prot · FU0998 · 1971-12-31 00:00:00 — Märk väl att vi har 65 000flera personer ute i arbetshvet än vad vi hade , när allavar av den uppfattningen att vi hade en pinsam överkonjunktur och en pinsambrist på arbetare i vårt land. Det finns förklaringar tiU detta. Under fjolåretberedde vi i det här landet arbete åt 50 000 personer som kom från andra länder.Dessutom marscherade i runt tal 50 000 kvinnor ut påarbetsmarknaden, vilka tidigare inte hade räknats m I arbetskraften eller gåttut I produktionen. Vi har genom dessa båda omständigheter en arbetsstyrka somär 100 000 personer större än den var , och vi har enarbetslöshet som är 20 000 personer större än . Det betyderföhaktligen att vi ändå dess bättre har en hög aktivitet i folkhushållet, ävenom arbetslösheten enligt majräkningen är , en arbetslöshet somInternationellt betraktas som mycket moderat och blygsam, en arbetslöshet somkommer att gå ned under de närmaste månadema men som naturhgtvis med hänsyn tiUden kommande vintem tarvar all erforderUg uppmärksamhet. Låt mig erinra om att det ännu Inte är något land oavsett vUken pohtisk färg det-har på regering och finansminister som harvågat sig på att introducera den här, jag vågar säga horribla idén medindexreglerade skatter. Och om man utgår ifrån jag kommer tillbaka till den trådjag avbröt att vi har god gång på motom i den svenska ekonomin, är detnog ganska rimhgt att anta att vi får dras med prisstegringar som håUer sigkring . Jag har sagt mellan , men det varmed en lugnare utveckling i omvärlden än och det är möjhgt att jagreaUstiskt skaU hissa upp mig tUl någonting på för en normalprisstegring, såvida inte utveckhngen ute i världen bhr enhelt annan. Men om jag erinrar om att prisstegringen under fiolåret inom aUaOECD-länderna var och några tiondelar därutöver, är det nog ingen sompå allvar tror att man kommer tillbaka till något slags stabilt prisläge inomöverskådlig tid. Har vi då en prisstegring med, låt mig säga, ,betyder en indexreglering av skatteskalan att det till statskassan rinner in800 mihoner mindre än i annat fall. Men kan Inte statskassan vara av med dessapengar? Ja, det beror aUdeles på! Det är möjhgt att dessa 800 mihoner skahanvändas tUl en förstärkning av folkpensionema, en förstärkning avfamiljepoUtiken, en förstärkning av arbetslöshetsförsäkringen, en förstärkningav syssel-sättningspohtiken, vUken kostar bortåt 2,5 mUjarder. Jagtycker att under sådana förhållanden är pengama bättre använda än om deautomatiskt faller ut, tlU var och en procentuellt hka men materieUt och Ikronor räknat med en så avgjort större effekt på den högavlönade eUer bättrebetalda än på den lågavlönade och sämre betalda. Herrarna har en annanuppfattning där herrama och damen skulle jag kanske säga. Det Ugger kanske entanke bakom det. Ni representerar ju inte för ro skull folkgrupper som har denväsenthga förankringen just hos människor som har det bättre stäUt här i landetoch ogillar den skattepolitik som socialdemokratin har drivit fram och sominneburit jag erkänner det en ganska klar omfördelning av skattebördan imotsats till vad man tidigare rent automatiskt räknade med. Så sade någon jag tror att det var ochkanske även kammarens andre vice talman att när Sträng gör sin jämförelse medskattetabellerna, glömmer han bort mervärdeskatten. Ja, jag tog inte medmervärdeskattens konsekvenser, och jag tog inte med konsekvensen av de höjdafolkpensionema, de justerade bambldragen eher någonting av detta, utan jag höllmig till skatten. Det blir inte någon större skiUnad om jag lägger In mervärdeskattenoch om jag tar med effekten av de ökade barnbidragen, bidragsförskotten ochfolkpensionerna allt detta som kommer att slå ut just på de grapper som vi iförsta hand vill se om. Sedan är det tämhgen meningslöst att här böqa åberopanationalekonomiska vetenskapsmän. Jag har naturhgtvis läst han sitter med I det planeringsråd där jag är ordförande, och hanhar med jämna mellanrum möjUgheter att undervisa mig och tala om dessa