prot · FU0963 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Meddelande ang. nästa veckas sammanträden Ang. den nya studieordningen vid universitetens friafakulteter Hen TALMANNEN yttrade; hälls bordläggningsplenum tisdagen den 20 aprilkl. 16.00 och arbetsplena , lorsdagen den 22april och fredagen den 23 aprU . Onsdagens och torsdagenssammanträden fortsattes . Torsdagssammanträdet, som alltså börjar , dvs. lidigare än enligt den preliminära planen, inleds med enfrågestund, varefter civilutskottels belänkande angående bostadsförsörjningenbehandlas. Om deballen och voleringen i bostadsfrågan inte medhinnes vidlorsdagssammanträdel fortsattes behandlingen av delta ärende pä fredagen. Vidfredagssammanträdel upptas även andra utskottsbetänkanden fram lill omkring . Därefler besvaras etl stort antal interpellationer. § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:lsproposilion nr 104 lill skatteulskottel. § 3 Föredrogs och biföllsinlerpellationsframställningarna nr 104 och 105. § 4 Högre utbildning och forskning Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av Kungl. Maj;ts i statsverksproposilionen gjordaframställningar om anslag för /72 lill högre utbUdning ochforskning jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. Herr statsrådet , som meddelat, att han i sambandmed behandlingen av denna punkt ämnade besvara () den 16 marsframställda interpellation, nr 76, angående den nya studieordningen viduniversitetens fria fakulteter, erhöll ordet och anförde; har frågat mig om dels vilkafaktorer jag anser vara orsaken till alt reformen av utbUdningen viduniversitetens filosofiska fakulteter icke lett lill avsell resullat, delsvilka åigärder regeringen planerar för all åstadkomma en bättre måluppfyllelsepä detta område. den nya studieordningen vid universitetens friafakulteter Statsmakterna fattade beslut om en nystudieordning vid de filosofiska fakulteterna. Reformen innebar en ändrad organisalionav utbildningen. Samiidigi genomfördes en omfallande pedagogisk reform. Nyasludieplaner fastställdes i samtliga ämnen, vilket i mänga fall inneburitgenomgripande förändringar av utbildningen. Nya ämnesområden tillkom. I vissaav dessa har ulbildningen givits försia gången innevarande läsår. I samband medreformen inleddes en beiydande uppruslning av organisationen förstudievägledning vid universiteten. Som framgår av ärels slalsverksproposilionföreligger nu en redovisning av det försia ärels erfarenheter av 1969 årsstudieordning, omfallande bl. a. uppgifler om vissa studieresultat. Det ärsjälvfallet inte möjligt alt ulvärdera en så genomgripande förändring pägrundval av enbarl ell års erfarenheier, allra minsl del försia ärels. Jagräknar med - som underströks i proposiiionen om den nya studieordningen - allutbildningen vad beträffar säväl innehåll som organisalion kommer altkontinueriigi ses över. Jag kommer i del följande all la upp nägra av dedelproblem berör i sin inlerpellaiion. har som nämnts redovisat bl.a. vissa uppgifler om sludieresullalen under /70. Ämbetet konstaterarsammanfattningsvis all studieresultaten för aktiva heltidsstuderande på delhela laget är relalivl tillfredsställande, även om resultaten harlegal under de av slatsmakterna angivna riktpunkterna. Äv rapporten frånämbetet framgår klart alt svårigheterna i detla avseende i stor utsträckningkan hänföras lill vissa ämnen och lärosäten. Inom ämbelel sker en systematiskgenomgång av problemen. Ämneskonferenser anordnas i bl. a.matematik, moderna språk, historia och samhällskunskap. Studietidernas längd i enskilda ämnen inom fUosofiskfakultet har förorsakat bekymmer under läng lid. Tillkomsten av 1969 ärsstudieordning har för första gängen gjort det möjligl alt kartlägga inom vilkaämnen och pä vilka orter problemen finns. Det är därmed också möjligl altsystematiskt angripa problemen för all få lill slånd förbättringar. Sluderande med speciell yrkes- eller intresseinriktninghar möjlighet att få sina önskemål tillgodosedda genom s. k. särskildutbUdningslinje. I