prot · FU0999 · 1971-12-31 00:00:00 — Det föreslås att utbUdningen av annan bibliotekspersonalän bibUotekarier utformas med hänsynstagande till bibliotekens vidgadearbetsuppgifter och behovet av bredd i utbUdningen, Denna utbildning börutformas som en specialkurs i gymnasieskolan." I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:1400 av m. fl., varihemstäUts att skuUe besluta att utbUdningen av bibUotekarier i vadavsåg tidsomfång, volym och kvaUtet icke fick understiga den av utredningenrörande utbildning av bibUotekspersonal m. m. föreslagna, delsmotionen 1971:1401 av hen MoUn, dels motionen 1971:1405 av herrar i Agnas ochPetersson i Gäddvik, vari hemstäUts att uttalade som sin mening attbibUotekshögskolan förlades i , dels motionen 1971:1406 av i m,fl., dels motionen 1971:1416 av fruJonäng m.fl., vari hemställts att vid sin behandUng av proposition1971:52 skuUe uttala att tiU Utbildning av bib-biotekspersonal m. m. grund för Inträde vid bibUotekshögskola skuUe Ugga eftergymnasial Nr 99utbildning motsvarande 80 poäng vid filosofisk fakultet eller likvärdigateoretiska studier eller kvaUficerad yrkeserfarenhet, dels motionen 1971:1417 av m. fl., varihemställts att skuUe med avslag på proposition 1971:52 i skrivelsetill Kungl. 1. förslag tillorganisation av bibUotekarieutbUdning i huvudsaklig överensstämmelse med det förslagsom framlagts av utredningen rörande UtbUdning av bibliotekspersonal m. m., 2. förslag om ensärskild ettårig forskningsbibUotekarielinje, till vilken för tiUträde skuUekrävas doktorsexamen eUer motsvarande, 3. förslag omlokaUsering av bibUotekshögskolan i enUghet med de riktlinjer som angivits imotionen, dels motionen 1971:1418 av m.fl., varihemställts att 1. skuUe bifallaförslaget i proposition 1971:52 om inrättande av en bibUotekshögskola i den 1 juU 1972, 2. beträffanderiktUnjerna för utbildningen på bibUoteksområdet m. m. skuUe uttala a. att akademiska studier, alternativt ettsärskilt preparandår vid bibUotekshögskolan, borde vara förutsättning för tillträ de till den tvååriga utbUdningen för de studerande som inte kunde åberopa god praktisk erfarenhet av bibUoteksarbete e. d,, b. att möjUgheter borde skapas för en fort- ochvidareutbUdning svarande mot minst 2 terminers studier, c. att vid planeringen av utbUdningen i övrigt beaktadesvad som anförts i motionen, 3. uttalade sig för skapande avuniversitetsfilialundervisning i i enlighet med vad som anförts i motionen, dels motionen 1971:1419 av herrWikström m, fl,, vari hemställts att skuUe vid sin behandUng av proposition1971:52 uttala att vid de kommande övervägandena angående grunderna förantagning tUl bibUotekarieutbUdningen förutsättningen - enligt i motionenanförda grunder skuUe vara behörighetskrav motsvarande minst två årsakademiska studier eUer långvarig, kvalificerade yrkeserfarenhet, dels motionen1971:1420 av m, fl,, vari hemställts att beslutadeavslå förslaget i proposition 1971:52 om lokaUsering av tiUBorås och i stäUet beslutade förorda bibho-tekshögskolans placering i , 1, i anledning av motionerna 1971:1400, 1971:1416,1971:1417, 1971:1418 och 1971:1419 gav Kungl, tiU känna vad utskottet anfört beträffande grunderna för antagningen till bibliotekarieutbild ningen, 2. med bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionerna 1971:1400, 1971:1401, 1971:1417 och 1971:14l8, motionerna såvitt nu var i fråga, godkände i statsrådsprotokoUet förordade riktUnjer för Utbildning av bibliotekspersonal m. m. utbildningpå biblioteksområdet m. m., 3. med bifaU tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1401 såvitt nu var i frågabeslutade att en bibUotekshögskola skuUe inrättas den 1 juU 1972, 4. beträffandeförläggning av till skulle avslå motionerna 1971:1405och 1971:1420 samt motionen 1971:1417 såvitt nu var i fråga, 5. beträffandeförläggning av till skulle avslå motionen1971:1406 samt motionen 1971:1417 såvitt nu var i fråga, 6. skulle avslåmotionen 1971:1417 i vad avsåg lokaUsering till annan universitetsort elleruniversitetsfilialort, 7. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1417 såvitt nu var i frågabeslutade att skuUe förläggas till , 8. skuUe avslåmotionen 1971:1417 i vad avsåg forskningsbibUotekarielinje, 9. skuUe avslåmotionen 1971:1418 i vad avsåg fortbildning och vidareutbildning, 10. skulle avslå motionen 1971:1418 ivad avsåg viss planering, 11. skuUe avslå motionen 1971:1418 ivad avsåg universitetsutbildning i . Till dettabetänkande hade fogats särskilda yttranden 1. av herrarWikström (fp). () och Nordstrandh (m), 2. av hen Bemdtsoni (vpk). Hen (): Efter en omfattande och ganska hetdebatt om bibliotekarieutbildningen har ett enigt utbUdningsutskott nufastslagit att "som särskilt behörighetsviUkor kommer att stäUas upp kravpå utbildning, yrkesverksamhet eUer en kombination av bådadera av viss minstaomfattning som sammanlagt uppgår till eller är Ukvärdig med 80 poäng ifilosofie kandidatexamen". Motioner från samtUga fyra oppositionspartierUksom önskemål från bibUotekariernas sammanslutningar både i vårt land ochandra nordiska länder har bhvit tillgodosedda. Utbildningens kvaUtet kommer i och med detta att kunnaupprätthåUas. Den befarade standardsänkningen utebUr. 1 sak finns detanledning att vara tiUfredsstäUd med att utskottet i enighet har kunnat lösadenna livUgt omdebatterade och ur utbUdnings- och kultursynpunkt betydelsefullafråga. TiU betänkandet har herrar och ochjag skrivit ett särskilt yttrande, där vi vill fästa uppmärksamheten på attarbetet vid den nya bibUotekshögskolan redan från början planeras så att maninte försvårar möjhgheten att inordna den i en organisatorisktsammanhållen eftergymnasial utbUdningsenhet. Vi räknar med att också på denpunkten våra önskemål skaU bU tUlgodosedda. HenNORDSTRANDH (m): Det har skrivits och sagts och kannstöpts såmycket om proposition nr 52 angående utbUdning av bibliotekspersonal att jagsom motionär och utskottsledamot känner mig föranlåten att i kammaren deklarerahur jag uppfattat spelet kring densamma och hur jag letts fram tiU detStäUningstagande jag gjort trots åtskiUiga betänkUgheter. Utredningen rörande utbUdning av bibUotekspersonal, den s.k, BU, lade fram ett förslag som innebar att en särskild bibUotekshögskolaskuUe inrättas. Vid den skuUe ges tvåårig sammanhåUen yrkesutbUdning för såvälfolk- som forskningsbibUotekarler. För tUlträde till skuUeenhgt utredningen krävas en eftergymnasial utbUdning som till omfånget svarademot minst 80 poäng vid fUosofisk fakultet. Så kom Kungl. Majts proposition nr 52, som visserligensade sig i stort bygga på bibUoteksutredningen men som dock på grund av detnågot diffusa och oprecisa sätt på vilket den var skriven gav grundad anledningatt dra den slutsatsen att propositionen på väsentliga punkter verkUgen avvekfrån utredningen, framför aUt i fråga om elevernas förkunskaper vid intagningentUl bibUotekshögskolan, Vidare gav propositionen mycket litet kunskap om denorganisationskommitté som skuUe planera intagningen och utbUdningen vidbibliotekshögskolan, i synnerhet ringa kunskap om de direktiv som skuUe UggatUl grund för kommitténs planeringsarbete. 1 det läget, då propositionen i sin utformning inte kundetolkas på annat sätt än som en viljeinriktning att sänka kunskapsstandarden påbibUotekarieutbUdningen i förhåUande tiU såväl biblioteksutredningen som dennuvarande utbUdningen, tUlkom bl. a, motionen 1417 från moderat håU,innebärande avslag på propositionen och begäran om nytt förslag tillbibUotekarieutbUdning i huvudsakUg överensstämmelse med det förslag somframlagts av utredningen. Dessutom väckte motionen tanken på dels en ettårigforskningsbibUotekarieUnje, dels lokaUsering av bibUotekshögskolan tiU en platsmed universitet eUer universitetsfilial. Vid behandlingen av frågan i ,föregången av en intensiv pressdebatt och protester på löpande band frånbibliotekssakkunniga, ändrades emellertid situationen radikalt. Därmed nåddevi fram tUl den springande punkten i den ganska sorglustiga sagan omproposition nr 52. I en föredragning inför utskottet gavutbUdnlngsdepartementets talesmän, hänvisande också tiU utarbetade direktiv förden blivande organisationskommitténs planeringsarbete, en s. k. tolkning ochett s. k. förtydUgande av propositionen. Om förtydUgandet skulle ha någonmening och inte bara vara en undanmanöver måste det i huvudsak Innebära enanknytning till utredningen. Detta var huvudkravet i motionen 1417 ochhuvudanledningen till dess hemstäUan om avslag på propositionen och begäran hosKungl. Maj:t om nytt förslag. 