frågor.Men när man gör ett sådant där enkelt påstående det var väl somgjorde det; hert har alltid en benägenhet att slarva med analysen närhan kommer upp i talarstolen. Han säger att här i vårt land har det skett enrelativ förändring så tih vida att det har bhvit mindre och mindre över tiUden privata konsumtionen. Då kan ju den oinitierade därav dra slutsatsen attdet aren alldeles galen utveckhng. Jag tycker att vi har en riktig utveckhng jag chockerar med att säga det. Vi har en nationalprodukt att fördela, och den skahdelas upp på konsumtion, privat eller offentlig, och investering, privat elleroffenthg. Vi har fått ned konsumtionsdelen från 75till något , relativt sett, Ä andra sidan har investeringsdelenökat från 25 tiU - tlU . Det senare ärnödvändigt för tiUväxten och utbyggnaden . Om mim därför gör den där enkla relativa jämförelsen, får man inte ut någontingom var själva käman I problemet hgger. Trots denna relativa förskjutning visar den intemationeUastatistiken, som jag dock brukar ta med en viss varsamhet och en vissreservation, att bland alla stater jag vågar väl säga på hela detta jordklot,men jag skah inskränka mig tiU de 14 industrinationer som samlar upp sinstatistik på I kommer som nr 1 Förentastatema, som I privatkonsumtion årUgen kan dela ut tiU varje medborgare för ettvärde av . Som nr 2 i världen kommer , som tiU var och enav sina medborgare i privatkonsumtion kan dela ut ett värde av 10 521 kronor.Sedan hgger alla de övriga nationerna högst respektabla och framgångsrikanationer: , , , , och väsenthgen därander. Det rör sig i allmänhet om någonting på 7 000 eller 8 000kronor per innevånare. Trots att vi haft denna relativa förskjutning har denekonomiska tillväxten i vårt land varit sådan har juproduktionen ökat pied att det bhr ännu mera kvar t, o,m, tiU privatkonsumtion, även om vi via skattema avställer tiU offentUgkonsumtion, tUl Investeringar och till mycket annat. Jag bmkar mte så oftaanvända den Intemationella statistiken, men jag blev faktiskt direkt uppmanadatt göra det här. Det är väl ändå rimhgt, när man ger sig in i sådana härdiskussioner, hen , att man försöker redovisa något så när konekt vad detär fråga om. TiU , som på nytt efterlyste finansministemspersonhga ståndpunkt tiU problemet anslutning tlU EEC, viU jag sägaatt jag förklarade detta i mitt förra inlägg. Jag tycker att bådehandelsministem och statsministern vid upprepade tUlfäUen har så klartpresenterat regeringens ståndpunkt, som jag står bakom, att jag Inte harnågonting att tillägga, SkiUle jag behöva upprepa det, kan det göras i mycketkorta och enkla ord, nämligen följande. Vår neutrahtet förbjuder oss att söka det direktamedlemskapet. Jag vet att i vatie fall mittenpartiema ansluter sig tillden uppfattningen. Huruvida de moderata gör det, vet jag Inte. fårmöjhgheter att deklarera det. Jag hoppas att han är beredd att säga att det äräven de moderatas uppfattning. Då skall jag gärna tro honom på orden. När den saken är avklarad är ju frågan därefter: Skall viarbeta för att få ett rikhaltigt samarbete med EEC, med den reservationen attsamarbetet inte får tangera eller kompromettera vår neutrahtetspohtik, ellerskall vi av någon underUg anledning försöka arbeta för att få ett mycketbegränsat samarbete? Ja, på den punkten har deklarationer givits frånregeringens sida. Vi strävar efter att få ett så vitt samarbete som möjhgt påde ohka ekonomiska områdena, med den reservationen att detsamarbetet inte får kompromettera, tangera eUer på något sätt komma i strid medden svenska neutraUtetsförklaringen, Detta är Ingenting nytt. Det har sagts gång på gång ochjag tycker att det är htet onödigt att jag står och repeterar det. Men eftertvå anfordringar från har jag kanske haft ett behov av attytterhgare imderstryka vad alla borde känna tUl Hen ställde ytterhgare en fråga: Kommer det enutredning om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun? Kammaren har jufattat ett sådant beslut, och regeringen kommer att fuUföha