prot · FU0950 · 1971-12-31 00:00:00 — Mot det torde icke något kunna göras- tor existensen av säväl kommunala som enskilda skolor mäsle det givelvisföreligga behov och elevintresse. Men de enskilda yrkesskolor, som blir kvar -personligen hoppas jag åtskilliga -, skall kunna fä arbeta under lugnaförhåUanden och inte med ett ständigt nedläggningshot hängande över sig. Med de här orden har jag endast ytterligare velat utvecklade enskUda yrkesskolornas problemalik, icke velat pä något sätt kritiserautskottets skrivning, som jag finner bäde saklig och balanserad. Jag har alltsåinget annat yrkande än om bifaU tUl utskottels hemställan under punkten 16, Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. Främjande av lärlingsutbUdning hos handverksmästare m. m. ], Maj.t hade (punkt D 27, s. 217) föreslagitriksdagen att tUl Främjande av lärlingsutbUdning hos hantverksmästare m.m. /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1971:492 av m. fl. vari hemställts alt skullebesluia alt inrätta ytterligare 100 bidragsrum och att tUl främjande avlärUngsutbUdning hos hantverksmästare m. m. anvisa elt förslagsanslag av . att med bifall lUl Kungl. Maj:ls förslag och medavslag å molionen 1971:492 tUl Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästarem.m. för /72 anvisade ett förslagsanslag av . Hen (): Under punklen 17 behandlaslärlingsutbildningen dels hos hantverksmästare, dels inom muraryrket,byggnadslräarbetaryrket m. m. Departemenlschefen har föreslagit att antalel bidragsrumskall sänkas och motiverar det med gymnasieskolans införande den I juli 1971.Utskollel delar deparlemenlschefens uppfallning och gär likaledes pä ensänkning av antalet bidragsrum. , som nära följer den här utbUdningsformen,har föreslagit att antalet skaU vara oförändrat under hänvisning tUlyrkesulbildningsberedningens förslag om samverkan mellan skola ocharbetsliv-näringsliv. I en fyrpartimolion har vi motionärer erinrat om attyrkesutbildningsberedningen i sill belänkande framlägger förslag omundervisningsformen inbyggd undervisning och skolmässig ulbildning iförelagsskola. Med inbyggd undervisning försläs därvid aU yrkestekniskundervisning på del gymnasiala stadiet, som förlägges tUl annan plats än den avsamhäUet drivna gymnasieskolan och för vUken statsbidrag förväntas ulgå. Dennainbyggda undervisning skall slä under den lokala skolstyrelsens tiUsyn. Yrkesulbildningsberedningens förslag innebär således, altden hitlUlsvarande lärlingsutbildningen skall ombildas lUl inbyggdundervisning. YB föreslår ocksä all för inbyggd undervisning skaU eflerprövning av den lokala skolstyrelsen ulgä elt statsbidrag motsvarande halvaverkliga koslnaden för företaget, dock högst per ärselev. Det ärett belopp som ler sig vida mer reaUstiskt än nu utgående för entreårsperiod. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. YB anser det vara naturligt "att de föreslagnastatsbidragsbestämmelserna får börja tUlämpas successivt och att redanpåbörjad utbildning -t. ex. lärlingsutbUdning mäste fä fullföljas enligt nugällande anvisningar. Fulll genomslag torde YB;s föreslagna regler förstatsbidrag för inbyggd undervisning inte kunna få förrän förslagsvis fr. o. /74." För övrigt är yrkesutbUdningsberedningens slutbetänkandeunder remissbehandling, och statsmakterna har således ännu inle tagil slällninglUl YB:s förslag i fräga om t.ex. lärlingsutbildningens omvandling UU inbyggdundervisning. Under sådana förhåUanden anser jag del icke ändamålsenligt att nuföretaga någon begränsning av lärlingsutbildningen. Den bör därförupprätthållas i oförändrad omfattning i avvaktan på riksdagensställningstagande tUl de nya utbildningsformerna. Som ytterligare motiv för alt inte nu reducera detlaanslag kan anföras, att anslaget under en lång följd av år helt har tagils ianspråk. Intresset för den här utbildningsformen har varil så stort, altansökningar regelmässigt fält balanseras frän ett budgetår tUl påföljande pågrand av anslagets otillräcklighet. Detta utgör