prot · FU0969 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag har inte kunnat finna några rimUga skäl tUl dettaavsteg. VisserUgen hörde jag av att man sktUle ge ett gottföredöme genom att besluta om ett system med dels ett grundbidrag, dels ettmandatbidrag, på det statUga området. Men då kan man inte deklareraatt man håUer på den tidigare av oss alla omfattade huvudprincipen. Det finns också en strävan att få reglema att stämma medvarandra även i fråga om detaljer. Bifalles reservationen när det gäUer detstatliga partistödet, innebär det att en sjättedel kommer att utgå som grtmdbidrag.I en av folkpartister väckt motion tUl denna riksdag anser man att en fjärdedelav det kommunala partistödet bör utgå som gmndbidrag. Och har vi lyssnattUl som har pläderat för att hälften av det kommunalapartistödet skall utgöras av grundbidrag. Finns det skäl att ha olikagmndbldragsbelopp på det statUga och det kommunala planet? Därom vet jagingenting. Man har gripit till en summa, föreslagit den, man säger att vissautgifter är Uka stora oberoende av partiernas mandatantal, men man talar inteom vUka utgifter det är och hur mycket de uppgår tUl. Det finns ingaundersökningar på det här planet. pågår mom kommunalforskningsgruppen vissaundersökningar som kommer att visa hur det kommunala partistödet användes. Detkan ge oss vissa håUpunkter för bedömningen, men det har vi inte förnärvarande, utan det bUr rena höftnlngar som vi griper till. Det ter sig förmig orimUgt, för så vitt man inte kan anföra aUdeles särskUda skäl, att haolika fördelnlngsgnmder på det statUga och det kommunala planet, att man harett grundbidrag på det statUga med en sjättedel och kanske en fjärdedel på detkommunala planet etc. Men man har också resonerat om vissaspärregler. Man har nämligen hävdat att partistödet inte skaU befordra enlångtgående partisplittring. Men var skaU man då sätta in dessa spärregler? Hurgör man med ett parti som bUr företrätt i I kraft av 12-procents-regeln?Är det riktigt att ett sådant parti skall ha ett grundbidrag, medan ett partisom har en jämnare spridning av sma sympatisörer över hela landet och inteuppnår mer än låt mig säga inte skaU få det? Jag har fäst mig vid att man i en av motionema önskar, attgmndbidraget Inte skaU utgå tlU ett parti som har ett mandat i enkommunalfiUlmäktigeförsamUng eUer i ett landsting, utan att man skall sättaregeln Utet högre och sedan reducera bidraget. Visst är detta tänkbart, menvilket mandatantal är då det riktiga? SkaU man säga att man skall ha en tiondelav mandaten i ett landsting eUer en fuUmäktige-församUng för att få fiUltbidrag och att sedan bidragen skaU reduceras? Det finns Inga som helstutredningar på den punkten. Vi vet Ingenting om detta, och det är väl naturligtatt vi prövar aUt detta på en gång. Det finns enUgt min mening två skäl mot att man åena sidan begär utredning när det gäUer det kommunala partistödet och å den andra önskar Införa nyaregler för det statUga partistödet. Det ena är att man därmed upphäver densamstämmighet i fördelningsgrundema som vi aUa tidigare ansett vara riktig. Detandra är att man improviserar en ordning, vars betydelse man inte vet något omi fråga om vare sig det kommunala eller det statliga partistödet. Låtmig tUl sist, hert talman, få Instämma 1 den glädje som vissa andra talare gettuttryck åt över att vi nu är eniga om att det skaU finnas både ett kommunaltoch ett statUgt partistöd. Här har erinrats om 1965 års stora debatt. Vi somdeltog i den eUer upplevde debatten som lyssnare har säkert i minnet denhårdhet och den fränhet som kännetecknade denna debatt. På principiella grimdergick man tiU angrepp mot allt vad partistöd hette. Det gjorde de moderata ochdet gjorde vissa folkpartister. Man utmålade aUa de faror som man ansåg skullefölja med Införandet av ett partistöd. Någraav motståndsmännen har lämnat . Dit hör folkpartisten vonFriesen