tillgänglig statistik har flertalet personer som skrivits invid universiteten inom ramen för försöksverksamheten med vidgal tillträde,liksom andra sluderande som avser genomgå partiell utbildning, kommii altregistreras som studerande pä särskild utbildningslinje. Statistiken visar attde studiekurser som oflast väljs av sluderande på särskild utbildningslinje är20-poängskurser i företagsekonomi, pedagogik och psykologi, dvs. ämnen medslort värde för forl- och vidareutbUdning inom många yrkesområden. Sävitl nukan bedömas Ugger del anial personer, som vall särskUd utbildningslinje för attde allmänna utbildningslinjerna inte tillgodosett deras ulbildningsbehov, inomrimliga gränser. Inom ämbetet pägär arbeie med all skapa nya utbildningslinjeroch att modifiera de befintliga linjerna. Som jag framhöll i åretsstatsverksproposilion är det väsentligt att man därvid skapar sådana kombinationersom efterfrågas av de sluderande och samiidigi bedöms molsvara arbeismarknadensbehov. De av åberopade uppgiflerna omkoslnadsulvecklingen omfallar - förulom kosinaderna för den grundläggandeutbUdningen och ökningen av dessa kostnader till följd av ökal studerandeanlal- även kosinaderna för forskarutbildning och forskning. Ökningen innefattarvidare de ökade kostnaderna till följd av löne- och prisulvecklingen åren 1969och 1970. Som redovisades i proposiiionen om den nya studieordningen lillämpaslills vidare syslemet för tUldelning av extra lärarkrafler, den s.k.universilelsautomatiken, även för den nya organisationen. De grundläggandeprinciperna för lilldelningen är oförändrade. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att del är förlidigl all bedöma resullalen av reformen av utbUdningens organisation vid defUosofiska fakullelerna. Jag kan inle finna all de farhågor för en ogynnsamulveckling som inlerpeUanlen lydligen hyser är berättigade.Universitets-myndigheterna och departemenlel följer kontinuerligt verkningarnaav de genomförda förändringarna i syfle all successivi vidta erforderligaförbättringar i systemei. Ang. den nya studieordningen vid universitetens friafakulteter Fä reformer under senare är har väl föranlellen sä intensiv debatt och dragit på sig en så omfallande och bilvis drasUskkriiik som förslagei om fasla sludiegångar vid universilelen, UKAS -eller PUKASsom del har kommii all kallas. När jag nu lackar slalsrådel för svarelpä min interpellation vill jag samiidigi beklaga, alt statsrådet inle anserliden mogen för en analys av della syslems effekler. Vi befinner oss ju ändå i den ganska ovanliga silualionenalt , tvä är efler beslutet, kunna utvärdera reformens faktiskaresultat på flera områden. Vi skulle kunna säga om de många kritikerna haderätt eller fel och på vilka områden som kriliken varil berälUgad och på vilkaden varil oberälligad. Vi skulle kunna säga om de som fruklade att sysiemelskulle skapa mindre av allmänbUdning och mera av specialisering hade räll. Viskulle kunna säga om genomslrömningshasUghelen har ökal och om fler studenterhar blivit färdiga . Vi skulle kunna säga någonling om huruvida deolika utbildningslinjerna verkligen förmätt leda studenterna till merayrkesinriktade studier än förut och huruvida införandel av PUKAS har förmättbromsa slatens koslnader för ulbildningsexplosionen inom del högreutbildningsväsendet. Pä var och en av dessa punkler finns fakta på bordet, somkan jämföras med vad kritikerna förutspådde . Jag har i min interpellationvalt att jämföra den verklighet vi nu känner med uttalanden i propositionen nr4 är 1969, med statsutskottets ullålande nr 34 samma är och med uttalanden ikamrarna del ärel av statsråden och . Etl huvudsyfte med den här reformen var ju all snabba påstudenternas siudier, låta dem fortare komma ul i arbetslivet och på del sällelminska samhällels utbildningskostnader per student. Man ville ökagenomslrömningshasUghelen. Man ville eliminera sludieförseningarna. Man skullese lill all normalstudietiderna inle bara fungerade som adminislrativa normerulan också