prot · FU0948 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för den 12 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden, m. m. Hen TALMANNEN yttrade: Del bordläggningsplenum, som i den preUminära planenutsatts tUl , tar sin början för allbereda tid för besvarande av bl. a. interpeUation och enkel fråga angående denstatliga företagsamheten. häUs en utrikes- ochhandelspolitisk debatt. Vid sammanträdel, som efter sedvanligt middagsuppehäUfortsätter , upptas även utskottsbetänkanden tUl avgörande. Sammanträdet torsdagen den 1 aprU inleds med enfrågestund, varefter utrikesulskoltels belänkande angående utvecklingshjälpenbehandlas. Dä avsikten är alt också andra utskollsärenden skall företas tiUavgörande vid torsdagens sammanträde kommer kvällsplenum all anordnas. Fredagens arbeisplenum, som planenligl börjar ,kommer att avslutas omkring . De ärenden som därvid inle medhinnsföretas lill avgörande vid försia arbeisplenum efler påsk, dvs. onsdagen den 14april. Sammanträdet sistnämnda dag tar sin början . Såsom lidigare meddelats blir sammanträdet nu ,, ett bordläggningsplenum endast under förutsättning attaUa på föredragningsUstan för upptagna ärenden medhinnsvid onsdagssammanträdel. I motsatt fall anordnas i enlighet med denursprungliga pla.ien ell arbeisplenum . Därvidbehandlas dels frän onsdagen uppskjutna ärenden och dels - om tiden det medger- skatteulskoilels och civUutskotlels betänkanden angående skatlebroltslag m.m. Sammanträdet kommer alt avslutas senasl omkring kl,15.30. § 3 Upplästes följande lill kammaren inkomna ansökan; Härmed fär jag anhålla om ledighetfrän riksdagsarbelet ~ 2 aprU 1971 för enskildangelägenhet av vikt. Kammaren biföll denna ansökan. Ang. skyddsmasker och barn-skydd för civilbefolkningen § 4 Herrtalmannen meddelade, att i enligl kammareninkommet läkarintyg vore sjukskriven under liden - den 4 aprU. i beviljades erforderlig ledighel från riksdagsarbelet. § 5 Ang. skyddsmasker och barnskydd för civilbefolkningen Herr försvarsministern ordet för alt besvara () framställdainterpellalion, nr 48, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt redogöra för moiiveringen till den i förhållande till civilbefolkningensantal ringa tillgängen på och långsamma anskaffningslaklen av skyddsmasker ochbarnskydd för civUbefolkningen. I interpeUationen framhåller bl. a. att detär mänga instruktörers erfarenhet frän den självskyddsutbildning som meddelasallmänheten, att en viss oro finns över att tiUgången på skyddsmasker är säbegränsad som den är. Upprepade ansträngningar har gjorts för att genominternationella överenskommelser söka förhindra användning av stridsgaser. Alltfler nationer har anslutit sig tiU överenskommelse, som fördömeranvändning av kemiska stridsmedel. I har generalförsamlingentagit upp frågan och prioriterat frågans behandUng. Det finns således en starkinlernalionell opinion mol all använda stridsgaser. Del är en väsentUgutgångspunkl när vi bedömer sannoUkhelen för angrepp med dessa slag avstridsmedel. Vid planeringen av vårl befolkningsskydd i händelse av etlframtida krig har vi trots de internationeUa överenskommelserna och opinioneninle oss kunna bortse frän alt det kan finnas risk för all stridsgaseranvändes. I det läge som råder har det emellertid, bl. a. med hänsyn tillinternationeUa jämförelser, inte ansetts vara påkallat alt anskaffaskyddsmasker hela befolkningen. Till den uppfattningen kom ocksä 1965 ärsförsvarsutredning. De nuvarande riktlinjerna för anskaffning och lagerhållningav skyddsmasker grundar sig pä denna uppfattning. RiktUnjerna innebär alt denbefintUga liUgängen pä skyddsmasker kan vidmaklhällas och alt föråldradmateriel efter hand ersätts med ny. Vidare vidlas åigärder för all inom rimhglid kunna anskaffa skyddsmasker ät hela befolkningen, om de säkerhetspolitiskaförhåUandena -dvs. närmasl bedömningen av sannoUkhelen för alt slridsgaserkommer all användas skuUe ändras och molivera en dyUk anskaffning. Utöverdetla individuella skydd är våra normalskyddsrum