och högermannen i Tumhult. Säkert är det många av oss sompåminner sig det tal som den dåvarande förste vice talmannen herr . Det formade sig tUl ett lovtal tiU vår fattiga politik ,då det fanns idealitet, hänförelse och offervilja bland imgdomen. Andraav motståndsmännen hör fortfarande tiU . Det gällerexempelvis och . Jag tror nu mte att någon av dem kommeratt rösta emot sina partier I detta faU trots att dessa har begärt en ökning avpartistödet. Det vare mig fjärran att kritisera dem. Självklart skall man läraav erfarenheten. Men jag gläder mig över att partistödet inte har fått deföljdema för den svenska demokratin att de ursprungliga motståndarna fullföljersitt motstånd utan att de nu t. o. m. vill höja anslagen. Hert (): Det är ju aUtid möjUgt att i oUka lägen konstruera svårigheter på detsätt som gör här. PersonUgen kan jag mte Insevarför man nödvändigtvis behöver koppla Uiop frågan om ett grundbidrag på 1mUjon kronor tUl i representerade partier med en utredning om utformningenav det framtida kommunala partistödet. tar sedan upp en diskussion angående det kommunala partistödet, därhan pekar på de svårigheter som även vi motionärer har pekat på. Det är därförvi accepterar att det skaU göras en utredning angående utformningen av detkommimala partistödet. Det är bara det att i betänkandenr 28 har reservantema krävt att man tUl riksdag skall kunna lägga detförslaget. Det skaU inte bU så att den här frågan begravs i en utredning så attorättvisorna skall konserveras under en följd av år. Jag är helt medveten omsvårigheterna på det kommunala planet, men jag tycker att man skaU kunna lösade svårigheterna tiU riksdag. i säger att det är många som har ändratmening . Det har han alldeles rätt i. Det sades en väldig massakonstiga saker om partistödet när det infördes. Det vet jag rätt väl eftersomjag hade en rad debatter landet runt just om partistödet och deförslag som hade väckts i boken . Närpropositionen kom 1965 kritiserade jag regeringen för att den avvisade tankenpå grtmdbidrag och för att man där på sma håll avvisade principenom statUgt partistöd. Sedandess har utvecklats i rätt riktning. Det står nu nästan enigt bakomtanken på partistöd. Socialdemokraterna har däremot inte utvecklats förtånmöjUgen för att få med vpk på voteringen utan år sagt nej tlUtanken på grundbidrag. Omdet därför var rimUgt att kritisera både regering ochopposition så är det nu från samma utgångspunkter rimligt att kritisera enbartregeringen. Det är vad som har hänt . HerrJOHANSSON i (s): Den senaste deklarationen som gjorde var väl författadutan någon närmare anknytning tUl det inlägg som jag höU. Men jag viUesvara att vi syftar tiU att få fram ett förslag tiU . Då får man den samtidiga prövning av det statUga och det kommunalapartistödet som jag anser vara det riktiga i detta faU. Närdet gäller det kommunala partistödet, som och jag mest harsysslat med, så är det ju mte möjUgt att få ett förslag förrän tidigast tUl1972 års riksdag. Därom är vi väl eniga. Men det finns sådana koppUngar meUandet statUga och det kommunala partistödet att det är riktigt att man får enöversyn av dem båda på en gång. HerrWERNER i (vpk): Jag vUl bara konstatera att det fmns en majoritet här i förprinciperna om ett grundbidrag. Sedan kan man inom utredningen överväga hur detskaU utformas. Det finns olika omständigheter som bör beaktas, och dessa fåren utredning överväga. Det gäller bl. a. frågan om omfattningen av partiemaspress. Menvi anser det också helt nödvändigt att träffa beslut om nya regler förpartistödet, och även för det finns det en majoritet här i , vilketaUa bör vara på det klara med . Vårtmotionskrav om en översyn, där frågan om grundbidrag och stöd skaU utredas ävenför partier som inte har uppnått 4-procentsgränsen, kommer tydligen att bifaUasatt döma av den debatt som har förts i kammaren . Under de här förutsättningama är vifrån