prot · FU09151 · 1971-12-31 00:00:00 — Ändrad regional organisation av SJ Förhandhngarna leddes till en början av herr förste vicetalmannen. § 1 Andrad regional organisation av SJ (forts.) Fortsattesöverläggningen angående trafikutskottets betänkande nr 27. HertTURESSON (m): är, som vi alla vet, ettmycket personaUntensivt förelag och det drabbas därför särskUt hårt av denkostnadsutveckling som varit kännetecknande för del senaste årtiondet. För attneutrahsera delta och för att få ett någorlunda acceptabelt ekonomiskt resultatav verksamheten måste kostnadsutveckUngen mötas med rationaUseringar inomföretaget. SJ har också under en följd av år bedrivit en myckel intensivrationahseringsverksamhet inom verksamhetens alla områden. Den modernatekniken, inte minst på elektronikens och den automatiska datateknikensområden, har därvid tagits i anspråk i stor utsträckning. Denna, av ekonomiskaskäl nödvändiga, rationahsering har tyvärr också i betydande omfattningtvingats gå ut över företagets service till allmänheten. Men rationaliseringen har självfallet också inneburitsvåra prövningar för stora grupper av företagets personal. I stort sett hardessa prövningar burits med, av lojahtet präglat, jämnmod. Det kan naturhgtvisinte undvikas att administrationens omfattning och organisation enutveckhng som präglas av en mycket betydande minskning av personalen och enmycket snabb teknisk utveckling. Den nu föreslagna administrativaomorganisationen på regionalplanet innebär en sådan nödvändig anpassning. Redanvid omorganisationen då den regionala organisationen koncentreradestill elva orter förutsatte man och det finns klart utsagt i förarbetena - atlen ytterhgare nedbantning av den regionala organisationen skuUe ske inomungefär . Man siktade då på åtta ä nio distrikt. När nu detta föreslås skola ske något tidigare, är det påföretagets eget initiativ, och jag tycker inte, herr talman, att haranledning att klandra detta. Framför aUt bör inte ta risken att sättaen käpp i hjulet för fortsatta rationaUseringsmöjUgheter inom statensjärnvägar. På grund av en tänkbar mindre benägenhet tiU medverkan frånpersonalens sida än varit fallet är den risken uppenbar. Den kan ävenfå betydande och allvarliga konsekvenser. Vi måste nämUgen ha klart för oss attutebhven rationahsering inom kommer att få ekonomiskakonsekvenser för statsmakterna. Antingen får företagel försämrade möjhgheteratt förränta det i företaget nedlagda kapitalet eller måste företaget stäUaökade krav på bidrag av skattemedel för atl Ändrad regional organisation av SJ täcka delstörre driftsunderskott som blir följden eller slutUgen och det är uraUmänhetens synpunkt det minst populära - tvingas förelaget höja taxornaytterligare. Jag har velat framföra dessa som jag ser det rent sakligaskäl till del rationahseringsförslag som förehgger. Jag vill inte påstå attmina skäl på något sätt är originella, men jag har tidigare i ett annatsammanhang accepterat dessa sakskäl och ställt mig bakom förslaget, långt innandet kom till kanslihuset och , och jag kan självfallet inte bedömaförslaget annorlunda . Jag kommer därför att i den kommande voteringenrösta med reservationen. Om utskottet trots milt stöd för reservationen vinnervoteringen kommer alltså ralionaUseringsåtgärderna att förhindras eller i vartfall skjutas . Då måste följa enUgt en mycket enkel ekonomisk logikantingen ånyo höjda taxor eller ökade anslag av skattemedel till SJ. Endera avdessa följder är som jag ser det oundviklig, TiU sist, herr talman, vill jag erinra om att det varnågon här i debatten som kritiserade SJ för alt dess ledningredan i början av detta år hade informerat berörd personal om de planeradeorganisationsförändringarna. Jag skall inte polemisera mot den kritiken. JagskaU inskränka mig till atl säga att jag tycker alt det är förvånande att man imodern tid, när alla - åtminstone i vårt land - är så överens om nödvändighetenav tidig information till berörd personal om förändringar i företagen,kritiserar ett sådant föredömligt förfarande från verksledningens sida. Av de skäl som jag anfört yrkar jag bifalltill reservationen. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle; har ju som ledamot av SJsstyrelse varit med om att lägga fram detta förslag för regeringen, ett förslagsom är förestavat av företagsekonomiska synpunkter. säger att bhrdet inte en förändring av den regionala verksamheten på detta sätt, så bhr dettydhgen stopp för rationahsering över huvud laget. Det tycker jag är en alltfördefaitistisk inställning av en styrelseledamot i ett företag. Det är dock såatt hela utskottet, både reservanter och majoritet, utgår från att enrationaUsering bör ske. Det som majoriteten önskar är alt det skall ske enförnyad utredning som också skall ta hänsyn tiU regionalpoUtiska ochlokaUseringspoUtiska synpunkter. Vad jag hänvisade till var vad påpekade nyssoch vad som står i motionen 1551, nämligen att ett uppskov medställningstagandet till distriktsindelningen inte behöver innebära något hinderför hårt drivet rationahseringsarbele på regional nivåinom SJ s organisation. Låter man detta rationaliseringsarbete pågå får maninte de ekonomiska konsekvenser som nämnde. Sedan bör väl också vara tacksam för attgenom riksdagsbehandhngen de synpunkter kommit fram som statskontoret anläggeroch som visar att man där ser denna fråga inte enbart från striktföretagsekonomiska utan också från regionalpohtiska synpunkter. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle; Det har här talals en hel del om derationaliseringar som genomförts på lokal nivå och den betydelse de har haft förSJs ekonomi. Det råder inget tvivel om att SJ med den trafikutveckling som ägtrum haft behov av att försöka anpassa personalstyrkan till ändrade förhållanden.Men som man erkänner detta måste det ändå påpekas altjärnvägspersonalen i stort har den uppfattningen att rationaUseringsarbelet imånga fall gått väl långt. Jag vill säga det i anslutning tUl vad sade. Del har slagils fast i propositionen att produktionen percapita har ökat , och vad järnvägspersonalen kanske reagerat motär inte bara alt kravet på dess arbetsprestationer därigenom har ökat, utanockså mot den försämring av servicen som talade om och som mångagånger blir följden av dessa rationaUseringar. Del kan gäUa så enkla saker som tvättningav vagnar och annan översyn av vagnar, specieUt nu sedan vagnpersonalen förtssamman i s, k. bangårdslag tUlsammans med växUngspersonalen. Men del kan ocksågälla servicen i tågen sedan bemanningen starkt beskurits. Jag har, kanske ibland avsikthgt, talat om "s. k.rationahseringar", därför att om det rör sig om verkligarationaliseringar, dvs. åtgärder för att anpassa antalet anstäUda efter ändradetekniska förutsättningar eUer om man är på det klara med att arbetsuppgifternahar ändrats så påtagUgt atl del måste ske en förändring, har personalenförståelse för detta. När det däremot visar sig alt det läggs på ökadearbetsbördor utan någon hållbar motivering, reagerar personalen mot detta. Vad de anställda aUlså vill se är klara motiveringar för ändringarnär del gäller rationaUseringar. I detta avseende tycker jag personalensuppfattning stämmer överens med den uppfattning trafikutskottet har redovisat,nämhgen att om vi skall la ett förslag till omorganisation, måste vi ocksåkunna se konsekvenserna av detsamma. Det är logiskt. Ändrad regional organisation av SJ () kort genmäle: Utskottets äradeordförande gjorde gällande att jag skulle ha sagt att om propositionen fallerhär skulle det vara stopp för rationahsering över huvud taget. Jag trorinte alt jag uttryckte mig så kategoriskt. Om jag inte tar fel sade jag alt delskulle komma all föreUgga betydande risker för att rationaUseringsarbelet försvåras,och detta av det skälet all om man skall kunna genomföra en effektivrationalisering inom företaget, krävs en helhjärtad medverkan från deanställda. Och om sätter stopp för den rationaUseringsåtgärdsom SJ:s