bakgrunden tUl tidigareframslällda yrkanden att anslaget skulle räknas upp och helst icke vara begränsali fråga om antalet bidragsrum. Summan inkomna ansökningar för innevarande budgetär varvid 1 687, trots att bara hälften av budgetåret hade gätt lUl ända.Den dagsaktuella siffran, ärade kammarledamöter, är 1 969. Det är alltså redanmera, trots att över ett kvartal återstår, än vad som här är föreslaget förkommande är. Delta betyder med all sannolikhet att elt relativt slortantal ungdomar, som gärna vUl tillägna sig en god och ur samhällels och ävenderas egen synpunkt ekonomiskl fördelaktig yrkesutbildning, icke kan komma iåtnjutande av denna. Det ter sig så myckel mera anmärkningsvärt som i dagensläge alll större krav stäUs pä kvalificerad yrkesutbildad arbetskraft. Vi molionärer, som representerar samtliga fyrademokratiska parlier, beklagar i högsta grad att utskollet intagit dennastäUning och på del viset medverkat lUl att försvära för en ganska stor gruppungdomar alt fä en god yrkesutbUdning. Tyvärr blir del väl sä, herr lalman, attriksdagen också beslutar enligt utskottets förslag, men jag anser mig ändå ibäde yrkenas och ungdomens intresse böra yrka bifall tUl motionen 492. Idetta anförande instämde (). Hen ALEMYR(s): Utskottet har prövat denna fräga myckelingående och kommit fram tUl att enhälligt ansluta sig tUl departementschefensyrkande att antalel bidragsrum skaU minska med 100 tUl I 900. Det är nog rätt som motionären hävdar, att antaletansökningar UU UtbUdning av det här slaget är större än tillgängen påutbUdningsplatser. Men den mest betydelsefulla upplysningen i sammanhanget ärall det inte finns behov av arbetskraft i den utsträckning som skuUe kunnaframgå av del påpekande motionären har gjort om intresset för att fä utbildning.Del är tvärtom så, herr talman, att det föreligger en överkapacitet på vissa utbildningsområden,så att vi måste väga de utbildningsplatser som finns i det offentligautbildningsväsendet mot dem som finns hos hantverksmästare eller i andrasammanhang. Denna överkapacitet pä vissa områden, är det inte ekonomisklrimligt att bibehålla. Det är ocksä för alt nä balans beträffande tUlgången påutbildad arbetskraft när det gäller t. ex. frisörer och vissa andrayrkesgrupper som utskottet har funnit det befogat att göra den härnedskärningen, och jag ber att fä yrka bifaU tUl utskottels hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs pä bifaU tiUdels utskottets hemstäUan, dels motionen nr 492, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföU vad ulskottet i dessa punkler hemställt. Lades tUl handlingarna. § 2 Föredrogs utbUdningsulskollets betänkande nr 2 ianledning av Kungl. Maj:ts i sialsverkspropositionen gjorda framstäUningar omanslag för /72 lUl lärarutbildning och vuxenutbildning jämlemotioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemstäUt. Hen HENMARK (fp); Del gäller här av sjuksköterskor. Jag har inte väckt nägon moiion i ärendet och vUltUlstyrka det yrkande som här föreligger. Men jag vUl i sammanhanget påpeka attden verksamhet som bedrivs vid SIHUS hillUls inle har varit tiUräcklig då detgälll den adminislrativa utbildningen. Den hade ju lill uppgifl dels alt utbUdalärarpersonal, dels att utbilda personal för vissa administrativa uppgifler.Sedan denna utbildning började har behovel på båda dessa punkter växtbelydligl, Belräffande ulbildningen av lärare har institutet också följt med,så att ulbildningen nu är ungefär 400 proceni slörre än vad den var då den började.Däremot har utbUdningen inte följt med dä det gäller de administrativatjänsterna, ulan där behälls den på samma nivå som tidigare, och det gör alldel finns etl mycket stort underskott. Denna bristande utbUdning har gjort att del är mängaadminislraliva tjänster som får skötas av sjuksköterskor som icke har adekvalutbildning. De upplever själva sitt behov av administrativ UtbUdning och de harvelat få sådan. Ar 1969/70 sökte över 1 300 sjuksköterskor denna utbildning,men bara 390 kunde