vårt parti beredda att stödja utskottets hemstäUan I denna fråga. talade om att man "syftar tUl"att ha ett förslag tiU riksdag. sagt ifråndet i sin skrivning, hade mycket av den diskussion som vi har Nr 69 fört i dagvarit onödig. är inte detta utsagt, och det är därför som vi den motionäreroch även reservantema kräver att skaU fastslå 23 aprU 1971 att detskaU utsägas att förslaget skaU vara klart tUl 1972. Ändrade regler för Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på blfaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av i Luttra m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 27 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen av i Luttra Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resiUtat: § 6 Ändrade regler för kommunalt partistöd Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 28 i anledning av motioner om kommunalt partistöd. (Detta betänkande hade debatterats i samband medbehandlingen av betänkande nr 27). 1 detta betänkande behandlades motionen 1971:541 av m. fl., vari hemstäUts attriksdagen för sin del beslutade om ändring av lagen om kommunalt partistöd ienlighet med vad som anförts i denna motion, motionen 1971:549 av herrar och , varihemstäUts att skulle antaga av motionärema angivet förslag till lagom ändring i lagen om kommunalt partistöd. att i anledning av motionema 1971:541 och1971:549 hos Kungl, Maj:t hemstäUde om översyn av lagen om kommunalt partistödI enlighet med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av herrarLarsson i Luttra (c), (), (), i (c), Wemer iMalmö (m), Schött (m) och MoUn (fp), vUka ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledning av motionema 1971:541 och 1971:549 145 Ändrade regler för kommunalt partistöd Maj:t anhålla om förslag till nästa års riksdag om ändrade regler förkommunalt partistöd i syfte att Införa grundbidrag i enlighet med vadreservantema anfört. Jag ber att få yrka bifall tUl reservationen. Hert i TroUhättan (s): Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottetshemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Proposirioner gavs på bifaU tiUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av i Luttra m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 28 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av i Luttra Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resiUtat: Nr 21 i anledning av Kungl. Maj :tsproposition angående godkännande av protokoU angående ömsesidig befrielse avluftfartsföretag och deras anställda från erläggande av skatter, upprättat ianslutning tlU överenskommelsen meUan och De SociaUstiskaRådsrepubli-kemas Unions regering rörande luftfartsförbindelser den 31 mars1956 Nr 4 i anledning av motion om inrättande av handikappråd ivarje län Nr 6 i anledning av motioner om vård av och åtgärder tiUstöd för psoriasissjuka, m. m. Nr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendeavtal om läkamtbUdning vid kommunala undervisningssjukhus m. m. Nr 9 i anledning av motion angående förfarandet vidtUlsättande av läkartjänster Nr10 i anledning av motion om en utredning angående sjukvårdskostnaderna förtrafikolycksfall, m. m. KammarenbiföU vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §8 Ang. åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i Ang.åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i Henstatsministern erhöU ordet för att i ett sammanhang besvara dels herrHeléns (fp) framstäUda InterpeUation, nr 101, dels iTyresö (vpk) i kammarens protokoU för intagna fråga, nr 185, delsock i (c) i kammarens protokoll för den 13 aprUintagna fråga, nr 186, tiU herr utrikesmlnlstem, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att lämna enredogörelse för de omständigheter i svensk lagstiftning och förvaltningspraxisoch eventuella brister i poUsens arbetsresurser som gjort det omöjUgt att tidigareförhindra terrorverksamhet