försedda med filteranordningaroch gasfäng, så att etl kollektivt skydd mol slridsgaser finns i dessa. Frägan om behovel av skydd mot stridsgaser övervägs förnärvarande vid den planering av befolkningsskyddet som CivUförsvarsstyrelsenfält i uppdrag alt ulföra. Resultatet av dessa studier kommer närmasl allföreläggas 1970 ärs försvarsulredning och prövas i sådanl sammanhang. Del är för lidigl alt nu ullala sig om vUka riktUnjer föranskaffning av skyddsmasker och barnskydd för civilbefolkningen som kan kommaall gälla i fortsättningen. Frågan kommer all noga övervägas lillsammans medövriga frågor som är betydelsefuUa för befolkningens skydd i händelse av ellkrig. Jag ber att få lacka statsrådet för svaret pä mininterpellation. Del kändes angelägel alt fästa uppmärksamheten på denreaktion som vanUgen visas frän allmänheten, dä del vid civilförsvarskurserframkommer att antalet skyddsmasker endast räcker lill cirka entredjedel av landels civilbefolkning och att del inle finns några barnskydd. Statsrådet åberopar, och det med aU rätt, i sin förklaringden slarka inlernationella opinionen mol att använda slridsgaser och hänvisartiU de pågående förhandUngarna i FN;s generalförsamUng, Det gjorde även jag iinterpellarionen, och många förstår också att skyddsmaskbehovet i densilualionen är en myckel känslig avvägningsfråga. Men del är lika angelägel altåstadkomma förbud mot bakteriologisk krigföring och användning av kärnvapen. Även om statsrådet inle nämnde kärnvapen i sitt svar, såvel vi ju bägge tvä alt skyddsmasken också skaU skydda mol inandning avradioaklivl stoft, som kan uppkomma vid kärnvapenexplosioner. Och lyvärr finnsdel ju slora mängder kärnvapen här och var pä vårt oroliga klot. En ytterUgare avsikt med min interpeUation har jagtidigare berört endast under hand. All anskaffa exempelvis 3 miljonerskyddsmasker kostar ca . Del är myckel pengar, och de kannaturligtvis behövas lill andra ändamål än just skyddsmasker. Men del gärkanske alt förena ont med gott. Vi vel ju alt skyddsmaskens formpressa-deansiktsdel är en specialprodukt för maskiner inom gummUndustrin. Dentillverkningen är relativt snabb. Men skyddsmasken består ju ocksä av enrelalivl kompUcerad nacksele med band och spännen. Den behöver även enförvaringsanordning, som inte heUer består av gummi. Barnskydden för spädbarnförväntas bli en bagUknande väska med axelrem. Skyddet för nägol slörre barnkan tänkas som en typ av anorak med filter och andningsventil. De här uppräknade detaljerna hör lämpUgen mera hemma itextilindustrin än i gummUndustrin och borde därför kunna göras tiU arbetsobjektför nedläggningshotade förelag inom vävlexlilbranschen. Del är min förhoppningalt statsrådet vill ha den tillverkningsmöjUghelen i åtanke, och om så blirfaUet har den här inlerpellationen kanske haft någon nytta med sig. Tack ännuen gäng för svarel. Ang. skyddsmasker och barn-skydd för civilbefolkningen Överläggningen var härmed slulad. Ang. planerna på en plutoniumfabrik på § 6 Ang. planerna på en plutoniumfabrik på Herr industriministern ordet för all besvara i Slockholm (s) den 20 januariframstäUda interpellation, nr 29, lill herr civilminislern, och anförde: i har frågatcivilministern om han är villig all inför redogöra för de konkretaplanerna pä en plutoniumfabrik pä med hänsyn till miljörisk och aUmänna försvarspolitiska inställning till kärnvapen. Eflersom interpellation gäUer syftet med ensädan anläggning snarare än dess lokalisering frän plansynpunkl har fräganöverlämnats tiU mig för besvarande. Jag vill försl påpeka alt benämningen pluloniumfabrik ärnågot oegenllig, och jag kommer därför här all lala om upparbelningsanläggningar.Dessa anläggningar har till uppgift all bearbeta de bränsleelement av uran, somanvänls i alomreaktorer. Genom strålningen i reaktorn nybildas plutonium ielementen, som också blir starkt radioaktiva. Vid upparbetning avskiljsplutoniel och resterande uran frän de radioakliva avfaUsprodukterna för allåteranvändas som reaklorbränsle. Avfallspro-duklerna