beställningen. Menjag har sagt att ni icke skah förvänta er jo, möjhgen i egenskapav kommunalmän, men inte som enskilda medborgare att situationen och detreala läget förändras vad man än kommer fram tiU, Stat och kommun behöver täckain sig för sina utgiftsprogram som denna kammare i stor enighet beslutar,ibland med ett visst överbud som oppositionen i kammaren kan tvinga regeringenatt ge vika för. Dess bättre händer det inte ofta, men det har hänt, och detkan hända i fortsättningen, AUa dessa kostnader skah betalas. En mer sekundärfråga är om de skall finansieras via kommunalskatten eUer via en höjdmervärdebeskattning några andra vägar finns Inte, Båda vägarna är väl för denenskilde skattebetalaren tämhgen hkvärdiga tiU sin natur. HerrHelén och jag skulle kunna tala rätt länge om det här intressanta idépohtiskautspelet om planering och reglering, NaturUgtvls är jag inte mer rädd förreglering än vad är; motsatsen är naturhgtvis fallet. Men jag viUpåminna hen om en sak i hans entusiasm för denna långsiktiga planering,som väl ändå skall tjäna som ett rättesnöre. Om man skah kunna benhårt hållafast vid planeringen med bortseende från de influenser som kommer utifrån måsteman tiUämpa en hårdare reglering och dirigering. Jag tror jag kan accepteradetta med stöne lugn och ro än vad hen kan göra, men man bör ha klart försig vad det hela Innebär, eller för bara spelade miljöpoUtiken inte på långavägar samma roll som den gör . Ett tioårsprogram som skulle ha lagts framför hade inte innehålht något ekonomiskt utrymme för mihöpohtiskainsatser, som jag förestäUer mig att vi allesammans är ense om att vimåste göra. Ständigt förändrar världen sig, stänchgt förändrar sig de politiskauppfattningarna. Detta måste ju även en planering underkasta sig, ochföhakthgen måste det bh en planering med alla de variationer och förändringarsom utveckhngen bjuder. Jag menar att planeringen måste göras år ,naturUgtvis med sikte , men utan någon övertro på fasta planersåsom medlet mot våra bekymmer. HerrFäUdin sade att vad man närmast skaU diskutera är metodema försysselsättningspolitiken. kan emellertid Inte berika debatten mednågra nya metoder för sysselsättningspoUtiken. Vi har en hel arsenal avinstrament för att klara sysselsättningen, om det behövs. Det hela är en frågaom graden, arten och tidpunkten. Jag vet att man här i debatten hävdat atttiden nu skulle vara Inne att på ett annat och avgörande sätt stimulera efterfrågan.Jag är mera tveksam på den punkten och anser att regeringen under de närmastemånadema framöver har ett tidsutrymme att awakta vad som här behöver göras. Nuhar vi inte varit overksamma. har accepterat regeringens långa rad avstimulanser det må vara en lättnad i fråga om maskininvesteringama rentskattemässigt; det må vara lättnader i investeringsavgiften; det må varalättnader på kredltpohtikens område eller det må vara en rad andra åtgärder somvi satt in. följer vi utvecklingen och är beredda och parata attingripa. När det gäller den speciella företagsverksamheten tyckerjag nog att utveckhngen ser relativt uppmuntrande ut. Jag vlU Inte draslutsatserna från dagens, om jag får säga det, mer onaturliga situation, när viallesamman går och väntar och är i tvivelsmål: får vi en uppgörelse eUer får videt inte? Men under förutsättning att det blir uppgörelse, som vi alla hoppas,är situationen lättare att överbhcka. Man får så att säga en riktigarestartplanka för den bedömning och den planering som skah göras. Industrin har dock inte varit overksam. Jag nämnde i mittförsta anförande att industrins efterfrågan på investeringssidan på ett överraskandesätt har varit aktiv under de tre första månadema det är bara denstatistiken vi har. Då kan man, som , fråga; Men varför skall i såfall Investeringssiffran värderas ned från ? Ja, jag stod den23 januari i den här kammaren och sade, att jag trodde på enIndustriinvesteringsökning av . Jag är litet försiktigare nu ochsäger . Men allt detta är värderingar och det är inte specieUt