från den organisation som verkat iSverige och Ugger bakom det avskyvärda dådet mot ambassadör iSverige samt att redogöra för regeringens avsikter att söka förhindraorganisationer från att bedriva terrorverksamhet I . HerrWemer i har frågat mig vilka slutsatser jag mot bakgmnden av inträffadehändelser nu är beredd att dra i fråga om de i verkande kroatiskaseparatlstgmppema och om behovet av åtgärder tUl skydd för i boendejugoslaviska medborgare. i har frågat utrikesministern om han är beredd att lämna enredogörelse för dels regeringens syn på de poUtiskt motiverade tertordåd somhar förekommit bland utländska medborgare i , dels vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att bereda skydd för dem som befaras bU utsattaför ytterUgare dåd. Denna fråga har överlärrmats tUl mig för besvarande. Jaghemställer att få besvara interpeUationen och de enkla frågorna i ettsammanhang. Innanjag kommer in på själva svaret vill jag än en gång ge uttryck åt svenskaregeringens djupa beklagande av de tragiska händelser som ledde fram tiUambassadör bortgång. Ambassadör var en mycket uppskattadrepresentant för sitt land. Den känner den djupaste avskyför de våldshandUngar som har begåtts. Regeringen har, som jag strax skaUutveckla närmare, för avsikt att använda aUa de medel som står tUl buds i enrättsstat för att förhindra fortsatt verksamhet av detta slag. Undersenare år har antalet till invandrade utländska medborgare ökatkraftigt. Det övervägande flertalet har anpassat sig tUl de nya levnadsviUkorsom möter dem här. De gör en värdefull insats i det svenska samhäUet. Mångaav invandrama är givetvis politiskt verksamma. Bland dem finns vissa gruppersom ägnar sig åt politisk aktivitet som har sin grund I hemlandets förhållanden. Några hinder för sådan aktivitet uppställs den 23 aprU 1971 Ang. åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i numerainte så länge den utövas i former som är förenliga med svensk lag ochdemokratiska principer, men jag viU framhålla att vi har haft enmindre liberal instäUning till detta slag av politisk verksamhet. Vi äroförhindrade att återgå tUl vad som har gäUt tidigare. Det allvarUga som har inträffat är att vihar kunnat iaktta att det inom vissa grupper av utlänningar har förekommit våldoch hot om våld mot personer som omfattar andra åsiktsriktningar. Medlemmar avterroristgrupper har begått de grövsta våldshandlingar mot jugoslaviskambassad- och konsulatspersonal. Vi står här inför händelser som vi tidigarehar förskonats från i vårt land. Situationen är allvarlig och medför svåra ochdelvis nya problem. För förståelsen härav är det väsentUgt att klargöra vadslags verksamhet som vi här har att göra med. Bland de kroatiska invandrama i vårt land förekommer ettflertal föreningar som har oUka politiska och andra syften. De består av skUdagrupper som ofta är splittrade sinsemellan och inbördes. Sammanslutningarnasaknar för det mesta fasta medlemskadrer och anknytning tUl bestämd ort. Ivissa av dessa sammanslutningar ingår gmpper som har anknytning tiU den s. k.Ustasjaorganlsationen, som verkar för Kroatlens skiljande från ochsom bedriver verksamhet i flera västeuropeiska länder, i ochAustraUen. Ustasjarörelsen utnyttjar de grövsta våldsmetoder för sina syften.Vi har kännedom om att det i fmns en kroatisk organisation som ärhemlig och vars medlemmar uppmanas tUlhöra andra kroatiska organisationer föratt dölja sin anknytning till Ustasjarörelsen. Ett mycket ringa antal kroaterhär i landet torde tiUhöra denna organisation. Av vad jag nu har sagt framgår att stora svårigheterföreUgger att kontrollera den verksamhet som pågår inom dessa organisationer.Polisen har tUlbaka ägnat särskUd uppmärksamhet åt dessa grupperpå grund av den våldsideologi som omfattas av en del av deras medlemmar. Undersenare tid har vid husrannsakan och kroppsvisitation beslagtagits ett ickeobetydUgt antal