prot · FU09110 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:tsproposition nr 127 tiU skatteutskottet. § 2 Föredrogs och bifölls InterpeUationsframstäUningarnanr 160169. § 3 Interpellation nr 170 ang. utbUdningen avhälsovårdsinspektörer Ordet lämnades på begäran tUl HerrSIGNELL (s), som yttrade: Hälsovårdsinspektörer utövar en upplysande,rådgivande och kontrollerande verksamhet, som enhgt hälsovårdsstadgan från 1960åvilar kommunemas hälsovårdsnämnder. En av de väsenthgaste arbetsuppgiftema är att sköta denförebyggande hygieniska verksamheten, som oftast är av teknisk art. Arbetet kanI princip uppdelas i tre delar: bostadshygien, hvsmedelshygien och allmänhygien. Hälsovårdsinspektörernasarbetsuppgifter är mycket kvahficerade. I många kommuner råder brist på kompetentahälsovårdsinspektörer. En av orsakema tUl bristsituationen kan vara den lågautbUdningskapaciteten, Utbildningen av hälsovårdsinspektörer ombesörjes avstatens , Vaqe termin anordnas en kurs med 25 deltagare.Antalet sökande tiU dessa kurser var 410 och 350 , För att bh antagen till statens Instituts för folkhälsankurser krävs formellt avgångsbetyg från teknisk fackskola eUer motsvarande. Ipraktiken har dock de flesta sökande avgångsbetyg från gymnasium. Med tanke på den nya Uvsmedelslagen, som träder I kraftden och de alltmer komplicerade arbetsuppgifter somhälsovårdsinspek-törema i övrigt har att utföra, torde utbildningen på -vissapunkter vara otillräcklig. och representanter för yrkeskåren har också riktat kritik motnuvarande utbildning. Huvudmannaskapet för utbUdningen av hälsovårdsinspektörerkommer i samband med inrättandet av det nya hvsmedelsverket den 1 januari 1972att pro-vlsoriskt överflyttas tlU , I samband med dennaöverflyttning torde det vara lämpUgt med en översyn av utbildningen ikvalitativt såväl som i kvantitativt hänseende. Med hänvisning tiU det anförda hemstäUer jag om kammarensmedgivande att tUl herr jordbruksministern få stäUa föhande fråga: Är statsrådet beredd att medverka tUl en översyn avnuvarande UtbUdning av hälsovårdsinspektörer i kvahtativt såväl som i kvantitativt hänseende i samband med att huvudmannaskapet för denna utbUdning o. Nr 110 överflyttas tUl statensnaturvårdsverk? 19 oktober1971 Denna anhållan bordlades. § 4 Interpellation nr 171 ang, åtgärder tiU stöd förmindre och medelstora företag Ordet lämnades på begäran tUl HerrANDERSSON i (fp), som yttrade: De mindre företagens, och då främstIndustriföretagens, problem och möjhgheter är föremål för en ökad uppmärksamhetinte bara i utan i praktiskt taget aUa länder. Nödvändigheten av enstark och hvskraftlg mindre industri, inte bara som ett komplement och somunderleverantör tUl större företag utan även som företag med helt egeninriktning och profil, har ÖveraUt understrukits. Enligt den officiella statistiken finns det ca 16 500mdustriarbets-stäUen i , av dessa eller 15 200 kan hänförastUl kategorin mindre och medelstora, dvs, företag med fäne än 100 anställda, arbetar en tredjedel av industrianstäUda arbetare, ochde bidrar tUl drygt en tredjedel av landets industriproduktion. Den mindre industrins andel av den svenska totalexportentorde uppskattningsvis ligga på en siffra som tyvän intekan beläggas statistiskt, då den svenska exportstatistiken ännu inte ger enuppdelning på företag med avseende på storlek. För en allt större del av de mindre företagen har exportenbhvit nödvändig och en naturhg del i verksamheten. Skapandet avfrihandels-områden, begränsning som marknad och den ökade konkurrensenutifrån är faktorer som aUa bidragit tUl att företagen söker marknader utanförSveriges gränser. har antalet exporterande företag dessutomstadigt ökat. Eftersom man kan utgå ifrån att så gott som samtliga större industrierredan är etablerade på utlandsmarknaden, faller en