blev ullryck för faktiska studielider. Hur hardel nu gäll härvidlag? Ang.den nya studieordningen vid universitetens fria fakulteter Bland dem som påböriadesina siudier vid universitetens fria fakulteter har på två hela terminer framUll mindre än hälflen klarat sig, dvs. fått 40 poäng. Dellaresultat skall slällas i relation till den målsättning som angavs iproposiiionen, nämUgen att tvä tredjedelar av de studerande skulle nå 40 poängpå två terminer. Att delta, som sker i interpellationssvaret, karakteriserassom relativt tUlfredsställande är verkligen ganska överraskande. Har man intestörre krav pä effekten av sina reformer? Har man inte större tillit Ullgenomslagskraflen i sina förslag? Tror statsrådet inte mera på sina åtgärder änall han är nöjd med en måluppfyllelse på mindre än 50 proceni, när han självinför har angivit en måluppfyllelse på 67 proceni? Lål mig vidare konstatera all av de 1969 nyinskrivnaligger mer än en fjärdedel under del s.k, tröskelvärdet på 30 poäng. Dessa haralltså, definitionsmässigt med hänsyn lill de resonemang man haft om effeklenav systemet, misslyckats i del nya sysiemel. Det är dessa som egentligen skullebli utspärrade. Del är ungefär 2 900 studenter på en årskull. har ju utbildningsnämnderna ule i landet valt vad desjälva kallar en liberal linje i den här frägan, och del är naturligtvis kloktgjort av utbildningsnämnderna med hänsyn till hur syslemet faktiskt har kommitalt fungera. Men jag vill ändå fråga statsrådet hur han ser pä denuppkomna situationen. Är denna varierande liberala praxis fränutbUd-ningsnämndernas sida, som ju lill bokstaven slrider mot 31 § i kungörelsen,enligt statsrådets mening i överensstämmelse med beslämmelsen? Anser statsrådetatt utbildningsnämnderna härvidlag har gjort en riklig tolkning? Del väsentliga konstaterande som kan göras på den härpunklen är naturligtvis all genomslrömningshasUghelen inte har ökal genom införandelav PUKAS, På denna punkt har reformen inte givil avsell resullat. Vad sedan gäller målet att skapa mera av yrkesinriktning istudierna, så ansåg man ju att studier vid de filosofiska fakulteterna pä sammasäll som annan eftergymnasial utbildning skulle ha lill uppgifl att förberedaför framtida insatser i yrkeslivel. Del lidigare hell fria valet avexamensämnen skulle avskaffas. De studerande skulle bli Ivungna alt välja mellanvissa s. k. utbildningslinjer och följa bestämda studieordningar mellan ochinom universitetsämnena. Med tanke på samhällels stigande kostnader på den härsektorn borde studierna organiseras pä ett sådant sätt all de var effektivtyrkesförberedande. Därutöver skulle finnas en möjlighet att välja s, k,särskild utbildningslinje, som låg vid sidan av de fasla studiegångarna. Dessasärskilda utbUdningslinjer förutsattes vara undantag. Eljest skulle, framhöllsdet, sysiemel komma att raseras. Om man nu ser hur del har gått på den här punklen, finnerman att anlalel studenter som har begärl och fält rätt alt siudera enliglsärskUd utbildningslinje är i snabbi stigande. Vi vet nu all av samiliga år1970 -alltså båda terminerna inskrivna studenter har fält studeraenligl särskild utbildningslinje. Här är erfarenhelerna inle begränsade enbarlUll det första studieåret. Vi kan nämligen göra en jämförelse och och finner då all andelenstuderande på särskild utbildningslinje har stigit mycket marke rat. Den var , har den ökat till , ' Iinterpellationssvaret säger statsrådet; "Såvitt nu kan bedömas ligger del antalpersoner, som valt särskild utbUdningsUnje , inom rimliga "Detla statsrådets uttalande i interpellationssvaret bör ställas mot detuttalande som statsrådet gjorde i debatten 1969 då han sade alt dessasärskilda utbildningslinjer kommer att väljas av ett fåtal personer. 