kvicktatt fråga varför vi har ändrat på det eUer att försöka få den ändringen attbetyda en motsättning I argumenteringen. Jag skuUe vUja säga tih att denfranka förklaringen i hans första anförande att man skulle få en prissänkningbara man släppte prisstoppet I det andra anförandet har modererats till kanske skulle kunna få en prissänkning. Jag tror att det var en riktigmoderatlon. Får hålla ett par inlägg till är han väl inteså långt från min bedömning i fråga om prisstoppet. Men sedan kommer tillbaka och säger,att det är på samma sätt med hyresregleringen: den har på ett abnormt sätt höjthyroma, Jag tror inte på det. Jag hade för sedan tillfälle, som jaghar sagt tidigare, att resa i ett av våra nordiska broderländer som gjorde sigav med sin hyresreglering och hyreskontroll , viU jag minnas.Folk i det landet och i den huvudstaden har sämre betalt än vad folk har i densvenska huvudstaden. Jag frågade om hyran på ohka lägenheter i den nybyggdaproduktionen och jämförde den med hyran i lägenheterna i den svenska nybyggdaproduktionen. Jag fick besked som innebar att hyroma där, trots en sämrebetalningsförmåga och i den ombesjungna fria marknaden, låg ungefär 50 procenthögre än de ligger i vårt land. Det är inte så att de gamla klassiska skriftema håller,Verkhgheten är htet annorlunda. har just behandlat hyresregleringen den debatten fördes I förrgår och jag skall självfallet inte ta upp den igen,men jag tror att all klokskap bjuder att man går försiktigt fram på den här punkten. AUra sist vill jag säga tiU kammarens andre vice talman:Då jag gjorde jämförelsen mellan de preliminära skatteuttagen tog jag det sistaåret när vi tiUämpade det gamla skattesystemet och när vitiUämpar det nya skattesystemet. Jag ställde uttagen emot varandra i sammainkomstlägen och i varierande inkomstlägen . Jaggjorde dessa båda jämförelser med samma kommunala utdebitering, och siffroma .om någon vill göra sig besväret att kontrollera dem I kammarens protokoll är ju så ovedersägliga att jag inte närmare behöver argumentera på denpunkten. Men det är en hälsosam och välbehövlig läsning för alla som bara föhermed av farten och fäller bUan över det nya skattesystemet. Dåkanske man säger att deklaration bygger Inkomster, Javisstgör den det, deklaration räknas inkomster. Det hela ärsålunda konsekvent jämförelsemässigt, eftersom beräknlngama är likartade vidbåda tiUfäUena, Det preliminära skatteavdraget beräknas ju på grundval av denaktuella kommunalskatten, dvs, på 1970 respektive- kommunalautdebitering. Det är en eftersläpning vad gäUer inkomsten, men deneftersläpningen gäUer lika i båda faUen, Jämförelsen bhr så exakt som den kanvara när man jämför det gamla systemet med det nya, och då får man dessakonsekvenser. Någongång kan en finansminister ha en huspunkt i tillvaron. Hela er väldiga uppsjöav kveralans och er förmåga att kräkas på fjolårets skattebeslut har inneburitatt en mängd människor spontant har ringt tUl mig, både på arbetet och tillhemmet på kväUama, och sagt att vi förstår inte den här debatten. Man har t,ex, sagt: Jag har ju möjligheter att jämföra det prehminära skatteavdrag somgörs nu med det som gjordes , och trots kommunalskattehöjningen - det harvarit människor som legat i de populära inkomstlägena ochnågot däröver har jag fått en skattesänkning. Dessa människor har sagtsig ha ett behov att tala om detta för finansministem eftersom ingen annan gördet. Jag tycker det är roligt att få sådana där samtal. Genom att hänvisa tiUdet föreliggande materialet har jag velat belysa och belägga vad jag har sagt,men genom er snedvridna propaganda, er ofuUständiga analys och er obenägenhetatt anstränga er för att tränga In 1 materialet har ni gett människor en skevuppfattning om fjolårets skattereform. Tyvärrfick jag Intrycket att kammarens andre vice talman hade ki-ånglat tiU det försig så pass i sitt senaste inlägg att hon får vissa svårigheter att som är kvar av riksdagssessionen ta sig ut igen. Men vi träffas välnågon gång , och