndighet och arbetsförmedlingi fråga om rekrytering till vissa yrken Jag kan nämna att vi nu har 5 000 arbetslösabyggnadsarbetare i skogslänen mot 5 600 . Det är således enförbättring. Man kan emellertid göra den iakttagelsen att det finns vissagrupper där arbetslösheten är något högre. Detta gäller exempelvis för ,där 177 målare är anmälda som arbetslösa i är mot 145 . Det är således enökning med ett 30-tal. I och för sig tyckerjag inte att den utvecklingen är säoroande. Jag har dessutom fått det beskedet att man har vidtagit en delåtgärder för att försöka stimulera tUl ökad sysselsättning för denna grupp -bl. a. har man i en tidningsannons vädjat tiU fastighetsägare all de skulleutnyttja den rådande situationen och läla utföra reparationsarbeten. Man harocksä låtit utföra vissa arbeten vid skolor för att pä det sättet lokalt ökasysselsättningsmöjligheterna för den arbetskraft som åsyftar. Dessa åigärder visar väl att arbetsmarknadsmyndigheternahar reagerat även inför en tämligen liten förändring i sysselsättningsläget. (vpk): Förändringarna i sysselsättningsmöjligheterna är inteoväsentliga för byggnadsmålarna i , när upptill ärarbetslösa, som fallet är exempelvis i Kramforsområdel. Det är mycket bra att man annonserar i tidningarna för attpåverka de privata fastighetsägarna att sätta i gång reparationsarbeten, men omdessa inte låter sig påverkas måste andra åtgärder vidtas. Inrikesministernhade här inget uppslag tUl stimulerande ätgärder det är möjligt att saken liggerhos utredningarna och att han inte vUle nämna någonting här. Men läget ärfaktiskt allvarligt för denna speciella yrkesgrupp; den har mycket svårt justnu. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. kontakten mellan skolmyndighet ocharbetsförmedling i fråga om rekrytering tUl vissa yrken Herr inrikesministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fräga, nr 23, och anförde; har frågat mig om jag äruppmärksam pä att ungdomar i stor utsträckning rekryteras för utbildning tUlyrken inom vilka omfattande arbetslöshet råder, såväl säsongmässig somvaraktig, och om jag ämnar vidta nägon åtgärd i syfte att uppnå en bättrekontakt mellan vederbörande skolmyndighet och arbetsförmedlingarna i syfte atti görligaste män undvika dessa olägenheter. Så som frågan är formulerad förmodar jag att herrLorentzon i första hand avser sädan yrkesutbildning som sker vid kurscentrainom arbetsmarknadsutbUdningen och vid yrkesskolorna. Istyrelsen för kurscentra inom arbetsmarknadsutbUdningen återfinns länsarbetsdirektören.1 de enskilda kursnämnderna sitter representanter för arbetsmarknadens parter.Vid den ärliga ramplaneringen i länen äger samråd rum med de lokalaarbetsmarknadsparterna. I fråga om rekryteringen tUl yrkesskolorna vill jaghänvisa tUl att yrkesvalslärarna vid våra grundskolor är tjänstemänvid arbetsförmedlingen. De står därigenom i kontinuerlig kontakt medbedömningarna pä arbetsmarknaden. YrkesutbUdningsberedningen har i ett framlagtbetänkande om yrkesutbildning och arbetsliv föreslagit förändringar i nuvarandesystem för kontakter mellan skola och arbetsliv. Detta betänkande som hör tUlutbildningsdepartementets handläggning är underremissbehandling. Den fräga som berör är alllsä föremål föruppmärksamhet, och överväganden och bedömningar äger kontinuerligt rum mellanskolöverstyrelsen och i fräga om utbildningensanpassning tUl arbetslivet. Jag vill emellertid i sammanhanget framhålla attutbildningen vid en skolenhet inle alltid är avsedd att läcka endast det lokalabehovel av utbildad arbetskraft. Lokalt och regionalt kan därför uppkommasysselsättningsproblem för nyutbildade liksom självfallet sädana svårigheterkan uppkomma vid förändringar i det allmänna konjunkturläget. Totalt sett harungdomsarbetslösheten i landet varit myckel