6 500sludenter kan väl ändå inle karakteriseras som elt fåtal. Det är naturligtvis sä att utveckUngen på detta område harbUvit helt annorlunda än vad regering och riksdag tänkt sig. UtbUdningsUnjernahar inte varil konstruerade på ett sådant sätt alt de svarat mot del faktiskautbildningsbehovet bland studenterna. Jag tror också att man har underskattatstudenternas förmäga att själva bedöma värdel av olika ämneskombinationer. Inteheller på detta område har aUtså reformen lett till det resullal som den avsägsleda till. Lät mig, herr talman, sedan i fräga omkostnadsutvecklingen bara säga att ell bättre mått på måluppfyllelsen härvidlaghade varit koslnaden per student och betyg - det hade varit ett bättre mätt änden totalsiffra för anslagstilldelningen som jag åberopar i min interpellalion.Men när statsrådet i interpellationssvaret nämner kostnaderna för forskningenär det kanske inle någonting som särskUt myckel förändrar bilden avkostnadsökningen. Anslaget till forskningen har dess värre inle alls ökat i dentakt som beslutet om den nya forskarutbildningen skulle motivera och somutlovades i debatten om den nya forskarutbUdningen, En 25-procenlig ökning avkostnaderna för de samhällsvetenskapliga och humanistiska fakulteterna på tvåår lyder i varje fall inle på att målsättningen alt bromsa kostnadsstegringenhar kunnai uppnås. Om man inte lyckas öka genomströmningshastighelen och omman inte finner någon form för att utesluta de sluderande som inle klararstudiemälen kommer reformen inte att få någon nämnvärd effeki på kostnadssidan.Det finns - dess värre kanske vi skaU säga - ell tydligt samband mellanutspärrning och utbildningskostnader. Får jag sammanfattningsvis, herr talman, slä fasl attgenomströmningshastigheten inte pä någol avgörande säll har förbättrats. Denya utbildningslinjerna har inte förmått leda studenterna till studier som avdem själva uppfatlats som mer bestämt yrkesinriktade än vad som gällde innanPUKAS infördes. Andelen studerande som begärt och erhälUt rätt all få studeraenligl särskilda utbildningslinjer siiger snabbt, Koslnadsslegringen har intekunnat hejdas. Ingenting talar för att dessa förhållanden är tillfälligainitialfenomen, sammanhängande med den . Det är tvärlom redannu möjligt att konstalera alt PUKAS-systemet på väsenlliga punkter inle kommeralt få de avsedda effekterna, I dessa fundamentala avseenden har alltsåkritiken mot det nya syslemet visat sig vara berättigad. Mot den bakgrunden tycker jag all del är beklagligt attstatsrådet inte vill begagna möjligheten att redan nu söka anpassasystemet efter de erfarenheier som vunnils. Ang. den nya studieordningen vid universitetens friafakulteter Ang. den nya studieordningen vid universitetens friafakulteter När man sitter och lyssnar till en person somhar tränats i kritiskt länkande som , blir man någol överraskad avalt fä höra all man skulle kunna göra en meningsfylld analys av enulbUdnings-reform innan ens en enda av dem som sluderal enligl reformenavslutat sina studier; ja, det lär finnas en sluderande i Göleborg som pårekordlid har tagit sin filosofie kandidatexamen. Menar verkligen påallvar all vi , innan ens har gåll - del är ju den normala lid sombehövs för all avlägga en filosofie kandidatexamen - skall göra denna analys?Vad är det för lyp av krilisk skolning som egenlligen har fäll? Lät mig la upp några detaljer i anförande! Hansäger att del är överraskande alt jag anser alt resultaten av den s. k.genomströmningen skulle vara relalivl lillfredsslällande när forlfarandemindre än hälflen av totalantalet studerande har klarat 40 poäng på tväterminer. Men mäste väl som universitetslärare veta all det, när mansamtidigt med den här administrativa reformen genomför en radikal omläggning avsjälva studieplanerna, i prakliskl laget varje ämne för såvällärare som elever uppkommer svårigheter, som icke är att hänföra tillinnehållel i omläggningen ulan lill själva omläggningen. Vi har ju denerfarenheten på alla områden att när man gör en förändring så har man vissaigångsätlningssvårigheler. Trols dessa igångsättningssvärigheter vilka verkligeninte har gjorls mindre besvärande genom den negativa kritik som många universitetslärareoch många studenter ägnat sig ål - har, som framgår av kanslersämbelelsredovisning, resultaten första