antagas, och 1970/71 var det I 700 som sökte och även då 390som kunde antagas. SkUlnaden mellan del behov som här finns och antaletutbUdade är alltså mycket stor, och delta har lett tUl alt många dugligasjukskölerskor uppehållerIjänster av kvalificerad art utan att ha en adekvat utbildning härför. Om den nuvarande ulbildningen vid SIHUS läggs ned i denomfallning som är planeradj kommer ett stort antal dugliga sjukskölerskor allbli utestängda, eflersom de inte fär rum i den nya ulbildningen. De vill sökaden gamla utbUdningen men blir inte antagna där, och de får inte vara med i dennya utbUdningen. Det är sålunda elt faktum alt en grupp här kommer att bliställd åt sidan. Del finns därför all anledning för Kungl. Maj:t altulnyltja uppslaget att efter förhandlingar med sjuksköterskorna ombesörja ochadministrera den fortsalla utbildningen. Jag hoppas all de förhandlingarnaulfaUer sä att vi verkligen fär ett ökat antal kurser vid SIHUS föradministrativa tjänster. Hen STÄLHAMMAR (fp): I utbUdningsulskollets betänkande nr 2, punkt8, behandlas en motion som jag har väckl tUlsammans med företrädare församtliga partier i . Den molionen handlar om verksamhelen vid SIHUS. Bakgrunden lUl värt krav i molionen är den nedskärning avutbUd-ningsverksamheten vid utbildning av sjukskölerskor,SIHUS, som har blivit en följd av de av 1968 ärs riksdag godtagna riktlinjernaför vidareutbildning av sjuksköterskor. Enligt de riktlinjerna skall inslilutelhuvudsakligen ägna sig äl lärarulbUdning och vissa kurser i anslulning Ulldenna, med början fr. o. m. /72. Den utbildningsverksamhet som har bedrivits vidSIHUS skaU i och med delta överflyttas UU och övertagas av landstingen. Hur detskall gå lUl, behov och former, är föremål för överläggningar.Vid SIHUS pågår nu kurser för avdelningsskölerskor, anestesikurser,administrativa kurser och komplelleringskurser för de lärare vid vårdyrkesskolorsom har den kortare lärarutbildningen. Som vi hörde är del många som söktlUl dessa kurser. /70 var del 1 340 sjukskölerskor som sökte tUlavdelningssköterskekurserna. Man kunde dä taga in bara 390. Innevarandebudgetär var antalet sökande 1 700 pä samma antal platser, alltså 390. Vi kansåledes klart konstatera att del föreligger elt stort uppdämt behov avutbUdning, etl behov som bl. a. på grund av för liten intagningskapacilet intehar kunnat tUlgodoses. Genomgängen avdelningssköterskekurs är ocksä enförutsättning för att vinna inträde tUl administrativ utbildning försjuksköterskor och i vissa fall tUl lärarutbUdningen. Dä mäsle del vara myckelolämpligl all slopa ulbildningen av avdelningsskölerskor vid SIHUS.Skolöverslyrelsen har ocksä i skrivelse hemställt om att SIHUSskulle få forlsall uppdrag alt anordna dessa avdelningsskölerskekurser. Trots detla kan vi i årets statsverksproposition läsa attdepartementschefen inle kunnai taga stäUning tUl huruvida »kurser avifrågavarande slag bör kunna anordnas vid institutet även efler den 1 juli1971». Mot den bakgrunden är UtbUdningsutskoltets behandling av vår moiionmyckel posUiv, eflersom utskottet förutsätter att del specieUa utbildningsbehovsom nu tUlgodoses genom SIHUS:s verksamhel skaU bli tUlgodosetl även iforlsätlningen. Det andra yrkandei i molionen gäller aneslesikurserna. Omdessa kurser skuUe upphöra vid SIHUS, skulle dels den totala utbildningskapacitetenminska, dels skulle de sjuksköterskor som har den äldresjukskölerskeulbUdningen komma i en mycket besvärlig situation, då de skallgenomgå de nya kurserna för aneslesisjukvård. Enligl äldre utbildningsgång försjuksköterskor byggde aneslesikurserna på tidigare ulbildning i operation; iden nuvarande ulbildningen ingår "operation" som ett integreratmomeni i anestesiutbildningen. Del skulle alltså innebära alt sjukskölerskormed äldre ulbildning skulle vara Ivungna all genomgå en ettårig ulbildning ianeslesisjukvård, trots att deras lidigare kunskaper skulle göra det möjligtför dem att klara en speciell kurs i anestesi pä en termin. Säväl för elevensom för