ledning funnit nödvändig, finns det risk för att man från personalenssida i fortsättningen inte hka helhjärtat som viU vara med omytterUgare rationaUseringsåtgärder. Det ser jag som en risk. HerrCARLSTEIN(s): har varit huvudortför ohka organisationsenheter inom SJs regionala förvaltning. Sålunda var Boråsår 1958 huvudort för SJs sjätte distrikt med dislriklskansUel förlagt liUstaden. Ändrad regional organisation av SJ Distriktet drogs in och fördelades på Malmö- ochGöteborgsdislrikten, och personalen förflyttades. Kvar fanns emeUertid vid dettillfället ban-, maskin- och trafikseklionerna. Vidare hade vi i enelektro-, signal-och teleseklion. De flesta av de här uppräknade sektionernadrogs in med nya personalförflyttningar som följd. kom den stora förändringen. SJs regionalaindelning ändrades då så att det av fem distrikt blev elva ban- ochdriftdistrikt. blev på nytt huvudort, för tredje distriktet.Med vissa ansträngningar lyckades stad den gången ordna bostäder för denpersonal som skulle placeras i , ett hundratal tjänstemän rekryteradefrån skUda platser i . Den personalen har hunnit rota sig i . Nuföreligger nästa tur i det här spelet: proposition nr 147 med förslag omminskning av antalet distrikt från elva till åtta. Det förslaget innebär attVäxjö, och upphör som huvudorter. Rent allmänt tycker jag alt detfinns anledning atl anmärka på den ryckighet som karakteriserat SJs handlande.Inte minst med hänsyn liU den anstäUda personalen borde SJ kunna planera pålängre sikt än vad som har varit fallet. Intrycket förstärks när man tar del av den nu föreslagnaomorganisationen. Där sägs del visserUgen alt som grund för den nu föreslagnaförändringen Ugger en rad olika faktorer den näringspoUtiska strukturen,transportapparatens betydelse för samhällsekonomin, samverkan mellan SJ ochregionala planeringsorgan osv. - men frågan är hur stor roU de här frågorna harfått spela när det gäller det sluthga ställningstagandet. Jag får närmast det intrycket atl de företagsekonomiskabedömningar na har varit helt avgörande när man har tagit ställning. Settenbart ur SJs synpunkt kan möjligen det vara försvarbart, men vi motionärerifrågasätter om man får lov att se de här frågorna så snävt. Som flera talareföre mig har poängterat har också statskontoret i sitt remissyttrandeuppmärksammat bristerna i den presenterade utredningen på just den här punktenoch menar atl de lokaUseringspoUtiska aspekterna bör ytterligare utredas, hade vi här i att ta ställning tillproposition nr 29 angående omlokaUsering av viss statlig verksamhet. Denpropositionen innehöll, utöver det rent praktiska ställningstagandet tiUutflyttningen av vissa verk, några viktiga principiella konstateranden. a. all de regionalpolitiska effekterna av utflyttningen måstetillmätas en avgörande betydelse. Därför kan inte enbart företagsekonomiskakalkyler användas som underlag för besluten. I nämnda proposition konstaterades det vidare, att detfinns anledning för staten att aktivt söka dämpa storstadsexpansionen ochsamtidigt medverka till atl skapa orter med goda tillväxtförutsältningar ochett rikt differentierat näringsUv, som kan utgöra etl alternativ tillstorstäderna. Denna medverkan, menade man, bör inte inskränka sig till ohkaåtgärder som syftar till att påverka den privata sektorn, utan bör ocksåomfatta statens egen verksamhet. Det nu framlagda förslaget om ändring av SJs regionalaorganisation tycker jag brister i överensstämmelse med det beslut som riksdagentog i SJhar inte tagit hänsyn till de samhäUsekonomiska effekterna när man föreslår enutflyttning av etl 90-tal tjänster från tiU . alt bör få ett tiUskott av statlig verksamhet,detta med hänsyn till det ensidiga näringslivet och de StruktureUa problem somtextil- och konfektionsindustrin har. Vad man nu föreslår är en åtgärd som gårhelt stick i stäv med intentionerna från vårriksdagen. Åtgärden stämmer hellerinte överens med uttalandet om att storstadsexpansionen bör dämpas. Förslaget innebär