stor del av exportökningenpå de mindre företagen. Detta antagande stöds t, ex, av det faktum att detraditionellt tunga exportprodukterna tappar en aUt större andel avtotalexporten. Man torde därför med fog kunna antaga att de mindre företagensroll i den totala svenska exportverksamheten kommer att öka . Många mindre företag har redan sina kunder utanförSveriges gränser och är väl medvetna om sin exportpotential, men de är ocksåmedvetna om behovet att på ett bättre sätt sköta sin exportmarknadsföring.Samtidigt upplever dessa företag en markant brist på både personal ochkapitalresurser för att få den ökade försäljning, förbättrade lönsamhet ochjämnare sysselsättning som exporten möjhggör. DettaUlustreras i den undersökning av företag som varslat ompermitteringar, vilken presenterat. Av deprehminära resultaten framgår att det i första hand är företag med 2 mindre väl utbyggdamarknadsfunktioner, som upplever sådana svårig- heter attde resulterar i permitteringar. En viktig orsak tiU att marknads- Nr 110sidan bll-vlt eftersatt är, att företagen i stor utsträckning ansett sigsakna Tisdaeen den ekonomiska resurser för att bygga upp och utvecklamarknadsfunktioner- jg Förföretag utanför storstadsområdena är en annan bidragande orsak -- svårighetenatt rekrytera personal med professionell marknadsutbildning. Resultaten avMarknadsförbundets undersökning understryker betydelsen av att ytterligareåtgärder vidtas för att stärka och utveckla de mindre företagensmarknadsföring, på såväl hemma- som utlandsmarknaderna. För de mindre företagen framstår som en naturligoch betydelsefuU marknad. Dess betydelse är förmodUgen större för dessa företagän för svensk industri i allmänhet. Medan av den totala svenskaexporten går tUl den nordiska marknaden är siffran trohgen ännu högre vad gäUerexporten från mindre och medelstora företag. Exporten till de nordiska ländernager också företagen erfarenheter, som är till god hjälp vid bearbetningen avandra exportmarknader. Det är därför väsenthgt att bygga ut den exportfrämjandeverksamheten på för att underlätta och stödja de mindre och medelstoraföretagens exportansträngningar. Med hänvisning tiU det anförda hemställer jag om kammarenstUlstånd att tiU herr handelsministern få stäUa föhande frågor; Är herr statsrådet beredd att -vidta ytterligare åtgärderför att underlätta och främja de mlnche och medelstora företagensmarknadsföring? Är herr statsrådet beredd att ge ytterhgare stöd tUl demindre och medelstora företagens export tiU övriga nordiska länder? Denna anhållan bordlades. § 5 InterpeUation nr 172 ang. den östpakistanskakonflikten Ordet lämnades på begäran tUl Fru andrevice talmannen (), som yttrade; FörhåUandena för de mUjontals östpakistanskaflyktingarna I kommer att försämras "dramatiskt" om man intefår in ytterligare 2,8 miharder kronor för det närmaste halvåret. Dettaförklarade ;s flyktingkommissarie nyhgen I GenSve. kan Inte längre klara hjälparbetet utan nyabidrag utifrån. HittUls utlovade och lämnade bidrag, värda sammanlagt ca 1,1mUjarder kronor räcker inte. Enhgt indiska uppgifter finns över nio mUjoneröstpakistanska flyktingar i . Av en hitintUls opubUcerad framgår det klartatt hungersnöden redan har drabbat ca 17 mihoner av Östbengalens invånare.Rapporten säger dessutom att uppemot 25 mUjoner människor når svältgränsen islutet av december . Bara en gigantisk massaktion kan rädda dessamänniskor. strömmar fortfarande tiotusentals flyktingaröver gränsen tUl , och också över gränsen till . Det står för aUtmer klart, att de länder och områden som får ta emot den enorma flyktingvågen Inte kan klara de uppkomna sltuatlonema trots fantastis- 93 Nr 110 ka uppoffringar. En InternationeUsoUdaritet med flyktingama måste den krävas genom FN, 19 oktober1971 Rapporter om flyktingamasfruktansvärda