det är ju möjligt att hon har funnit någon utväg tilldess. Jag är den förste att erkänna, efter att ha suttit och lyssnat påkammarens andre vice talman, att hon är utrustad med ett mycket gott förståndoch borde kunna dessa frågor. Men i sin partipolitiska iver har hon enutomordentlig förmåga att kamouflera det där goda förståndet. Det är såledesbara en vänhg anmaning att om hon nästa gång vi diskuterar skatterna inte ärså uppfyUd av partipoUtiskt nit så kommer vi mycket närmare varandra, TUlherr vill jag säga, att -visst skaU fonderna användas i konjunkturpohtiskbemärkelse. Från början var detta det enda användningsområdet, men sedantillförde vi det här instramentet ett extra användningsområde när vi skapademöjhghetema att ge det en regionalpohtisk och en lokalpolitisk mening ochinnebörd. Jag kan förklara för , att skulle vi hamna i det läget verkhgen kan tala om en recession och en lågkonjunktur, då kommerkonjunkturuyämnings-fonderna att användas i den generella form som de frånbötian var avsedda till. Men vi är inte där ännu enhgt regeringens mening ochdärför använder vi det selektiva systemet för fondema. Omfattningen är Inte engång för alla given. Man kan vara mer eller mindre generös, man kan utsträcka området i despecifika fallen utanför stödområdet, men det är en annan sak än det mergenerella släppet överallt. Det finns vissa delar I landet utanförstorstadsområdena där jag tror ger mig rätt i att det vore fel attsläppa loss fondema generellt. Jagtror således att man når den riktigaste awägningen och den riktigastetUlämpningen med den poUtik och det användningssätt som jag i mina bådaanföranden har försökt beskriva. () kortgenmäle: Finansministem varnade mig för att försöka lära honom historia. När jaghörde hans första anförande fick jag intrycket att det behövdes, men om detInte behövs skulle jag viha varna finansministem för att missbruka sinahistoriska kunskaper, ty det jag polemiserade emot var finansminlstemspåstående att det berodde på den borgerUga politiken och1930-talet - som byggde på underefterfrågan att vi hade det så dåUgt som vihade. Men så kom socialdemokratema in i bUden och räddade situationen, menadefinansministern. Och när jag påvisade att det under en stor del av 1920-taletsatt socialdemokratiska regeringar som inte tog några initiativ i den härriktningen så måste det tyda på att kunskaperna var bristfälUga, Jag skaU intekritisera socialdemokratema för att de inte tog de här initiativen, för deekonomiska teorierna föds . Man började diskutera nya vetenskapligasynpunkter på efterfrågeteorier och annat, och 1932, när Keynes' teorierbörjade tillämpas, var socialdemokratema bland de första. Men det är ingentingsom säger att, om det hade varit en annan regering än den som bUdades avsocialdemokratema och det dåvarande bondeförbundet, inte samma teorier hadetillämpats av en sådan regering. Kanske inte men något därefter.Utvecklingen sker ju på det sättet, herr finansminister. Ochså har vi indexregleringen av skatteskaloma igen. Inget land har tUlämpat dethär systemet, säger finansministem. Det kan ju möjhgen bero på vad jag har sagtförat, nämhgen att det inte finns något land som har så stark progressivitetgenomsnittUgt som vårt land och inte så höga skatter. Behovet är allt störrehos oss. Och varför skulle inte kunna vara föregångsland, vara detförsta land som inte beskattar imaginära inkomster, som inte beskattarprisstegringar? Den socialdemokratiska regeringen vill ju vara bäst i andrasammanhang. Var bäst nu för en gångs skull på det här området och genomfördenna verkhgt viktiga reform! Och behövs ökade statsinkomster, gå då och höjskatterna. Gå till så att vi får fatta beslut här och låt oss inte taautomatiska skattehöjningsbeslut utanför dörrar. Detär bra som vi har det, därför att det är framför allt de högavlönade somdrabbas, menar finansministern. Ja, finansministem har ju inte varit alldelesborta då det gäller att genomföra skattehöjningsförslag på vanhgt sätt somdrabbar de