en ytterUgare koncentration tillstorstadsregionerna. som vi nu är i färd med att utreda möjUgheternaatt flytta SJs centralförvallning ut i landet borde det inte ha varit främmandeför utredningen atl också undersöka möjligheterna att lokalisera exempelvis detandra distriktet till och därmed söka medverka till en förstärkning avBoråsregionen i stället för som en försvagning. Vi motionärer motsätter oss inte en rationaUsering ocheffektivisering av SJ:s verksamhet. Den är nödvändig och måste omfatta samthgadistriktsenheter Uksom SJ s centralförvallning. Men frågan om omorganisationav SJs regionala indelning bör samordnas med den regionala trafikplanering somdepartementschefen nu gett länsstyrelserna i uppdrag atl utföra. Det bör ocksåvara möjligt att grundligare analysera de samhällsekonomiska konsekvenserna avde åtgärder som SJ föreslagit. Man bör då också ha möjhgheter att presenteraalternativa lösningar. Utskottet har inte kunnat tillmötesgå de synpunkter som vihar framfört i motionen 1551 i det här avseendet, men i valet mellanreservationen och utskottet har jag funnit att utskottels slåndpunktsta-gandehgger närmare motionens uppfattning och jag kommer därför att biträdautskottets förslag. Ändradregional organisation av SJ HerrPERSSON i Heden (c): Det utredningsförslag som propositionenangående ändrad regional organisation av SJ bygger på har utsatts för hårdkritik av remissinstanserna. Det anföres bl. a. att indelningen bedömts endastur företagets egen synpunkt utan hänsyn till andra intressenters krav på verksamheteni fråga. Det gäller resenärer, betraktare, leverantörer, StatUga och kommunalamyndigheter, och det gäUer även krav ur näringspoUtiska ochlokahseringspohliska synpunkter och hänsynen till miljöfrågorna. Vidare är detinte minst viktigt att omnämna samordningen mellan olika trafikgrenar ilandet. Personalen kommer helt naturligt in i bilden. Man kansålunda klart framhålla att även om en till äventyrs företagsekonomisk fördeltillfälUgt skulle vinnas måste hänsyn tas till alla de uppräknade intressegruppersom berörs i sammanhanget. Man kan tillägga att beräkningen av de eventueUtliUfälliga företagsekonomiska vinster som skulle göras endast grundar sig påhypoteser och inte på klara reaUteter. I stäUet kan beräknade vinster vändas imotsatsen på grund av en icke väl avvägd följdbevakning. Man kan därför sägaatt nu föreUggande förslag tiU omorganisation av SJ är felaktigt ur såvälsocialpolitiska som på lång sikt även företagsekonomiska synpunkter. Det kan vidare anföras, som bl. a. kommerskollegium gör i sitt Ändrad regional organisation av SJ remissvar,att det från aUmän synpunkt är ett angeläget intresse att SJs organisationanpassas till förändringarna på transporlmarknaden och den tekniskautveckhngen, så att den blir en positiv faktor inom SJ som transportföretag.Detta har också utskottsmajoriteten framhålUt. Rationahseringar ochförbättringar måste fortlöpande ske och det har också kommit tUl uttryck iulskottsbetänkandet att så måste varje företag göra som vill utvecklas. Frånledande SJ-håll har även uttalats all så sker. Vidare har det sagts att oavsettbeslutet kommer en ständigt pågående rationaUsering att äga rum - manförutsätter att så sker. Men är frågeställningen om just de föreslagnaåtgärderna kan bidra härtUI, Detta är långtifrån säkert. På lång sikt kan dedel inte, knappast heller kortsiktigt. anser att detta är svårtatt bedöma på grundval av det befintUga materialet. Just så är det. Som jag inledningsvis framhöU har förslaget föregåtts aven intern utredning inom SJ. Ingen hänsyn har tagits på något sätt till desamlade samhällsbedömningarna, till andra transportmedel, till samordningsförfarandetetc. Andra aspekter är också obeaktade. Sålunda har hänsyn inte tagits till denregionala trafikförsörjningen eller lokaUseringspoUtiska bedömningar, och somjag sagt är del sammaledes med personalfrågan. Det är alltså en radfrågetecken som tornar upp sig i det här