situation når oss nu dagli- De förefaUer närmast ha en förlamande inverkan på opinionen. Hopplöshetenoch lidandet har väl säUan nått sådan storleksordning tidigare. Ändå förmårnakna fakta inte skaka oss mer än att ett obetydligt belopp stäUs tlUflyktingamas förfogande. De frivilUga hjälporganisationernas insamlingar visardetta. De hjälpaktioner FN hitintiUs satt in för flyktingarna iIndien eller för befolkningen i har varit helt otUlräckhga, Vid ett opinionsmöte nyhgen tUl förmån för bildandet av ensvensk opinlonsgrapp för Bangla Desh framhöU flera talare, att situationen iÖstbengalen håUer på att utvecklas tUl en av mänsklighetens störstakatastrofer. Katastroferna har en klar pohtisk bakgrund. Det som utlöst densnart 10 mUjoner stora flyktingströmmen och kriget i Östbengalen är resultatetav fria demokratiska val. Det nu förbjudna erhöU i Östbengalennästan total majoritet vid valet , Detta medförde mUitära motåtgärder ochfängslandet av ledare. Ätt vinna ett demokratiskt val harsåledes bedömts som ett brott. För att de snart 10 mihoner bengaler, som befinner sigi flyktingläger, skall återvända tUl sina hem, måste de få förtroende för destyrande I sitt hemland. Detta Innebär de facto att bara en snabb politisklösning, där makten återlämnas tlU dem som vunnit folkets förtroende I valet1970, kan lösa flyktlngproblemen och stabilisera läget. Detta krav skaUses mot bakgrunden av att det I området råder starkt krigshot, som t, o, m, kanutvecklas tUl ett krig mellan och , landsmöte har nyhgen krävt: att i FNverkar för att den pakistanska regeringen uppmanas att omedelba:rt upphöra medde militära aktionerna i Östpakistan, att InstäUa mUitärrättegångarna och frige ledare, Muyubur och övriga politiskafångar, att FNgranskar anklagelserna om utbredd terror mot civilbefolkningen i att fråganom Östpakistans stäUning avgöres 1 former som garanterar respekt förbefolkningens i val uttalade vilja och rätt tUl självbestämmande. Vid opinionsmötet för Bangla Desh uttrycktes också frånflera talares sida en undran över den svenska tystnaden och passiviteten. Med hänvisning tUl det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr utrikesministem få rikta föhande frågor: Är utrikesministern beredd att för lämna enredogörelse över vilka svenska och andra initiativ, som tagits i FN beträffandesituationen i Östbengalen och vilka åtgärder dessa har föranlett? Är utrikesministem beredd att skyndsamt och kraftigtutvidga de svenska humanitära hjälpinsatserna ytterhgare? Delar utrikesministern principiella syn,enhgt vad i det föregående angetts, beträffande de poUtiska problemen i Östbengalen och, i sä faU, vUka ytterhgare dhektiv kommer att ges tUl den svenska 94 FN-delegationen? Denna anhållan bordlades. § 6Interpellation nr 173 ang, Nr 110 den Ordet lämnades på begäran tiU jp HerrMÅBRINK (vpk), som yttrade: Den svenska statens största forskningsinsatsgenom tiderna är det s, k, , Förberedelser och beslut i fråga omViggen har undanhålhts folk och riksdag. Sålunda har en hten krets avpersoner i ledningen för storfinans, rruhtärapparat och regering i intimsamverkan med de borgerhga partierna drivit fram besluten om mUjardprojektetViggen. Huvudansvarig för projektet är det . Enligt en artikel i tidskriften - som icke bemöttsav försvarsledningen fastställde flygförvaltning och dåvarande ÖBde flygtekniska prestanda, som skuUe Ugga tUl grund för ;s utvecklingsarbeteunder . bildades inom en projektgruppansvarig för Viggenarbetet. några månader efter de formeUaförsvarsbesluten i utan att nämns, undertecknarflygförvaltningen ett rullande ramavtal med . I korthet innebar rama-vtaleten garanterad kostnadsram för att bedriva forskning ochutveckhng avseende , Regeringen underrättades först i efterhand om dettaavtal och tvingades också godkänna