1 själva verket hade utbUdningsdepartementet i fråga ombehörighetskraven för mträde vid bibhotekshögskolan presterat en, skulle mankunna säga, ny version av proposition nr 52. Förfaringssättet måste urkonstitutionell synpunkt betecknas som både betänkhgt och otUlfredsstäUande.Men det iUustrerar väl också och det är å andra sidan tiUfredsstäUande - attinte alla syndare vaknar . 4* protokoU 1971. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. utskottetfasta på och kunde alltså med fuU evidens konstatera vilket också ges Kungl.Maj:t tUl känna - att som särskUt behörighetskrav kommer att ställas upputbildning, yrkesverksamhet eller en kombination av bådadera som sammanlagtuppgår till eUer är Ukvärdig med 80 poäng i filosofie kandidatexamen, alltsåbibhoteksutredningens minimikrav. Därmed var på denna kardinalpunkt i huvudsak de farhågorför standardsänkning som låg bakom motionen 1417 stillade, då man måste utgåfrån att Kungl. Maj:t både uppfattar och följer vad utskottet klart givituttryck åt. Kvar står dock det olustiga och strängt taget oförsvarbarai att en proposition dels skrivs på ett sätt men skall tolkas på ett annatsätt, dels föranleder regeringen, jagad av opinionen, att hoppa in på nytt ochunder behandlingen i utskottet lägga tiU rätta vad som borde vara otvetydigt utsagtredan i ursprungspropositionens formuleringar. Det påminner på något sätt omett hoppande från tuva tUl tuva och kan knappast accepteras som arbetsmetod. Mitt och andra utskottsledamöters missnöje med regeringenshandläggning, vilket förvisso inte är Utet, borde kanske ha lett oss tiU attyrka avslag på propositionen. Den vägen har vi emellertid inte gått, utan vihar mera velat se tUl saken och tUl det resultat som uppnåtts genom revisionenav propositionen och genom utskottets fastslående av hur behörigheten förintagning tUl bibUotekshögskolan skaU vara. Jag hoppas och förutsätter att vi i fortsättningen sUppersådana här turer kring propositioner från utbUdningsdepartementet. MedSkriftens ord uttryckt bör talet från departementet vara att ja är ja och nejär nej, inte något mitt emellan. HenWENNERFORS (m): Det var intressant att lyssna till hur en utskottsrepresentantser på behandlingen av bibUotekarieutbUdningen, Jag har inte fått tillfälle attdelta i utskottsbehandhngen - jag tiUhör inte utskottet -utan jag har fåttdelta i den här riksdagsbehandUngen såsom vanUg enskild ledamot. Min kritikkommer inte att bli mindre skarp än den vi lyssnade tUl aUdeles . Det var ju så att denna proposition, nr 52, möttes av enenorm opinionsstorm. Inte en bibliotekarie i detta avlånga land, om manundantar vissa som bor i närheten av eUer är verksamma i , ansåg attdet här förslaget var bra. Detta var verkligen, tycker jag, att utmana svenskbibUoteksvärld, Men agerandet är väl typiskt för regeringen , Vad har det tagit åt som i trefrågor utmanar tre olika yrkeskategorier - först socionomkåren, nubibUotekarierna och senare yrkesvalslärarna, aUt övrigt skolfolk somtycker att det nya s, k, Syo-systemet är helt tokigt och verkhghetsfrämmande?Varför denna galna konfrontationspohtik? Är det som det berättas I analys av detsocialdemokratiska partiet och i senaste numret av ,när han skriver: "Industri- och utbildningsdepartementen är rena snurren ------ ,"Fortsättningen är också intressant, men det överlåter jag åt mina koUegeratt ta del av. När regeringen utöver denna opinionsstorm upptäckte demotioner som väckts ansåg man att man snabbt måste