läsåret blivit i allt väsentligt bättre än detidigare resullalen, enligl vad den tUlgängliga slatisliken ulvisar. I vissa ämnen är, somjag ocksä sade iinlerpellalionssvaret, problemen även efler försia ärel mycket besvärande, ochman har därför särskild anledning all gå in ämne för ämne, ort för orl och sevad del är som specielli mäsle älgärdas för all fä bällre förhållanden. Menhuvudresul-talet som ämbetsverket redovisar är relativt gynnsamt. Man har fällen förbällring lill sländ efler årlionden, för all inte säga århundraden avsvårigheter med studieresultaten vid de filosofiska fakulteterna. Men herrMolin kan inte inse alt detla redan efler ell är kan bedömas vara ett gynnsamttecken, utan han säger alt det är helt överraskande alt man vågar fälla detomdömel. annal exempel, som är kanske ännu mer förbluffande, ärnär mill svar återkommer lill frägan om koslnadsförändringarnalill följd av reformen. Del som man ur ekonomisk synpunki räknar med all vinna ärju all de enskilda studenterna klarar av sina examina pä normal studietid istörre omfattning än lidigare. Så dristar sig att här fränlalarsiolen upprepa påståendet all kosinaderna - och han kan inle sära ul deegenlliga utbildningskostnaderna - har stigit pä ell sätt som visar attreformen slagit fel, detla långl innan en enda student, göteborgarenundantagen, har passeral igenom syslemet. Den typen av analys, , ärverkligen ganska märklig. Jag fick en direkl fråga om hur jag ser på den varierandepraxis som utbildningsnämnderna uppenbarligen tillämpat vid den försia granskningenav de studerande som efter tre terminer inle klarat tvä terminers pensum. Somherr vel fållade del beslulel alt man skulle ge universitetensjälva förtroendet all göra den i mänga fall ganska delikata granskningen av depersoners förhållanden, som hade misslyckats. Vi hade lilllro lilluniversilelen på den här punklen. Del var verkligen inle läli förulbildningsnämnderna all la sig an denna fråga när del på sä många håll bedrevs och forlfarande bedrivs ell krypskylle mol dem när det gäller deras svårauppgift. Men efter de samlal somjag har hafl meduniversitetskanslern i denna fräga - universitetskanslern har personligenhållit nära konlakler med ulbildningsnämnderna i fråga om den uppgifl deställdes inför - är jag övertygad om all de under den försia arbetsperiodenskött sin uppgift pä etl sådanl sätt som hade anledning att förvänta.Uppgiflen underlättades inle av all vi råkade få en arbetskonflikt när derasgranskningsarbele hade påbörjats. Jag vill inle fälla någol slutligt omdöme om den härverksamheten förrän jag har fått in den rapport från kanslersämbetel om försiaårels erfarenheier som är under utarbetande men som av dessa speciella skälblivit fördröjd. Vi får alltså ålerkomma lill en bedömning av della. Jag har emellerlid sagl offenlligl - och jag upprepar delnu all skulle del mot förmodan visa sig all ulbildningsnämnderna icke ärmakliga den här uppgiflen, fär självfallet regering och riksdag överväga alllägga den pä elt annat organ. Läl oss hoppas alt vi skall slippa göra del. I var vi ganska eniga om all genomföra dennareform som ju, när den salles i sjön, var föremål för negaliv kriiik av kretsarsom hade vunnit inspiration frän händelserna utanför . Vivar övertygade om att del var rikligl att inför 1970-lalet genomföra deförändringar vid de filosofiska fakulteterna som innebar all sludenlerna ficken bättre vägledning före studiernas början än man lidigare hafl om vilkakombinationer som var lämpliga. När i silt inlägg återkommer lill frågan omomfattningen av de särskUda utbildningslinjerna, bortser han hell frän vad jagsäger i interpellationssvaret. Jag hänvisar där till den bedömning som kangöras pä basis av tillgänglig statistik. Och del är en mycket slor del av dessa6 000 personer som vi inle resonerade om i förra gängen och som jagmed milt uttalande dä, som här citerar, självfallet inte avsäg. Vadjag den gängen avsäg var de originella sludenter som var sä bestämda pä vad deskulle läsa för ämnen