sammanhanget. Här kommer de lokala spörsmålen osökt in i bilden. ,och får betydelsefulla arbetsmöjUgheter för många människor bortsopade.Om del nu förehggande propositionsförslaget bifalles kommer sålunda i Boråsbortåt ett hundratal människor alt friställas. Det är ett klart faktum attpropositionen bygger på en bristfälUg utredning. Ur denna synpunkt har majoriteten i trafikutskottet bedömtsituationen inför sitt ställningstagande. Vi anser att en ytterligare, merklarläggande utredning i vid bemärkelse och med större perspektiv måsteföretagas samt nytt förslag föreläggas . Den påbörjaderegionala trafikplaneringen som skall vara utförd den måste beaktasnär det gäller den framtida planeringen av SJs organisation. Det är ingen nyhet eller något nytt tänkande,ej heller det vill jag säga till något partitaktiskttänkande att man vill ha så klara utredningar som möjhgt, sett ur allaaspekter, innan beslut fattas när del gäUer så genomgripande förslag sompropositionen 1971 innebär. Detta inte minst med tanke på degenomgripande förändringar på lokalplanet som kommer all ske om propositionentill äventyrs skulle vinna kammarens gillande. förvånar sig över att man inte kunde vinnaenighet i utskottet. Ja, , jag är verkUgen också förvånad överatt inte den socialdemokratiska utskottsminoriteten kunde acceptera denna regelom en allsidig utredning i en stor fråga, innan beslut fattas. Man kan frågasig var de pohtisk-taktiska spekulationerna gör sig gäUande. Jag tror svaret ärentydigt i det här fallet, . Det är ju vedertaget att man - settur aUa aspekter - skaU ha en klar utredning, innan man fattar beslut. Osäkerhetenär stor även i fråga om personalens framtid. har dettakommit tiU uttryck i de berörda områdena , och . helt riktigt inne på förhållandena i , och jag förestäUer mig attförhållandena inte på något sätt är annorlunda i vare sig eller . Reservanterna tycks också vara osäkra i detta fall. a. följande: "De verkningar som organisationsförändringarnakan komma alt medföra för personalen måste sålunda lösas med beaktande av de anstäUdasönskemål och situation- ." Det är helt naturhgt atl så skall ske.SäkerUgen är vi alla överens om del, vare sig vi hör tiU utskottsmajorileteneller reservanterna. Hänsyn skall tas till personalen och till dess aktueUabehov. Men reservanterna har så all säga en reservation ireservationen när de skriver, som jag citerade. Det skrivna ger nämhgen beläggför att personalfrågan inte är löst, trots att denna omorganisation enhgtpropositionen skall vara genomförd . Atl kammaren biträder utskottets hemställanmed anledning av motionerna 1523, 1524 och 1 545-1554 - sålunda samtligaavgivna motioner - om avslag på propositionen 147 och om skrivelse till Kungl,med begäran om ytterUgare utredning och nytt förslag angående regionalorganisation av SJ är det enda reaUstiska och länkbara. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Ändrad regional organisation av SJ Idetta anförande instämde fröken (). HerrMELLQVIST (s) kort genmäle; i Heden har här gjort sig tilltalesman för personalen, men om del är någons intressen som man här försökttillvarata i samband med rationaliseringen så är det just personalens. Det harträffats en överenskommelse centralt meUan och , där man i ett tolvpunktsprogram just har tagit hänsyn till personaleni aUa avseenden. Tänk om man gjorde på samma sätt inom andra företag, som stårherr nära! Jag tänker här på den väldiga rationahsering som gjorts inomslakterier, mejerier och liknande företag. Då kanske också den personalen hadefått samma trygghet i anstäUningen som den statliga personalen har även när mantvingas vidta ingripande åtgärder. Reservanternas resonemang är bara hypoteser, sade herrPersson. Nej, det är inte hypoteser. Resonemanget bygger på ettutredningsresultat, som presenterades 1969 och som har varit ute på remiss tiUen lång rad instanser. De remissutlålanden som majoriteten i oUka sammanhanghar presenterat är av den beskaffenheten att man kommer