göra någonting för att tillvarje pris undvika ett Uka nesUgt nederlag som det regeringen led i fråga omsocionomutbildningen och där jag inom parentes viU passa på tiUfäUet attuttrycka min förvåning över att statsrådet inte har tagit deparlamentariska konsekvenserna. Jag är verkligen förvånad, herr talman, överatt de parlamentariska principerna så frankt nonchaleras. Här struntar ettstatsråd i ett beslut som fattade , struntar hanåterigen i det. Han kommer med förslaget igen som hela går emot. MentiUbaka tUl bibUotekarieutbUdningen! Regeringen insåg att möjUgheterna att få igenompropositionen minskade, och därför valde man att fortsätta departementsarbeteti utbildningsutskottet. Där har aUtså statssekreteraren varit på besök och, somdet heter, förklarat vad som står i propositionen, dvs, gjort tUlägg tillpropositionen i de frågor som underkänts av fackopinionen, av de sakkunniga ochi en rad motioner. Och i utskottet har därvid presenterats en PM som ärutarbetad på utbUdningsdepartementet och som med tanke på innehåUet skuUe kunnakaUas för ett slags kompletteringsproposition. Jag vet inte hur utskottsarbetet bedrivs i det härutskottet och hur en departementskompromiss kommer tiU. Men nog blir man bådehäpen och upprörd som riksdagsman utanför utskottet när man tar del avutskottets yttrande. Jag ber er att slå upp s. 5 iutskottets betänkande. Läs tredje raden; "Utskottet, som inhämtatförtydligande upplysningarbeträffande de i propositionen skisserade reglerna ," Det är enhögst ovanhg formulering. Vad avses med förtydligande upplysningar? SkaU manläsa påtryckningar, hot eller ministerstyre? EUer borde det ha stått: Efter detatt utskottet mottagit en kompletterande departementspromemoria-- ?Var det detta som egentUgen borde ha Mina damer och hertar! Läs gärna den mening som står mittpå s, 5 i utskottets betänkande: "Uttalandet i propositionen, att detförsta stadiet av utbildningen inte för alla studerande skall utgöras av enteoretisk utbildning,skaU enUgt vad utskottet fått bekräftat så tolkas att ." Vem harbekräftat detta? för svensk språkvård gjort det? EUer har någonjuristprofessor gjort det? Eller är det utbildningsministern som gjort det?Jag tycker att detta är genant. Några rader längre ner på samma sida i utskottsbetänkandetkan man läsa: "Det finns såsom departementschefen i annat sammanhanguttalat anledningräkna med--- ," Vad säger damerna och herrarna om det? Jagförmodar att ni känner tUl att utskottet här hänvisar tiU en hörnartikel iDagens Nyheter av . SkaU riksdagsarbetet verkUgen gå tiU på dettasätt? Som jag tidigare sade gör i sin artikel iVeckojournalen en analys av socialdemokratiska partiet artikeln måste inomparentes sagt skaka t. o. m. säkra socialdemokratiska väljare - och radar därupp exempel som belyser förviningen och snunen, dåliga sakföredragningar och kringirrande ministrar. Jag citerar det som berör Utbildning av bibliotekspersonalm. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. ;" intellektuella mödor medbibUotlkarieutbUdningen (där han föreslår en lösning i propositio nen, en helt annan i en tidningsartikel), ." En regering skall i sina propositioner talaom vad den vill. Hur skall vi riksdagsmän som inte tUlhör respektive utskottannars bära oss åt? Bör inte vi ha tUlgång tUl samma underlag för ett beslut ikammaren som utskottets ledamöter har? Efter att ha hört ryktena om promemorian traskade jag upptill utskottet och bad att få se den. Svaret blev nej. Det bekräftades attpromemorian fanns. Jag såg den t, o. m. med egna ögon; dock inte på läsavstånd.Den var alltså hemlig. begav jag mig tillutbildningsdepartementet. Jag blev mycket vänligt bemött och väl omhändertagen,men promemorian var Inte tillgänglig. Den var nog hemUg, den. Då begärde jagskriftligt på beslutet att inte lämna ut promemorian jag såg den för övrigtdär för på ett par meters avstånd och dessutom begärde jag s, k,besvärshänvisnlng. Och märkte jag att en vändning var på gång iärendebehandUngen, Slutligen, efter