samhället måsle del vara klart olämpligl alt göra en utbildning dubbeltså läng som nödvändigi bara av organisaloriska skäl. Skolöverslyrelsen har begärl all SIHUS skulle fä möjlighelalt anordna anestesikurser fortsättningsvis pä samma sätt som lidigare.Utskottet understryker även i delta fall motionens krav och förutsäller attriksdagen för Kungl. Maj:l ger lUl känna vad utskottet anfört. I vär motion krävde vi också att administrativa kurser ochkompletteringskurser för lärare med kortare ulbildning skulle anordnas iforlsätlningen. Utskottet har inle anseit sig behöva falla särskUt beslut omdella, eftersom man förutsätter all de uiredningar som pågår omadministrativ ulbildning, lärarkompetens och lärarutbildning myckel snarl skallkomma fram lUl etl resullat, som gör det möjligl all tUlgodose dessa behov päetl tUlfredsställande sätt. Vi ansluter oss till dessa synpunkler. På grund av den snabba medicinska ochtekniska ulveckling som pågår och de ständiga organisaloriskaförändringar som äger rum på sjukvårdsområdet har arbetet för personalen inomdessa samhäUssektorer blivit aUtmer krävande och komplicerat.VårdyrkesutbUdningen har expanderat på elt sådant säll att kraven på kunnandeoch möjlighel tUl handledning frän de anslällda sjuksköterskornas sidaständigt växer, därest den belydelsefulla klinisk-prakliska ulbildningen skall gegoda resultat. De sjuksköterskor som skall fungera som arbetsledare förpersonal och handledare av elever måsle därför vara välutbildade och ocksäständigt kunna fä höja sin egen ulbildning, om värden av patienten skall kunnabli så effekliv som möjligt. I det lägel är det förvänande all departementschefen i sinskrivning har lagit så lätt på de problem som kan uppstå när man beslutar altavveckla en kvaUficerad ulbildning inom SIHUS, innan man ännu fäll garantierför att de nya huvudmännen, landstingen, skulle kunna överta ansvaret förulbildningen av sjuksköterskorna. Del är därför glädjande allutbildningsutskottet har haft försläelse för motionens krav. Med detta, herr talman, ber jag att fä yrka bifall tillutbildningsulskollels hemställan i betänkande nr 2. HenKÄLLSTAD (fp): Eftersom jag vid förra årels riksdag,närmare bestämt , log upp den utbUdningsverksamhet som slalensinstitut för högreulbildning av sjukskölerskor bedriver och talade tUl förmån för den då, villjag i korthet säga några ord om denna verksamhet. Del finns ell klart dokumenterat behov avavdelningssköterske- och anestesiulbildning för sjukskölerskor som harutbildning enligt den äldre studieordningen. Det har förutsatts altavdelningssköterskekurserna och aneslesikurserna fr. o. m. /72skulle utgå ur det kursprogram som följes av av sjuksköterskor, alltså SIHUS. Det har emellertid frän institutetssida bedömts som ytterst angeläget att 15 avdelningsskölerskekurser och fyraanestesikurser kommer stånd 1971/72. Inslitulel bör enligt min mening få iuppdrag alt anordna dessa kurser. Vidareutbildning enligt den nya studieordningen innebärinte nägon alternativ studieväg för sjukskölerskor med äldre ulbildning lUlledande befattningar pä vårdavdelningar eller som aneslesisköterskor. Enligthittillsvarande bestämmelser för tillträde tUl vidareutbildningen försjukskölerskor med utbUdning enUgl äldre studiegång har de möjlighet alt antaslill vidareutbildning endast i den män elevplatser inle las i anspråk avsjukskölerskor med den nya grundutbildningen. Sjuksköterskor med utbUdning enligt äldre studiegång harsålunda endast en andrahandsmöjlighet att komma i fräga tUl den nya vidareulbUdningen.Detla har lett lUl att dessa sjuksköterskors efterfrågan påavdelningsskölerske- och anestesiulbildning vid SIHUS har ökat. De äldresjuksköterskorna måste ju utbUdningsmässigt konkurrera med de yngre. Det börnämnas att för /71 var antalet sökande tUlavdelningssköterskekurserna 1 703, medan del endast fanns 390 elevplalser.Till aneslesikurserna var del 206 sökande, medan antalet elevplalser var 70. Svensk aneslesiologisk förening och Svenskaanestesiologförbundel