och som då hade en uppfallning om den rälla kombinalionensom var annorlunda än vad myndigheterna menar vara de lämpligastehuvudkombinalionerna. Självfallet skulle vi se till att de fick läsa enliglsina egna önskemål och inlentioner de skulle bara anmäla förutbildningsnämnden hurdan kombinalionen skulle se ut. Vi var väldigt angelägnaatt slä vakl om dem. Sedan vet vi att det förekom bland dessa destruktivagrupper ute pä studentkårerna försök att med hjälp av denna konstruktion med ensärskild utbildningslinje skjuta systemei i sank. Del har visat sig att det Ang. den nya studieordningen vid universitetens friafakulteter Ang. den nya studieordningen vid universitetens friafakuUeter icke gick,utan majoriteten av ungdomarna var förståndig nog all välja de kombinationersom anvisades, eftersom dessa är de naturliga både ur ämneskombinationssynpunktoch ur arbetsmarknadssynpunkt. Och jag förslår inte, , vad Ert syfte är med attnu sä onyanserai tala om siffran , sedan jag har påpekat för Er altslatisliken visar att en mycket stor del av dessa utgörs dels av personer somläser något eller några ämnen enligt bestämmelserna om vidgat tUlträde, dels avpersoner som kommer tUl universiteten särskilt storstadsuniversiteten ochläser elt enstaka ämne vid sidan om sitt yrkesarbete för alt komplettera sinakunskaper på områdel. Varför diskuterar inte utifrån detta i ställetför att nosa på den här problematiken: Är inte sysiemel på väg allbry las sönder? Därmed spelar ju de grupper i händerna somfortfarande finns kvar och som vill se systemei slagel i spillror, därför attde hellre önskar mindre ordning och mindre organisation vid de filosofiskafakulteterna än vad som införts. Vi var eniga om i , med någolundanlag, alt detta system skulle prövas i positiv anda. Vad är syftet medinlerpellationen? Gäller det, som Ni börjar med alt fråga, det rimliga i atttillsätla en utvärderingskommitlé? I så fall - all right, jag har sagl minmening, att det inte finns någon anledning att göra del. Eller är det någonlingannat? Ert inlägg pekar snarare på att Ni är ute för att misstänkUggörasystemet såsom sådant. Det vore värdefullt att få ett klart svar på den frägan. HenMOLIN (fp); Mol bakgrund av de uppgifter som finns om genomströmningshastighelenunder /70 är del inte särskilt svårt att redan nu förutspå detotala resultaten för flertalet av de sluderande som började siudera enligt detnya systemet . Om bilden pä nägol avgörande sätt skulleförändras, skulle ju deras studietakl bli väsentligt bättre än de förutsattanormalstudietiderna under kommande läsår. När man alltså gör konstaterandet altgenomströmningshastigheten inle har ökat efter införandet av PUKAS, sä betyderdetta ocksä att man kan uttala sig om de studieresultat som del här systemeileder till. Och jag lycker inte att man kan vara nöjd med all bara varannanstudent klarar sina studier pä avsedd tid. Jag tycker att det är oroväckandeoch att det motiverar uttrycket "att det finns farhågor". De undersökningar som är gjorda av studieresultaten förstudenterna frän tiden före det här systemels genomförande visar all siffranockså då läg vid . Om man går längre lillbaka i tiden, t, ex,lill arbetskraftsutredningens beräkningar av studieavbrott, så finner man ännulägre siffror. Men efter del att universitetsutredningens förslag om ändringari själva undervisningsmetodiken genomförts steg studietakten någol jämfört medde siffror man fick fram från slulel på 1950-lalel, säger statsrådet att han finner två förklaringarlill att den avsedda ökningen av genomslrömningshasUghelen inte har kommii lillstånd och att man därför inle lyckals nä det uppsatta mälel. förklaringenär all man har genomfört nya studieplaner vid universilelen. Del skulleförklara den dåliga måluppfyllelsen. Men, , dessa studieplanerkännelecknades ju av att man skulle lägga ämnesdelarna på sådant sätt att manfick en bättre pedagogisk effeki. Det var ju därför man kritiserade de gamlastudieplanerna. De borde alltså snarare haft den motsatta effekten.