ett resonemang fram och tiUbaka,överlämnades den tUl mig med motiveringen att jag ur servicesynpunkt borde haden. Men den var fortfarande hemlig! Jag har sålunda promemorian . Men ni,mina damer och herrar, har inte fått ta del av promemorian. Jag tycker verkUgen att detta är beklagUgt, och det kaninte få fortsätta på det här viset. VanUgt hederUgt regeringsmygel inomriksdagens väggar kan vi inte hindra. Det kanske t, o. m. kan vara bra ibland.Men den här sortens konstitutioneUt tvivelaktigt mygel tar jag avstånd från,VUl regeringen ändra på sina förslag på ett sätt som gynnar saken, så får dengöra sig omaket att skriva nya propositioner, som i vederbörlig ordningavlämnas tUl . Men inget mygel i världen kan förhindra att det nu stårklart att regeringen och statsrådet i propositionen 52 framlagt ettförslag som inte antas av . Det är egentUgen dags för ett nyttregeringsnederlag och för utbUdningsdepartementet ett andra allvarUgtnederlag. I båda fallen har ett enigt utbildningsutskott gått emot regeringen,om alla röstar på det sätt som vi kan anta att de kommer attgöra. Parlamentariskt får två statsråd således förandra gången då uppleva att de inte har stöd i . Inte av en majoritet,och inte ens av en minoritet. Resultatet av utskottets och regeringens samverkan, som vikan se I form av ett utskottsbetänkande, är jag naturUgtvis inte nöjd med. 80poäng som behörighetsviUkor för inträde vid bibUotekshögskolan borde klartanges. 1 utskottets betänkande har man kommit mycket nära detta, men tänk om manhade sagt det rent ut. Att såsom departementschefen gör i den hemligadepartementspromemorian och i räkna med att antalet sökande meduniversitetsutbildning blir så stort att saken nog ordnar sig ändå, är att göradet väl enkelt för sig. Han räknar tydhgen med att försynen skall räddapropositionen utan att man behöver i bestämmelserna Inskriva 80-poängskravet. Vidare är det tveksamt om den utbildning som gesfunktionärer och förtroendemän inom folkrörelserna är en lämpUg grund förbibliotekarie- utbildning,FolkbUdnings- och folkrörelsearbetet har mycket få beröringspunkter meddet egentUga, nutida bibUoteksarbetet, Folkbibliotekens historiska framväxt urstudiecirkelbibUoteken är odiskutabel. Men att på det här sättet göra enåteranknytning tycker jag är olämpUgt, Dessutom måste vi få veta hur många årman skall vara riksdagsman, hur man skall vara ordförande i enbyggnadsnämnd eUer ombudsman i moderata samUngspartiet eller i Metall ellersuppleant i ABF för att det skaU vara tiUräckUg merit för att komma in påbibUotekshögskolan, Det här senare utgör en annan intressant aspekt påutbUdnlngsdepartementets övermeriteringsfilosofi. Poäng utöver 80 poäng skallinte tiUmätas meritvärde. Men är det vettigt? Kunskaper kan man aldrig få nogav. AUdeles särskUt tror jag det gäUer den yrkesgrupp vi nu talar om. Detverkar som om man inte hade insett att bibUotekariens arbete har avsevärtförändrats . Det är inte längre romaner som upptarbibUotekariens mesta tid. Nej, är det arbetet med facklitteraturen somdominerar, och det har, tror jag, utbildnlngsexpan-sionen, TV ochvuxenutbUdningen medverkat till. Den som tar 40 poäng i engelska och 40 poäng iUtteraturhlstoria har utomordentlig nytta också av kunskaper inaturvetenskapUga ämnen. Men de skall inte räknas med i meriteringen. SkaU detbU minus för dem? Man kan faktiskt stäUa den frågan. Och skaU samma princip omövermeritering gäUa för arbete i byggnadsnämnd eUer inom ? 