detsamma. informerades riksdagensledamöter om existens. Någon offentlig redogörelse för projektetsinnehåll och omfång lämnades således inte. De hlttlUsnedlagda forsknmgskostnadema för är svåra att ange. Regering och försvarsdepartement har föredragit att hite publicera några siffror. Enhgt tidskriften gjorde försvarsstaben 1962 den första mihtära uppskattningen av forsknlngskostnader. Enligt priser stannade den på 1 020 mihoner kronor. Vaqe plan beräknades kosta 6,3 mihoner kronor. Efter riksdagsbeslutet gjordes en ny kalkyl; då var forskningskostnaden 1 293 mihoner kronor. Kostnaden per plan hade stigit tUl 7,3 mihoner kronor. alltså 1964 beräknades forskningskostnaderna av tiU ca 1 600 mihoner kronor. Seriekostnaden per Viggenplan hade stigit tlU 7,7 a 8 rruhoner kronor. I en ledare skriven av ifrågasattes hela av ekonomiska skäl. Han upp skattade kostnaden för varje plan tUl 15 mUjoner kronor. EnUgt kommer sluträkningen för att hgga på ungefär 27 mUjarder kronor Inklusive drift o, d, EnUgt andra beräkningar kommer den totala kostnaden att överstiga . I denna summa Ugger också kostnaden för den påbötiade forskningen rörande Jakt-viggen. fortsätter att utvecklas utan hörand'e. HittUls har 150 mUjoner satsats på forskning och utveckling avseende . De svenska mlhtärstrategemas motiv för den fortsatta upprustningen med tyngdpunkten lagd på flygvapnet motiveras med att "om vår neutrahtetspohtik skaU tas på allvar måste -vi ha ett försvar som kostar 7 mUjarder ". Detta är en falsk och oriktig bild, I stället kan genom upprustningen och bindningen tUl NATO neutralitetspolitik Ifrågasättas, Den gränsbevakning som det tUlkommer ett neutralt land att 95 Nr 110 upprätthåUa kan ej ges denoreaUstiska uppgiften att slå tillbaka ett Tisdaeenden stormaktsangrepp, men den skaUgenomföra poUsiär bevakning av luft- 19 oktober1971 '"'' landgränser ochterritorialvatten. Förändring tUl en nivå, vapen- ------------------- tekniskt cjch kostnadsmässigt, som motsvarar dessa uppgifter bör vara Från borgerhgt och socialdemokratiskt håU användessysselsättningen som argument för att fortsätta och vidareutveckla ettmeningslöst projekt. Man talar om de tusentals anstäUda som om Viggenprojektetstoppas skuUe bU arbetslösa. Denna propaganda bygger på helt orimhgaförutsättningar. Sysselsättningens problem skall säkerstäUas genom en medhänsyn tUl behov och kostnader meningsfuU Inriktning av produktionen. Jag skaUInte i detta sammanhang Ingå på frågorna om en nödvändig planering för civUproduktion inför perspektivet att rastnlngs-bestäUnlngar bortfaUer, Dettaproblem har nyhgen förts på tal i denna kammare i en Interpellation tihIndustriministem, Den fråga min interpellation berör framgår av det anförda,nämligen kostnadsaspekten, som mot bakgrunden av de enorma belopp det handlarom är av hög angelägenhetsgrad mte minst i nuvarande läge, DärtUl har densamband med frågan om en annan struktur av försvaret än den stormaktsmodell,som är vägledande för projekt av typen , Med hänvisning till det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr försvarsministern få rikta föhande fråga: VUl statsrådet för sin del medverka tUl ett definlti-vtawisande av projektet tlU att skyndsammast möjhgt a-wecklaprojektet som helhet och i enhghet härmed ta erforderhga initiativ? Denna anhåUan bordlades. § 7 Interpellation lu- 174 ang. tiUgången tiUpersonuppgifter från databanker, m. m. Ordet lämnades på begäran tih HerrHAGBERG (vpk), som yttrade; De nya superdatorema har skapat stor orogenom det hot mot den personhga Integriteten som de kan innebära. Datateknikengör det nu möjhgt att sammanstäUa mycket omfattande personregister. En centraldatabank med personuppgifter om samthga Invånare i utgör ett skrämmandeperspektiv. Däri skulle uppgifter kunna Ingå inte bara om