vapen. Men polisens verksamhet när det gäller att förebyggavåldshandUngar bestäms av den i en rättsstat som vår gäUande ordningen attIngripande kan ske endast när välgrtmdade rrusstankar om brott ellerförberedelse till brott föreUgger. Vi skall håUa fast vid dessa rättsprinciper,men jag viU betona att aUa medel som står tiU buds I en demokratisk stat skaUtUlgripas för att förebygga och hindra våld i poUtiskt syfte. Våldsdåd av den art som vi nyUgen har fått bevittna kan iregel utföras endast om gärningsmännen förfogar över effektiva hjälpmedel somvapen eller sprängämnen. Det är också känt att antalet vapen som är i omlopp påden Ulegala marknaden har ökat i betydande grad . Därför är detav största betydelse att så långt som möjUgt imderlätta polis- ochåklagarmyndighetemas verksamhet för efterspanande och uppdagande av olagainnehav av vapen eller sprängämnen. Det gäller inte minst vapeninnehav bland dekategorier av in- eller utländska medborgare som på gmnd av sin politiskaaktivitet eller andra Uknande förhållanden kan misstänkas för att på Ulegal väganskaffa vapen i syfte att använda dem i en terroristisk verksamhet av häråsyftad art. Detta förutsätter emellertid att berörda myndigheter har vidsträckta möjligheter att använda tvångsmedel föratt genomföra nödvändiga och effektiva undersökningar. Det är också av vikt attolaga innehav av vapen eller sprängämnen blir imderkastat stränga påföljder somkan antas ha en avskräckande effekt. Vidare bör det finnas vidsträcktamöjUgheter att ur landet avlägsna utlänningar som har befunnits skyldiga tillolaga Innehav av sådana vapen eller sprängämnen som kan tänkas komma tillanvändrUng i samband med poUtiska terrordåd. Pågrund av vad jag nu har sagt har regeringen i proposition, som har lagts framför , föreslagit att anta förslag till vissa ändringari vapenförordningen och förordningen om explosiva varor. FörfattningsändringamaInnebär en väsentUg skärpning av straffen för olaga innehav av vapen ochsprängämnen. En sådan skärpning av straffskalorna är uttryck för att olagainnehav av vapen eller sprängämnen bör ses som ett allvarligt brott. Det fårförutsättas att poUs- och åklagarmyndigheterna med den nya syn på detta slagsbrott som har kommit till uttryck i den nya lagstiftningen kommer att ibetydUgt ökad utsträckning tUlämpa husrannsakan och kroppsvisitation som medeli sin spanings- och utredningsverksamhet rörande brott av denna art. Man kanäven utgå från att domstolarna vid sin straffmätning beaktar de avsevärdarisker för den allmänna säkerheten i samhäUet som är förbundna med att personersom kan misstänkas begå politiska terrordåd eller andra våldshandlingarolovligen skaffar sig eller Innehar skjutvapen. Det finns anledning räkna medatt de nya reglema skall kunna få en betydande effekt i samhäUets ansträngningaratt förebygga och bekämpa våldsbrott av det aUvarUga slag vi harupplevat. Somjag har framhålUt bör det finnas vidsträckta möjUgheter att från Sverigeavlägsna personer som genom t. ex. olaga innehav av vapen eller på annat sättkan anses utgöra ett hot mot den allmänna säkerheten i samhäUet. Det bUrhädanefter möjUgt för domstolarna att besluta om förvisning av den som gjortsig skyldig tlU olaga innehav av vapen eller explosiva varor. Man kan räkna medatt de som bUr dömda till fängelse för olaga innehav av vapen eller sprängämnenregelmässigt kommer att förvisas, om inte särskUda skäl talar för att de bör fåstanna i landet. JagvlU vidare erinra om att utlänning i vissa fall kan utvisas ur riket iadministrativ ordning. a. kan regeringen besluta om utvisning när det ärpåkaUat av hänsyn tiU rikets säkerhet eller i övrigt är i statens intresse.Beslut om utvisning skall alltid innehålla förbud eller för alltidför den utvisade att återvända till . Den nu nämnda möjUgheten tUlutvisning har inte utnyttjats imder de , men jag vlUframhålla att den våldsaktivitet som utövas