las om hand och förvaraspå betryggande säll så länge de kan medföra risker för omgivningen.Upparbelningen utgör alltså en såväl ekonomiskt som säkerheismässigt motiveraddel av den s. k. bränslecykeln för reaktorer. Det svenska alomenergiprogrammel har innefallal vissainsalser pä upparbelningsomrädel, främsl deltagandel i del inlernalioneUaEuroche-micprojeklel i . Dessulom gjorde AB Atomenergi i början av1960-talel en projektstudie för en svensk anläggning, som ledde fram tiU altviss mark inköptes för ändamålet vid i i Bohuslän.Projeklel kom emellerlid inle att realiseras. De utbrända elementen fränsvenska reaktorer skickas utomlands för upparbelningen. tillsattes en arbetsgrupp inom jordbruks-,civU- och industridepartementen med uppgift all göra en förnyad bedömning avupparbelningsfrägan. Bakgrunden härtill var främsl all den ovisshet om denframlida användningen av AB Atomenergis markområde i Sannäs, som uppkommitgenom att förutsättningarna för en svensk anläggning ändrats, vållade problemför den lokala och regionala planeringen. I gruppens uppdrag ingick även attbelysa upparbelningens industripoliliska och energipoliliska aspekter molbakgrund av den slora planerade alomkraflutbyggnaden i vårl land. Gruppen har lagt fram sin rapport. I rapporten angestidpunkten då del svenska behovet av upparbetnmgsljänsler vänlas ge ekonomisktunderlag för en anläggning till omkring . kommersannoUkt vårt behov av upparbetningstjänster att tiUgodoses utomlands, om dellakan ske pä godtagbara villkor. Även efter är 1990 är en sådan lösning länkbar.Insatserna inom landel kan begränsas liU alt vidmakthålla viss tekniskkompetens och att följa den internationeUa ulvecklingen. Arbetsgruppen förulseralt framtida upparbelningsanläggningar kommer alt utföras så alt praktisktlaget aUt utsläpp eUmineras och allanläggningarna inte får någon hälsofarlig radioaktiv omgivningspåverkan vidnormal drift. Det område vid som i början av 1960-lalelförvärvades av AB Atomenergi tillgodosåg de myckel stränga säkerhetskrav, somman med dåvarande teknik och erfarenhelsunderlag hade anledning all räkna med.Arbetsgruppen framhåller all man - om och när en svensk anläggning blir aktuell- fär göra en ny utvärdering av lämpliga förläggningsplaiser. Arbetsgruppen pekar aUmänl pä all samlokalisering avupparbelningsanläggningar och atomkraftverk kan anses som en reell möjlighelsom erbjuder övervägande fördelar. bör beaktas bl. a. i del planeringsarbeterörande lokaUsering av atomkraftverk som pågår inom ceniraladriflledningen. Med hänvisning till alt Sannäsområdet är ell av de fä områden iSverige som med visshet uppfyller de lekniska och säkerheismässigaförläggningskraven för en upparbetningsanläggning anser emeUertidarbetsgruppen all del lills vidare bör behållas i slalens ägo. Enligl min mening ger arbetsgruppens rapport en värdefullbelysning av hela upparbelningsfrägan, bl. a. genom all klarlägga deninternationella ulvecklingen avseende säväl utbud och eflerfrågan pä upparbetningstjänstersom teknik och säkerhetsfrågor. Delta ger ell bältre underlag för att bedömatidpunkten då en svensk anläggning kan bli aktuell. Med hänsyn lill all dennatidpunkt av aUt all döma är avlägsen anser jag all del saknas liUräckUga skälall reservera markområdet i Sannäs för en upparbetningsanläggning. Som framgårav rapporten vänlas dessulom den tekniska utvecklingen på upparbelningsomrädelmedföra ökad frihet vid ell framtida plalsval. Jag vUl i sammanhanget erinra omriktlinjerna för den fysiska planeringen på , som innebär allkuslslräckan LysekilStrömstad bör hällas fri från miljöstörande industri. Arbetsgruppen har inle hafl anledning all gä in pä fråganom användningen av plutonium för militära ändamål. Jag vUl ocksä understrykaall denna fräga hell saknar belydelse för ställningstagandet till en svenskupparbelningsanläggning nu eller i framliden. har anslutit sig lillfördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, vilkel innebär eltåtagande för oss all avslä från kärnvapen och