har betonat viklen av delta. Med de motiveringar jag redovisal anser jag det angelägetoch berättigat att här nämnda antal kurser fär komma till stånd och att sålundauppdrag bör utverkas för SIHUS att anordna 15 avdelningsskölerskekurser ochfyra anestesikurser för /72. Föredragande statsrådet har anmält att överläggningarpågår med sjukvårdshuvudmännen rörande behovel av och formerna föravdelnings-sköterske- och anestesiulbildning. Han vill ha bemyndigandeför Kungl. Maj:l att besluta om anordnande av dessa kurser vid institutet.Utskottet förutsätter att överläggningarna kommer att leda tUl etl resultat sominnebär att det speciella utbildningsbehov, som Ullgodo-ses genomavdelningssköterske- och aneslesikurserna vid SIHUS, bUr tiUgodosett också ifortsättningen och all största möjliga hänsyn skall las till önskemål omvidareutbildning som framförts av sjuksköterskor med äldresjukskölerskeutbUdning. Jag vUl uttrycka min glädje över all utskottet kommii framlUl detta och har med dessa ord endasl önskat betona det angelägna i all dessakurser verkligen kommer sländ. Hen ALEMYR(s): Del har under debatten endast yrkats bifaU lUl utskottets hemställan. Jag kan meddela kammaren all överenskommelse harIräffats mellan representanter för utbUdningsdepartementet och Landstingsförbundetom att lösa problemel så all de äldre sjukskölerskornas siiualion kommer allobserveras. Överenskommelsen är ännu sä länge endasl preliminär men jag hoppasatt den kommer att antagas slutligt. Dä har de av molionärerna framförda och avutskollet understrukna önskemålen beaktats. Överläggningen var härmed slutad. Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation m. m. Ulskollels hemsiällan bifölls. Kammaren biföll vad ulskoltet i dessa punkter hemställt. Lades lill handlingarna. § 3 Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation m. m. Föredrogs betänkande nr 26 ianledning av motioner angående den regionala samhällsförvaltningens uppgifleroch organisation m. m. molionen 1971:86 av vari bl. a. yrkats, altriksdagen uttalade att vid del kommande reformarbetet om den regionala förvaltningenalternativa förslag framlades om överförandet av den regionalasamhällsplaneringen frän länsstyrelserna till de folkvalda landslingen och alldärvid bl. a. synpunkterna i molionen beaktades, molionen 1971:1 15 av m. fl. vari yrkals, allriksdagen skulle 1) i skrivelse lill Kungl. Maj:l anhålla all denparlamentariska beredningen av länsförvaltningens uppgifter och organisationinriktades på vidgad och fördjupad länsdemokrali i enlighei med molionenssyfle, 2) ullala all den regionala samhällsplaneringen i huvudsak borde formastill en självslyrelseuppgifl, molionen 1971:228 av m.fl. vari bl. a.yrkals, all begärde hos Kungl. Maj:i att den pågående utredningen omden kommunala demokratin fick i uppdrag att verkställa en allmän översyn avstatsuppsiklen över kommunerna och framlägga förslag som medförde en minskningav den slalliga styrningen av kommunerna, motionen 1971:291 ." m.fl. vari yrkats,alt skulle ullala alt väsenlliga slalliga förvaltningsuppgifter bordedecentraliseras lill regional och lokal nivå. molionen1971:539 av i Nennesholm m. fl. 5 protokoU 1971. Den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation m.m. allriksdagen skulle avslä molionerna 1) 1971:86, såvitthär var i fräga, 2) 1971:115, 3) 1971:228,såvitt här var i fräga. 4) 1971:291 och 5) 1971:539. Reservalion hade avgivils av herrarLarsson i Luttra (c), (), (), i (c) och (), vilka all utskollel borl hemstäUa, 1. alt ianledning av motionen 1971:86, såvitt här var i fräga, och molionen 1971:115 iskrivelse UU Kungl. Maj:l begärde all ulredningsarbelel inom länsberedningeninriklades pä en utbyggnad av landslingen UU regionala självslyrelseorgan medansvar för bl. a. den regionala samhällsplaneringen, 2. alt ianledning av molionen 1971:228 i skrivelse . Maj:l begärde all enallsidig översyn av slalsuppsiklen över kommunema verkslälldes i syfle attframlägga förslag som medförde