högavlönade, men vi skall inte glömma bort att marginalskatten istort sett är densamma meUan 30 00 och och . Det är alltså inte så stora variationer, utan alla de här grappemadrabbas i stort sett hka av inflationens skattekonfiskatoriska konsekvenser. Ochsedan tlU skattema. Titta inte I tabellema utan gå ut och fråga folk I gemen omhur de upplever sin situation , den vanUga enkla skattebetalaren. Då fårnog finansminister klart besked om hur de upplever sin situation. HenHELEN (fp) kort genmäle: Två avsnitt av finansminlstems senaste inlägg vill jag aUdeles entydigttacka för. Det var ett klart och bra och rejält besked vi fick om EEC, Det varockså bra att vi fick veta att utredningen om kostnadsfördelningen mellan statoch kommun verkhgen kommer. Tvåandra avsnitt gjorde mig däremot betänksam. Det var en nyhet att finansministemnu tycks acceptera en inflation på det här året. Finansministemsförhoppningar om att motverka inflationen har aUtså minskat. Den förfinansministem godtagbara inflationsmarginalen har plötshgt höjts. Det betyderatt finansministern har gett upp en del av sin kamp mot inflationen, och destoangelägnare bhr det ju då att verkhgen få fram det skydd för skatteskalor ochavdrag mot inflationens verkningar som vi har begärt. Sedangår det ju inte att pressa in debatten om planering här, menfinansministern gav en fuUständig vrångbild. Jag har inte efterlyst enreglerande bindning för en , även om jag nämnde den danskaperspektivplanen som någonting som man mycket löst kan arbeta med. Men vad jaghar begärt är en 35-årig planering där man prioriterar mellan de storautgiftema, Finansministemsäger: Ständigt förändras världen, ständigt förändras pohtikens villkor. Jagkan tiUägga; Ett är beständigt - hen Sträng vUl inte planera mer än för 12månader i stället för 36, 48 eller 64, Så kan det inte få fortsätta. De somarbetar med de här problemen åt finansministem kan inte vara nöjda med att manväher improvisation i stället för en planering, Ivad sedan gäller Investeringsfondema skiher det helt enkelt mellan den aktuellakonjunkturbedömning som finansministem gör och som vi från sidahar gjort och som delas av den övriga oppositionen. Vi menar att det ärbeklagligt att finansministem inte har velat utnyttja den investeringsvilja somfinns och som skulle kunna frigöras, om man fick använda justInvesteringsfondema, Det är verkhgen beklaghgt att finansministem begår detmisstaget. Hen () kortgenmäle: Jag är inte säker på av vUken anledning finansministem lägger ett annatordval i min mun än det jag har använt. Jag har inte kritiseratregeringen för felaktiga metoder när det gäller arbetsmarknadspoUtiken, Jagtalade om metoder och åtgärder för näringspoUtiken och den ekonomiska pohtiken. Dethänder ibland att vi har delade meningar om hur långt vi skaU gå i åtgärder medarbetsmarknadspohtiken. Men det är ändå fråga om margineUa effekter. Dengmndläggande effekten har vi ju i näringspohtiken och den ekonomiskapolitiken. Då är det inte underUgt att finansministern kan stå och säga attjag är tomhänt, I de här andra avseendena har vi jupekat på vad vi vill Vi har sagt att vi vill släppa Investeringsfonderna, vihar pekat på nödvändigheten av att öka kreditema tih företagarföreningama. Dentypen av näringshvet skulle ha kreditema åtkomhga. Vi fick tjata i flera varvoch länge, innan finansministern och socialdemokratin var med på att sänkaräntan, osv. Beträffande Investeringsfonderna verkar det som om bara ensak tilltalar finansministem. Det är att han själv sitter och bestämmer exaktvar de skall användas. Finansministern säger nej tUl att de skuUe bU generelltfria inom stödområdet och att man använder dem aUtså genereUt som ettlokaliseringsmedel, Finansministem är motståndare tlU att de släpps utanförstorstadsområdena i en konjunktur som är låg. Det finns bara en metod somtiUtalar finansministem: Jag sitter i mitt finansdepartement och diskuterar medvatie företag och bestämmer att där och där kan ni få vidta de här åtgärdema.