läg. Ang. kontakten mellan skolmyndighet och arbetsförmedlingifråga om rekrytering tiU vissa vrken (vpk): Jag tackar återigen inrikesministern för svaret. Dennafräga hör egentligen samman med föregående frågeställning, och del gäller ocksåi del här faUel byggnadsmälarna i Väslernorrland. Arbetslösheten bland byggnadsmälarna är rätt omfattande;enligl siffror jag har tillgängliga uppgår den till för helalandet. Men i ligger arbetslösheten på och iKramforsområdel, som jag tidigare nämnde, är den . Det är ganskaallvarliga siffror inom en yrkeskär. YrkesutbUdningen av byggnadsmälare kommer här in i bilden.Målarna anser själva att ett alldeles för stort antal elever tas in vidyrkesskolorna för ulbildning tUl byggnadsmälare. Vid exempelvis ,och yrkesskolor utbildas nu ca 55 elever till dettayrke. Målarna menar nämligen att det med tanke pä den slrukluromvand-ling somyrket genomgår och har genomgått under de senasie åren framför allt päbyggnadssidan, ly numera kommer ju färdigmälade enheter frän fabrikerna inteföreligger nägon anledning all ulbUda byggnadsmålare i den utsträckning som nusker. De anser det också vara fel att ungdomar i sä stor omfattning rekryterasoch ulbildas till ett yrke där det inte finns arbete året runt. Egentligen ärdet ju byggmästarna och företagarna.som gärna vUl se en omfattande nyrekryteringtUl byggnadsbranschen. De vUl helst ha unga arbetare; numera är det faktisktpä det sättet inom byggnadsbranschen all de som kommer upp börjar bUför gamla, enligt byggmästarnas och företagarnas uppfattning. Vi inomvpk har till denna riksdag väckt en motion, i vUken vi hävdar Ang. kontakten mellan skolmyndighet och arbetsförmedlingi fråga om rekrytering till vissa yrken attarbetsförmedlingarna inle skall ha till uppgift alt förmedla folk tUllåglöneyrken. I konsekvens härmed menar vi att arbetsförmedlingarna inte hellerskall inspirera ungdomarna tUl utbildning inom yrken där man inte kan garanteraarbete året runt. hänvisar statsrådet bl. a. tUl en utredning och sägermot slutet av sill svar: "Jag vUl emellertid i sammanhanget framhålla attutbUdningen vid en skolenhet inte alltid är avsedd att täcka endast det lokalabehovet av utbildad arbetskraft." Det är alltså meningen att de målare somnu utbildas i skall skickas söderut. försöker tyda varje svar påett sådant sätt att han kan få anledning tUl kritik. I det här sammanhanget harjag inte yttrat mig om vare sig norr eller söder. Jag tycker att det är enprincip som skulle kunna acceptera att vi inte kan hayrkesutbildning anordnad på alla platser och alt man således fär beaktasituationen över en vidare räjong än själva skolorten. Jag vill gärna säga och jag har ocksåredogjort för det i mitt svar att vi är mycket angelägna om attarbetsmarknadens parter skaU vara med och fä lov att göra sin bedömning isammanhanget. Jag är hell övertygad om att man även i del län som herrLorentzon representerar tar hänsyn till de uppfattningar som där kan kommafram. Om man granskar situationen och hittar siffror som innebären variation pä nägra tiotal, fär man emeUertid akta sig för att bli säengagerad av detta att man ifrågasätter hela den utbUdning som är på gäng fören yrkeskär. Jag är väl medveten om att det förekommer strukturellaförändringar som är värda att beakta. Mycket av måleriarbetet sker ifabriker, och elementen kommer färdiga tUl byggarbetsplatsen. Men mot dettaslår all har bedrivits en mycket omfattandereparalionsverksamhet, som har betytt att det har varit svårare att uppbringamålare än vad det har varit på mycketlänge. Man har helt enkelt haft fullt upp av arbetepä reparationssidan. Pägrund av de förändringar som vidtagits i hyres-lagsstiflningen har vi ocksäanledning att räkna med en kvarvarande stor sysselsättning just när det gäUerden typen av