att länka på den gamlarefrängen "FörgyU vad du kan förgyUa". Det är det man försöker görahär rakt igenom. Det sades också att beslutet är taktiskt betingat, och delär precis vad jag har framhålUt med hänvisning tiU vad de två stora borgerhgatidningarna skrev, nämUgen att den borgerUga utskottsmajoriteten av taktiskaskäl förhindrar ett förnuftigt genomförande av rationahserings-förslaget. Viinstämde just i den bedömningen att det inte kan vara andra Nr 151 skäl än just taktiska som gjort att ni hamnat i den situation som Torsdapen den utskollsmajoritelen nu befinner sig i och som kan medföra attförslaget 16 december1971 JP" Ändradregional organisation av SJ i Heden (c) kort genmäle: Mina bedömningar bygger inte på någratidningsskriverier, varken borgerhga eUer socialdemokratiska.Tidningsskrivande kan inte hgga till grund för en sakUg debatt eUer förriksdagsbeslut. Beträffande personalfrågan vill jag säga, alt om del ärtänkt så som gör gäUande, så innebär det alt denpersonalminskning som skall göras måste ske så sakleliga, och då kommer inteheller de besparingar som är förutskickade att kunna göras. Då blir övergångstidenganska lång, med uppsägningar på lång sikt och med en så att säga naturhgavgång. Därmed kommer också lönekostnaderna att rätt vara istort sett oförändrade, såvida man inte vill företa omflyttningar ochförflyttningar med därmed förorsakade svårigheter för de berörda. Jag finner ingen anledning att ingå i polemik med hertMeUqvist beträffande slakteri- och mejeriorganisationernas agerande; det hörinte tiU den här saken. Vi diskuterar nämhgen nu SJs framtida organisation. Förslaget bygger enhgt på en utredning från1969. Det är ingen som har påstått att det inte gjorts någon utredning, men delär en intern och ensidig utredning som bara tar hänsyn till de förelagsekonomiskaaspekterna och inte de många andra intressen som kommer in i bilden. Vi fårkomma ihåg, ärade kammarledamöter, atl SJ inte är något vanUgt företag utan ettföretag som skall betjäna hela det svenska samhäUet; saken har alltså även ensocialpoUtisk aspekt, som inte får bortses ifrån. () kort genmäle; Ingen personal kommer att avskedas på grundav den rationalisering som SJ vill genomföra. SJ har enhgt beslutskyldighet atl bedriva sin verksamhet efter företagsekonomiska principer. Jag förstår mycket väl att mittförsök att skildra hur det går till inom företag på den privata sektorn intepassar ; jag förstår att det bränns, för där tar ni inte de hänsynnär ni genomför rationahseringsål-gärder som man gör på den statUga sidan. Och,hert , här rör det sig om 200-250 personer, men när man harrationahserat bort 1 500 personer har det varit tyst i . HerrPERSSON i Heden (c) kort genmäle: Jag föreställer mig alt underårens lopp har uppmärksammat kammardebatlerna om SJ, om dess organisation ochdess trafikpohtik. Det har sålunda inte varit så värst tyst kring denproblematiken. Jag skall gärna diskutera hur enskilda förelag drivsföretagsekonomiskt, men i det ansträngda tidsläge som vi nu befinner oss iskuUe det inte bU så värst uppskattat bland kammarledamöterna. SkaU man somherr MeUqvist nu påstår se saken ur företagsekonomisk synpunkt, så betyder rationahseringen all de 200-250 personer somberörs måste Nr 151 avskedas den I juh. Annars kommer inte heller de besparingar att kunna den göras som det här har talats om. Trafikpohtiken bygger på den grundläggandetanken att man skall tUlgodose de växande och alltmer differentieradetransportbehoven genom etl kombinerat utbud av transporttjänster från de ohkatrafikgrenarna där var och en dessa får möjUghet atl göra sig gällande eftersina kostnads- och marknadsförutsättningar. har spelat och bör även i fortsättningenspela en viktig roU inom transportsektorn, där det finns uppgifter såväl inomperson- som godssektorn som i särskUd grad lämpar sig för statens järnvägar.Ett viktigt moment i trafikpolitiken har också varit att ge SJ möjhgheter atthävda sig på etl rättvisande sätt.