en minskning av den statUga styrningen avkommunerna, 3. all riksdagenmed bifall motionen 1971:291 skulle uttala att väsenlliga statligaförvaltningsuppgifter borde decenlraliseras UU regional och lokal nivå, saml 4. alt riksdagenskulle avslå molionen 1971:539. Hen i Lullra (c): Den regionala samhällsförvaltningen har fällökad uppmärksamhel under senare är. En lång rad utredningar har arbetat ocharbetar med länsfrägor, länsförvaltningsutredningen, länsindelningsutredningen,länsdemokraiiulredningen. För alt åstadkomma en samlad bedömning av de olikautredningarnas förslag tillkallades en parlamentariskt sammansattberedning, länsberedningen. Ingen kan således bestrida rikligheten i ulskollelskonslalerande all den regionala samhällsförvaltningens organisalion ocharbelsuppgifler har varit föremål för etl omfattande utredningsarbete. Densamordning som man lidigare efterlyst har sent omsider nu ocksä kommit tUlsländ genom länsberedningen. Vissa av de framkomna förslagen har dessulom lettlUl konkrela resultat. 1 fjol logs beslutet om riktlinjer för en partiellomorganisation av den statliga länsförvaltningen som har fuUföljls medylleriigare riksdagsbeslut. De beslutade reformerna innebär ulan tvivel vissaframsleg. Men det som var det väsentliga i länsdemokraiiulredningen har vi ännuej fåll la slällning lill genom riksdagsbeslul. Från cenlern hävdar vi ätt länsförvaltningen bör varaförankrad i en självstyrelse. Frän demokratisk synpunki är det riktigtoch angelägel all medborgarna genom sina valda representanter fär ökatinflylande över den regionala samhällsplaneringen och samhällsförvaltningen.Dä blir del också möjligt att utkräva elt direkl poliliskl ansvar av dessarepresentanter. finns alllsä länsberedningen, och utskollel avstyrkermotionsförslagen över hela linjen med hänvisning denna beredning. Reservanlernakan inte godta utskotlels yttrande över molionerna. Vi menar alt utskottet harbort ullrycka en belydligl mer positiv inställning de tankegångar som harframförts i motionerna. Med dessa fä ord, hen talman, ber jag att fä yrka bifalltill reservaiionen. har som bekant under senare är efterdecenniers utredningsarbete - fallal beslut om genomgripande författningsändringar.Huvudsakligen har dessa berört de cenirala statsorganen, regering och riksdag.Redan 1964 framhöll emellerlid alt även de regionalaoch lokala organen borde bli föremål för prövning. biträdde dellauttalande och uiredningar tillsalles. Inle minst gällde dessa det regionalaplanet. Sedan utredningarna hade lagl fram sina belänkanden visadedel sig att man hade gått fram på olika linjer och alt slorameningsskiljaktigheter förefanns. Detsamma blev förhållandet med uttalandenafrån de många remissinsianserna. En överprövning mäsle sålunda komma tUl stånd,och för ell är sedan tillsalles, som vi har hört, den s. k.länsberedningen för att bereda frågor om den regionala samhällsförvaltningensuppgifler och organisation. Med utgångspunkl i alt primärkommunerna ävenframdeles bör svara för betydelsefulla uppgifter men att slalsmaklerna ocksähar ell självklart ansvar för den regionala utvecklingen skall länsberedningen- som del heler i direkliven - överväga fördelningen i stort av samhälletsuppgifler mellan stal och kommun. Ingen torde ha nägol all invända mol eltsådant utredningsmål. Inom värt parti har under de tvä senasie åren flera hundraarbels-grupper landet runl diskuieral frägan om demokrali och medinflytande,liksom ocksä avståndet mellan de styrande och de styrda. De förstoradekommunerna ger 1. ex. betydligt mindre antal medborgare lillfälle att aktivtdelta i det samhälleliga arbelel. Som elt exempel härpå kan jag nämna att en undersökningfrån en stor kommun i mitl hemlän visar all av nu ca 1 100 kommunall verk.sammakommer vid en sammanläggning efter de linjer som hittiUs har följts 550 altvara kvar, dvs. Del är således nödvändigi all lillvaraiaalla möjUgheler lill demokraliskl arbeie pä olika plan. Härvidlag läggesgivetvis ell slort ansvar pä partierna.