enskUda personersyrke. Inkomster, skatter, famUjeförhåUanden osv, utan också rikspoUsstyrelsensuppgifter om stora och små brott, dess spaningsregister, register,försäkringskassornas datauppgifter, genom vUka 6,5 mUjoner personer ärregistrerade, uppgifter om sjukdomar, vämphktsverketsdata från t, ex, dess s, k, inteUlgensrest osv. Planer på en sådan databankföreUgger, I deprivatägda databankerna finns registrerade en rad personuppgifter av privat natur, SynnerUgen närgångna uppgifter samlas av de s, k, 96 kreditupplysnlngsbyråerna, SkuUedessa uppgifter sammankopplas med dem i en central databank, skulle så omfattande uppgifter om den Nr 110 enskUdekomma I händerna på databankemas "kunder", att den person- den hga integriteten grovt skuUe kränkas. ettsärskilt datatransmissionsnät för att göra det lättare att koppla Uiop ---- ' fleradatabanker med varandra och med särskUda dataterminaler framstår mot dennabakgrund som mycket oroväckande. Försäljningen av uppgifter från databanker växer i omfång.Flera privata företag kan göra stora vinster på att sälja intimapersonuppgifter. Likaså sker försähning av uppgifter ur stathga register. Urrättssäkerhetssynpunkt är det minst sagt otUlfredsstäUande att privata företagoch andra intressenter kan köpa detaherade sammanställningar om enskildapersoner eller samhäUsgrupper. Sådana uppgifter har redan använts av ett privatföretag i verksamhet som starkt påminner om utpressning. Att utländska beställare kan köpa uppgifter görförhållandena än aUvarUgare, Som exempel kan nämnas att andra nationersunderrättelsetjänster lätt därigenom kan komma över intima personuppgifter omsvenska medborgare eller om egna medborgare bosatta i , t, ex.Vletnamkrigsvägrare. Detta förhåUande måste ändras. Utländskt kunskapande underlättas ytterhgare därigenom attprivata databanker i är i utländsk ägo. Så behärskar t, ex, ettamerikanskt storföretag 55 av den svenskakreditupplysningsmarknaden. Det har avslöjats att de privatakreditupplysningsföretagen I är nära förknippade med säkerhetspolis ochCIA, Utvecklingen inom dataområdet i måste betecknassom farhg, 1 brist på stathg reglering fortsätter den kommersieUa handeln medintima persondata i en aUt stöne omfattning. Två utredningar förberederlagstiftning i dessa frågor. Dessa utredningar har huvudinriktningen påsekretesskyddet. De skaU lägga fram delförslag, som skall kunna diskuterasav nästkommande år. Men räcker sekretesskydd? Stölder förekommer urdatabankema. En dataoperatör kan bU en bekväm nyckel för den som vUl ta sig ini ett privat eUer statUgt dataregister. Den privata handeln med persondata måste stoppas. Man böräven ifrågasätta rätten att sammanstäUa information om enskUda medborgare icentrala dataregister oavsett syftet. Däremot kan datatekniken komma tUlanvändning för att ge medborgama hisyn över de myndigheter som styr dem. Med hänvisning tlU det anförda anhåUer jag om kammarenstillstånd att tUl herr justltleministem få stäUa föhande frågor: Ärregeringen beredd att ta omedelbara Initiativ för att 1, se överhuvudprinciperna för nuvarande och planerade databanker och medverka tUldatateknikens utnyttjande I syfte att ge medborgama Insyn i och Information ommyndigheter, 2, införa förbudmot sammanstäUning av detaljerad Information på data om enskUda medborgare, 3, förbjuda försähningav personuppgifter, 4, i aUmän ägoöverföra privata databanker InnehåUande personuppgifter? Denna anhållan bordlades, 7Riksdagens protokoU 1971. Nr 110 § 8 InterpeUation nr 175 om ökadupprustning av äldre bostäder 19 oktober1971 Ordet lämnades på begäran tih ------------------- ------ Hen (), som yttrade: I dagspressen ser vi dagUgen att aUt flerbyggnadsarbetare bUr sysslolösa, och i mycket stor utsträckning är det deäldre som har speciellt stora svårigheter att finna nya