av vissa grupper kan föranledaregeringen att tiUgrlpa utvisning på denna grund av personer som kan befarasbegagna våld för sina politiska syften. En omständighet som därvid bör beaktasär att vederbörande olagUgen Innehar vapen eller har begått.annat brott.Regeringen har beslutat att låta utreda vilka lagändringar som krävs för attskapa ökade möjUgheter att härifrån snabbt avlägsna den som kan befaras begåvåldshandUngar. Jagvill också framhålla att polisen tUlbaka har väsentligt ökatsina insatser för kontroll av de utländska organisationer och de utländskamedborgare som kan befaras tUlgripa våldshandlingar Ang.åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i Ang.åtgärder mot utländsk terrorverksamhet i och för skydd åt dem somkan tänkas bU utsatta för sådana handlingar. Av vad jag nu har sagt framgår attregeringen ser mycket allvarUgt på vad som har Inträffat och vidtar de åtgärdersom är förenUga med våra rättsprinciper för att förhindra våldshandUngar av detslag som vi nu har fått uppleva. Jaghar nu redovisat hur regeringen ser på de våldshandUngar som har begåtts ochregeringens åtgärd med anledning av dessa. Jag vUl med skärpa understryka attvad som har skett Inte får utnyttjas i försök att skapa aUmän ovilja mot deutlänningar som verkar i vårt land. Jag har i stället aUt skäl att framhålla deutomordentUga värden som har tillförts vårt samhälle av dem som har kommit tilloss från andra länder och uttrycka vår känsla av vänskap och soUdaritet meddem. Hert (): Det är mycketstora delar av statsministerns tal som man kan instämma i, och jag gör det nunär jag tackar honom för svaret, inte minst då de ord han slutade med. Jag tänkerockså på den klara åtskillnad han gör mellan stora Invandrargrupper somtillfört vårt land utomordentUga värden och de små grupper som genom att iSverige utöva terror inte bara sätter demokratiska frihetsvärden på spel föross aUa utan också hotar andra medborgare med kroppsligt våld och rent avritualmord. Jagtänker på den beslutsamhet som regeringen nu ger uttryck för "att användaalla de medel som står tiU buds i en rättsstat för att förhindra verksamhet avdetta slag". Jag tänker på statsministerns fasthållande vid atti en rättsstat ett Ingripande kan ske bara när välgrundade misstankar om brotteUer förberedelse tiU brott föreUgger. De mänrUskor eUer stater som Integodkänner en sådan distinktion står sannolikt diktaturen nära eller bekännersig rent av till tanken på sådana övergrepp mot enskUda människor. Detär kanske ändå naturUgt om några frågor tränger sig fram i den lugna dialog somjag hoppas att vi skaU kimna föra även kring en så djupt upprörande händelsesom det avskyvärda dådet på här i . Reaktionen iJugoslavien har fört den svenska allmänheten i kontakt med spänningar meUanfolkgrupper, med rester av gångna tiders oförsonlighet och blodshämnd, med kravpå en summarisk rättskipning som känns helt främmande i den svenskakulturkretsen. Just genom dessa reaktioner efter ambassadör djuptbeklagUga bortgång har många kanske förstått att det rör sig om ett händelseförlopp,överfört tUl svensk mark från ett land med grymmare krigserfarenheter än vihelt kan förestäUa oss. Ändå frågar sig många: Har inte personer och grapper sålänge gått över gränsen för den poUtiska aktivitet som vi här i landet tUlåterdem som fått poUtlsk asyl som flyktingar eller som komnut hit för att leva härpå andra grunder? Några formulerar frågan mera direkt: Har inte regeringen haftanledning att tidigare överväga åtgärder av den typ som medlemmar av den s. k.Ustasjarörelsen nu tvingat fram genom sin senaste aktion? Själv anser jag migbara ha rätt att gå så långt att jag vUl betona att regeringen sedan åtskilUgtid har varit informerad om de växande risker som verksamheten från de i celleroch grupper organiserade Ustasjamedlemmama har fört med sig. Dåfrågar man sig: VUka slutsatser kunde det ha lett tUl?