att slälla hela vårtatomenergiprogram under intemationeU kontroll genom InternationeUaaiomenergiorganet (lAEA). Förhandlingar härom pågår , vilketinlerpeUanlen säsom sakkunnig ät den svenske chefsförhandlaren känner väl tiU.Resultatet vänlas bli all elt konlrollavlal Iräffas med giltighet frän våren1972. Enligl delta avtal kommer alla atomenergianläggningar i och allastörre innehav av uran och plulonium att inspekteras regelbundet. Ang. planerna på en plutoniumfabrik på i (s): Del är sällan man fär etl svar som på allapunkter är sä klarl och lillfredsslällande som det jag nu fått. Jag ber att fålacka för del. Tidpunkten dä del skulle vara lönsamt all i byggaen upparbelningsanläggning har ju angivils olika. Från början länkle man alt 1 * protokoU 1971. Ang. planerna på en plutoniumfabrik på del var1970, och i ell interpeUationssvar 1969 angav man tidpunkten tiU 1975. 1 enpromemoria i dessa frågor som jag selt angav man tidpunkten tUl 1980, och nusäger man 1990. Detla är ytterst tiUfredsstäUande och lugnande för dem somtroll att frägan om en upparbetningsanläggning kunde vara aktuell i dag.Induslriminislern drar den slutsatsen av denna förskjutning alt det saknas skälall fortsätta all reservera markområde för en sädan anläggning vid Sannäs päVäslkuslen. är synnerligen tiUfredsstäUande för dem som sett della allvarligt miljöhot. Industriminislern hänvisar ocksä lill alt teknologinutvecklas, sä alt man säkerligen kan slälla andra och kanske inte sä vittgåendekrav på den plats där man skall placera en upparbelningsanläggning när mankommer fram tUl 1990. leder som sagl lill den slulsalsen all vi inle haranledning att räkna med en anläggning i . Det är dyrt att skeppa borl ulbrända bränsleelement liUanläggningar i och eller vart man skickar dem, och det är givetalt där man har militär användning av plutoniel blir det lönsammare, totaltsett. Därför har människor dragil den slutsatsen alt vi nu kanske kommiinärmare elt beslut eller hell enkelt tiU en vändning av uppfattningen när detgäller frägan om att skaffa egna atomvapen. Därför har resonemanget kommii igäng att vi möjligen avsåg att ändra vär instäUning i denna fråga. Industriministernhänvisar till att vi har anslutit oss till icke-spridningsavtalet ochsjälvklart är underkastade en mycket slark kontroll för de reaktorer vi har förframstäUning av kärnenergi. Delta är, ansåg induslriminislern, en garanti föratt det inte skell nägon ändring i vår inställning och för alt en sädan ändringinte heller kan ske opätall. Del beror naturUgtvis helt och håUet pä i vemshänder den politiska ledningen ligger. Jag skulle tro alt del inle finnsnägol parti här som ändrat uppfattning i frågan om ell svenskt atomvapen. Menäven detta perspektiv av 1990 som den lidpunkt då man skulle kunna räkna med enupparbetningsanläggning hos oss stärker också känslan av all vi nu föröverblickbar tid kategoriskt sagt ifrån att det inte kan bli tal om att skaffasvenska atomvapen av egen produktion. Svaret bör kunna lugna människorna ävenpä denna punkt. Bäde miljöhotet och hotel om en ändrad inställning lillatomvapen-frågan har fått en klar dementi genom detla svar. Jag hoppas altsvarel kommer att uppmärksammas ÖveraUt där man funderat över dessa frågor, ochjag är yllersl lacksam för del klara besked som jag fäll. HenWlRTEN(fp): fick jag svar på en interpeUation angåendeen eventueU upparbetningsanläggning i . En av de frågor som jag hadeslälll till civilminister var om han ville medverka till enförutsättningslös utredning om alternativa lokaUseringsorter för en anläggningav denna typ, där hänsyn skulle las lill riksplaneringens syften ochmiljövårdens krav. Svaret från statsrådet dä innehöll besked om allelt eventuellt beslul om uppförande av en upparbelningsanläggning i skulle aktuaUseras, som i sade, före år 1975.Svaret slulade med beskedel; "Att tUlsättaytterligare uiredningar i frågan är inte akluelll." Vid del lUlfäUel hävdade jag alt del var olyckligt altoklarhet under sä läng lid skulle råda om hur marken i