arbeten när deraspågående bygge är avslutat. Det är därför med stora farhågor många äldrebyggnadsarbetare ser fram mot den kommande vintern, eftersom -vintrarnanormalt medför ökad arbetslöshet mom byggnadsfacket även vid i övrigt godsysselsättning inom detta område. noterar man, att bl a, saneringsutredningenredovisar att det behövs kraftfuUa Insatser från samhäUets sida för att inomrimhg tid modernisera de ca 500 000 omodema bostäder som finns i ,Sanerlngsutnsdningen förordar därför bl, a, att amorteringstiderna för lån förupprustning och ombyggnad förlänges avsevärt samt att räntesatserna m, m,bättre anpassas till de regler som gäUer för nybyggnation, I den rådande arbetsmarknadssituationen är det ytterstangeläget att på oUka sätt snabbt stimulera saneringsverksamheten som förnärvarande ju dess värre är av obetydhg omfattning för att på detta sättskapa nya arbetstUlfäUen som man förbättrar bostadssituationen fördem som bebor dessa lägenheter eUer småhus. Under hänvisning till vad jag anfört anhåUer jag omkammarens tiUstånd att tUl herr inrikesministem få stäUa föhande fråga: VUka åtgärder kommer statsrådet att vidtaga för att snabbtåstadkomma en ökad uppmstning av äldre omodema bostäder? Denna anhåUan bordlades. § 9 InterpeUation nr 176 ang. åtgärdema motföroreningen av Ide-Qorden Ordet lämnades på begäran tUl HenMATTSSON i (c), som yttrade; harföroreningarna i från Industriema och bebyggelsen i Haldenområdetökat I sådan omfattning, att växt- och djurhvet upphört i stora delar avfjorden. FörhåUandena beskrivs I en rapport från den 15 oktober1970 på föhande sätt; "Längs kajerna utmed Tista mynnar en radavloppsledningar direkt ut i älven. Den största kommer från Saugbrugsföreningenoch utanför densamma Ugger en kraftig bank av bark, fhs och fiber. Nedanfördetta utlopp är vattnet i Tlsta brunt och siktdjupet begränsat tUl endast någondecimeter, I hamnbassängen utanför var siktdjupet av sammastorleksord-nmg. Från slam- och fibersedimenten bubblade det av svavelväte.På sina 98 StäUen lyftes kvadratmeterstorasvarta svampiga sjok av slam och fiber upp tUlytan av gasbildningen. Båtar som kom från Svmesund lämnadevita skumspår efter sig den vägen in mot ." De härbeskrivna förorenlngsmängdema är t, o, m. så omfattande att -------- de utgörhinder för sjöfarten tlU hamn, Hamnmyndighetema måste därför genomårhga muddringar håUa insegUngsleden öppen. Muddermassoma uppskattas tiU 3000050 000 m/år. Innevarande år väckte muddringama särskUt stor uppmärksamhet,eftersom muddermassoma släpptes i ytvattnet och vållade ytterUgareolägenheter. "Lov om vem mot vannforarensning" har antagitsav norska myndigheter, att gälla . Fjorden har varit föremål för otahga undersökningar.Förslag till handhngsprogram för att begränsa föroreningarna genom minskade utsläppoch reningsanläggningar har upprättats. Genom att lagstiftning mot förorening Införts bordemöjUgheter föreligga att nu genomföra handhngsprogrammet. Eftersom kontakteretablerats mellan centrala svenska och norska myndigheter anhåUer jag omkammarens tiUstånd att till herr jordbruksministern få ställa föhande frågor: 1, VUka möjUgheterhar svenska myndigheter att påverka norska myndigheters handläggning avföroreningsproblemen i , t, ex, val av reningsmetoder? 2, Om möjligheteratt påverka förehgger, vilka åtgärder har i så fall vidtagits av eUer planeras-vidtagas från svenska myndigheter? Denna anhåUan bordlades, § 10 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr124 angående organisation m, m, av . § 11 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att föhande enkla fråga denna dag framställts,nämhgen av Nr 311 () tiU henutbUdningsmlnistem angående omprövrung av fUmgransknlngsrådets ställning: att ompröva filmgranskningsrådets ställning? § 12 Kammaren åtskUdes kl, 16,09,