arbete. Därför tyckerjag att har anlagt ett alltförkort perspektiv pä denna fräga. När han sedan kommer in pä de äldres problem, viU jaggärna säga att vi har starkt intresse av att finna lösningar som kan förbättraden äldre arbetskraftens ställning. Men det får inte bli sä att vi ser pä densaken alltför ängsligt, som jag tycker att har gjort. HerrLORENTZON (vpk): Statsrådet anser att jag harengagerat mig för mycket i byggnadsmälarnas problem. Ja, om man levertUlsammans med människor som har dessa svårigheter, blir man naturligtvisengagerad och får ett annat perspektiv på det hela än om man bor i enkelt är det. Beträffande den äldre arbetskraften vUl jag säga att omkring 75 procent avde arbetslösa i Kramforsområdel är över 50 är. Det är ocksä ett stort problem,och det löser vi naturligtvis inte här . Men nödvändigheten av att fä tiUstånd bältre sysselsättningsmöjligheter och annal för byggindustrins folk,framför allt i och , är något som har varit synnerligenaktuellt . Men jag tror, , alt frägan omde äldres trygghet skall lösas pä annat sätt än genom att vi slår sönderutbildningsmöjliglieterna för ungdomen. Ang. principen om en fri nordisk arbetsmarknad Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. principen om en fri nordisk arbetsmarknad Herr inrikesministern ordel för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den21 januari intagna fräga, nr 34, och anförde: har frågat mig om jag anser enifrågasatt anställningsvägran frän svenska företags sida gentemot finska metallarbetareefter ett strejkutbrott i vara förenlig med bestämmelserna om en frinordisk arbetsmarknad och om jag är beredd att i nägon form hävda iakttagandetav denna princip. I överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknadföreskrivs att del inte skall krävas arbetstUlständ för medborgare i defördragsslutande staterna. Arbetssökande frän våra nordiska grannländer, somkommer till den offentliga arbetsförmedlingen här, får samma service somsvenska medborgare. Det innebär att en finsk metallarbetare kan fä anvisning omlediga platser på den svenska arbetsmarknaden, även om han befinner sig istrejk i hemlandet. I överenskommelsen behandlas över huvud taget inte frägan omarbetsgivares skyldighet att anställa arbetssökande. En anställningsvägrankommer därför inte i strid med bestämmelserna om en fri nordisk arbetsmarknad. (vpk); Jag får tacka för det svar som inrikesministern här hargivit. Frägan är ju om vid ett strejkutbrolt i enanställningsvägran frän de svenska förelagens sida gentemot finländska arbetarekan vara förenlig med den fria nordiska arbetsmarknaden. Den fria nordiska arbetsmarknaden har i mänga sammanhangvarit utsatt för kritik. De svenska företagens värvningar av arbetskraft iFinland har i en del fall tagit sig osmakliga uttryck och proportioner.Arbetsköparnas härda värvningar kan betecknas som rovdrift av den finländskaarbetskraften och har bara haft ett mäl, nämligen att de skulle få arbetskrafttUl sina företag. Om dessa arbetare kunnat beredas tUlfredsstäUande bostäder och sociala förhållanden i har Ang. principen om en fri nordisk arbetsmarknad Dessutom har den finländska arbetskraften, när den kommit lUlSverige, fått de sämsta arbetena och de sämsta lönerna. För de svenskaföretagen har den finländska arbetskraften utgjort en god arbetskraftsreserv. ställer de svenska arbetsköparna upp bakom definländska och planerar en vild lockout av de finska metallarbetarna. Det harför övrigt varit meningen all denna skulle hällas hemlig. När arbetsköparna finner det lämpligt värvar dehänsynslöst arbetskraft. 1 andra fall vägrar man finska arbetare anställning.Tanken bakom den fria nordiska arbetsmarknaden kan inte ha varit denna. Den fria nordiska arbetsmarknaden har fungeratendast på arbetsköparnas villkor.