kunde disponeras.Med tanke på de skyddszoner som då diskuterades innebar osäkerheten ommarkdisposilionen slora bekymmer för del fortsalla planerandet. Min upprepadehemställan dä var alt frågan skulle snabbehandlas för all man skulle få etlbeslul sä forl som det över huvud laget var möjligl. Del ledde inle lill nägolpositivt svar då. Av dagens interpeUationssvar framgår emellertid all fråganånyo togs upp i kanslihuset efter det att denna debatt hadeförts. Resultatet blev all en arbetsgrupp inom ,och industridepartementet tillsalles med uppgift att göra enförnyad bedömning av upparbelningsfrägan. Statsrådet säger allbakgrunden till denna åtgärd främst var ovisshet om den framtida användningenav AB Atomenergis markområde i Sannäs. Jag viU, herr lalman, med tacksamhet inregistrera allframstöten ledde till ett snabbare resultat än vad statsrådetLundkvist då ville lova. Vi har inle behövt vänla liU 1975. Besked har givilsom all en upparbetningsanläggning i varje fall inle är aktuell ochatt då en ny ulvärdering av lämpUga förläggningsplaiser skaU göras. Min frägafrän 1969 har , drygl , besvarats pä del sätt som jaghoppades alt den skuUe ha blivit besvarad vid del tillfället. Ang. planerna på en plutoniumfabrik på Hen (); Jag kan instämma i vad just har sagl. Men detfinns en mening i statsrådets interpellalionssvar som har förvånat mig en smulaoch som jag därför vill slälla en fräga om. säger: "Jag vUl i sammanhanget erinra omriktUnjerna för den fysiska planeringen pä , som innebär allkuststräckan LysekilStrömstad bör hällas fri frän miljöstörandeindustri." Går man till den kommunikén som jag antar att pä, är bilden en något annan. Han avser rimligen beslutet all upplåtaBrofjorden och delarna där omkring för raffinaderi och oljeindustri. Men ikommunikén stod det följande: "Innebörden av beslutetär att ytterUgare ett industriområde öppnas på somåterstående delar av kusten för framtiden hälls fria från sädana verksamheiersom slär i konflikl med rörligt friluftsliv, fritidsbebyggelse ochnaturvärdsändamäl." Del kan bara tolkas pä eff säll; resien avBohuskuslen, bl. a. frän till gränsen mol , skall hällas fri fränmiljöholande industri. Del var etl bra besked. Att la in superlankers iBrofjorden och lägga etl raffinaderi vid strandkanlen pä Lysehalvön var fel.Men tanken all resten av Bohuskuslen skulle sparas, den var riktig. fanns det också en annan formulering i kommunikén. Mansade att ''kuststräckan " skulle sparas och främsl"riäna fritidsUvets iniressen". När kommunikén utfärdades sä var delinle många som vUle tolka de här båda meningarna som en motsättning. Regeringenavsäg - det trodde jag och del trodde nästan alla - att spara resten avBohuskusten upp UU gränsen mol . Ang. planerna på en plutoniumfabrik pä Men säger induslriminislern uttryckligt all delär "kuslslräckan " som skall hällas fri frånmUjöstörande industri. Fär jag då fråga : Belyder det att regeringennu har övergivit sill löfte i kommunikén frän all"återstående delar av kusten för framtiden hålls fria från sådanaverksamheter som stär i konflikl med rörligt friluftsliv, fritidsbebyggelse ochnaturvärdsändamäl"? Har ni nu senare bestämt er för att lämna ul sträckannorr om för den oljeindustri som trycker pä och vill exploateradet området? fråga är ju riktad tUl civUministern, ocheftersom han inte är i kammaren skaU jag ge milt induslriminisleriella svar päden i stället. Det finns ingel beslut fattat, herrAhlmark, om någon oljekonsumerande industri i . Del finns heUer intei dagsläget något beslul om att en sådan industri inte skaU komma lill sländ iStrömstad. Därför får vi tiUfälle att ålerkomma lill den här frägan. Jag kanhänvisa liU formuleringen i mitt interpellalionssvar, alt del är sträckanLysekil-Strömstad som har undantagits ifrån mUjöstörande industrier i denföreUggande riksplaneringen. HenAHLMARK (fp): Jag är faktiskt litel bekymrad överdet intetsägande svar som industriminislern gav. Jag citerade ju ur denkommuniké som regeringen utfärdade och som jag antogall