1så faU får man bara ha ett visst antal års erfarenhet från folkrörelsen. Detta för mig in på de krav som har framförtsi motion nr 1417 beträffande särskUt ettårig forskningsbibhotekarielinje.Utskottet säger på s. 6 att det utgår ifrån att organisationskommittén somnyUgen tillsatts skall beakta dessa synpunkter. Tittar man i promemorian finnerman ingenting om en särskUd Unje, och promemorian skall ju vara något slagsdirektiv för den här organisationskommittén. Vidare har utskottet avstyrktdenna hemstäUan, och det förefaUer mig en aning märkligt. Jag måste alltså yrka bifaU tUl motionen 1417 vad gäUerhemställan i punkten 2 om en särskUd ettårig forskningsbibUotekarielinje, I motionen 1417 anförs vidare att frågan om lokaliseringav bör tas upp till förnyad prövning. Jag delar denuppfattning som bibUoteksutredningen framförde och som också framförts i denhär motionen: I studieorten och dess närhet bör det finnas ohka typer av bibUotekoch ett väl utvecklat biblioteksväsende som lämpar sig för praktiktjänstgöringoch studiebesök. Högskolan bör vidare med tanke på den kvalificeradelärarpersonal som krävs Ugga på universitetsort. är således mte enlämpUgt vald ort. Jag beklagar dem som bor i och som kommer attprotestera. Men ur saklig principiell synpunkt förhåUer det sig på detta sätt.Borås bör naturligtvis få andra lokaUseringsprojekt, herr statsråd. MedverkatUl det i stället! Sakligt sätt är att föredra. I andrahand kan jag tänka mig , och jag kommer således att rösta för det yrkandesom senare kommer att framföras vid punkten 4, dvs. yrkandet om bifall tiUförslaget om . Sammanfattningsvis vill jag bara uttala ett beklagande Utbildning av bibliotekspersonal m. m. Utbildning av bibliotekspersonal m. m. över attregeringens handlande sannerligen inte kan sägas vara tUl fromma för svensktframtida bibUoteksväsende, I detta anförande instämde fröken och (båda Jag skaU återkomma senare i debatten, men jagviU redan nu ge en sakupplysning med anledning av ' inlägg. Hangav en dramatisk beskrivning av hur han jagat en hemlig promemoria och efterett idogt arbete, först i utskottet och sedan i departementet, hade plockatfram denna promemoria. Jag vUl tala om för kammarens ledamöter vad det är förmaterial åsyftar. Det har som bekant tiUsatts en organisationskommitté somskaU börja arbeta efter det att besluten om har fattats.Som förberedelse härför har det inom departementet utarbetats vissa riktlinjer,som i går distribuerades, som vägledning för organisationskommitténs arbete.Av hänsyn tiU arbete och utskottets beslut och stäUrungstagande harvi inte kunnat göra den definitiva utskriften av denna promemoria. Innanbesluten är fattade. Det är av respekt för arbete som dennapromemoria inte publicerats. Jag tycker att i fortsättningen skaUanvända sina detektivegenskaper på mer produktiva sysselsättningar. På förslag av herr tredje vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta den fortsatta överläggningen rörande detta betänkande samt behandUngenav återstående ärenden på föredragningslistan till kl, 19,30, § 12 Anmäldes och bordlades Nr 36 i anledning av proposition med förslag till lag omallmänna förvaltningsdomstolar, m. m., jämte följdmotioner Nr 35 i anledning av Kungl. Maj;ts propositioner medförslag till lag med anledning av inrättande av skatterätter, m. m. och tiUförordning om ändring i stämpelskatteförordningen (1964:308) Nr 41 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslagtiU ändring i tuUtaxeringsförordningen (1960:391), m. m. jämte motioner Nr 43 ianlednmg av Kungl. Maj:ts proposition angående reglering av prisernapå jordbruksprodukter, m. m. jämte motioner Nr 44 ianledning av motioner angående jordbrukspoUtiken Nr 46angående uppskov med behandUngen av visst utskottet tiUde- Näringsutskottetsbetänkande: Nr 99 Nr 26 i anledning av förnyad behandUng av Kungl. Maj:tsframställ- p a n d n ningi statsverkspropositionen om anslag för /72 till q "1071 statensvattenfallsverk jämte motioner § 13 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämUgen Nr 275 HenWerner i (m) tUl herr utrikesministern om svenskt irutiativ i FörentaNationerna för att reglera förhållandet mellan och : Planerar regeringen ett svenskt initiativ i FörentaNationerna i syfte att reglera förhållandet mellan och ? Nr 276 () tiU herr utrikesministernangående återförening av föräldrar och barn efter invandring: Kan densvenska regeringen medverka till att med föräldrarna i Sverigeåterförena barn som av oUka skäl ej kunnat åtfölja föräldrarna § 14 Kammaren åtskUdes .