induslriminislern hänvisade till, nämligen kommunikén i samband med Brofjordenbeslulet.Dä sade man alt vi skall öppna ytterligare ett industriområde på "samiidigi som älersläende delar av kusten för framliden hälls fria"etc, aUlsä "återstående delar"av kusten. säger då indusiriministern: Ja, det är"kuslslräckan " som skall hällas fri. Men varje vänav ordning frågar sig då naturUgtvis: Den bil ni har skurit bort frän den 25november förra ärel tiU , alltså sträckan norr om , har ni nubeslämi er för alt upplåta den lill oljeindustrin? Ja, det är ingel beslulal om detta, sägerindustriministern, vare sig för eUer emol. Men i och med all ni inle har bestämt er att säga nej tilloljeindustri i strandkanten norr om sä har ni alltså gjort en reträttfrän det stort uppslagna beslul som ni fattade . Del finnsnämUgen långtgående planer på att la in supertankers för olja också i norraBohuslän i närheten av . Skandinaviska elverksbolagel vill i Nordbyvid gränsen bygga ell myckel stort värmekraftverk. Den olja som mandä behöver skall fraktas lill en hamn i , där man, enligl uppgifl,skall la in 100 000-lonnare. För att komma till den oljehamnen skulle superlankersslryka tätt intill Bohuskuslen längs en sträcka av , enligt en utredning som har gjort. Om ett sådant fartyg havereradedär skulle skadorna för norra kunna bli katastrofala. När regeringensade ell ja rill raffinaderiet vid lovade man aUtså atthäUa fri frän nya, väldiga oljehol. ser vi hur litetdet löftet kan bli värt. Om lyckas mäta ut en ränna för superlankerstiU området vid , dä finns del alllsä, enligl , enrisk alt regeringen än en gång improviserar bort en oersättlig del av densvenska . planerna pä en plutoniumfabrik pä i (c); Jag skall inte nu ta upp någon debatt medherr om den lokalisering av etl eventueUt oljekraftverk som han hardragil in i diskussionen om den eventueUa upparbetningsanläggning som tidigareskuUe placeras i . Del är bara elt konslalerande jag vill göra. HerrAhlmark har citerat ur regeringens kommuniké i samband med beslutet om attmedge OK att placera sill raffinaderi i . Men det hade varit bra omherr då hade citerat även de andra delarna, som han nu säger attindusiriministern har ändrat på. Pä s. 2 i den kommunikén slår att"kuststräckan bör likaledes enUgt regeringens meninghåUas fri frän omfattande industrialisering för alt även i fortsättningen kunnatjäna fritidsUvets intressen". Del finns alltså i denna kommuniké klart belägg för altregeringen har ullalal sig om kuststräckan och inte, som herrAhlmark definitivt viU göra gällande, om kuststräckan frän upp tiUIdefjorden. Hen (); har alldeles rätt i alt vad han citeradefinns på s. 2 i kommunikén. Jag citerade också detla i mill försia inlägg. Menjag sade alt jag förra ärel hade hoppats all det inle var enmotsättning mellan vad regeringen sade pä s. 1 i sin kommuniké och vad man sadepä s. 2, ulan att man avsäg att spara hela Bohuskuslen norr om för bl.a. fritidsUvets iniressen och icke tUläla miljöholande industri där. har vi av indusiriministernfått reda pä att det var det som stod pä s. 2 som gällde och inle det som stodpä s. 1. Det beklagar jag. är en alldeles speciell form avexegelik som bedriver. Det är verkUgen ingen motsättning meUan s.1 och s. 2 i kommunikén frän jag fick också fram den jusl . Vad innebär beslutet , ? Detinnebär "alt ytterligare ett industriområde öppnas på Västkusten.samtidigtsom återstående delar av kusten för framtiden hålls fria frän sädanaverksamheier . 1 Strömstadsregionen är redan elt industriområde öppnat.Om omsorg om miljö och frUuftsliv innebär att han vill dömaStrömstadsregionen till indusiriell avmattning och förlvining så skall herrAhlmark säga det - det är i varje faU inte och kommer aldrig att bliregeringens politik. Nr 48 Hen (): Tisdaeen den '' talman! Det finns väl annan industri än oljeindustri för 23 mars1971 Bohuskuslen. När del sades avregeringen alt "återstående delar av kusten -------------------- förframtiden hålls fria" m. m. var det väl ingen enda människa som