prot · FU09103 · 1971-12-31 00:00:00 — Utskottets ordförande hade på en punkt i sittml blivit behäftad med minnesfel, när han påstod att jag hade sagt att vi iutskottet fick material till vårt förfogande angående detnya projektet. Jag sade att materialet var tämUgen knapert vi fick nämUgen enkarta oss förelagd med en annan inritning av tunnelbygget. Sedan säger utskottets ordförande: inte GälUvarekommun och skaU inte gruvarbetarna ha rätt att få en väg, så att de kan ta sigin i det här området? Då kan man fråga: SkaU inte samerna ha rätt att fåbehålla det här området i orört skick? Jag har tidigare relaterat vissa delar av den skrivelsesom Sörkaitums lappby har sänt tiU näringsutskottet och där man säger; "Den tUltänkta vägen mellan och gårockså genom hvsviktiga kalvnings- och renbetesland. har Inte gjort klart för de beslutande myndigheterna var man tänker lägga de oerhörda sten massor som frigörs vid tunnelbygget.---------------------- Det planerade s. k.meUanpå- slaget vidtunnelbygget Ugger i Autajaureområdet och kommer mitt i lappbyns kalvnings- ochkalvmärkningsområde, som därigenom går helt förlorade." Det är klart att det är dessa skäl som har varit avgörandeför oss när vi har reserverat oss dels mot förslaget, dels mot den planeradevägbyggnaden. säger: Ni talar ju ingenting om arbetsmiljö- ni talar bara om naturvårdsmiljö, och arbetsmiljön är ju en betydhgt störreoch viktigare fråga att diskutera. Men i nästa mening säger inte in andra miljöfrågor än dem som vi talar om! Ja, vad skaU vi håUaoss tiU, ? Skall vi diskutera naturvårdsmiljö eller skall vidiskutera arbetsmiljö? Det är nog riktigt som sist sade, att viskaU hålla isär de här begreppen, även om de i viss mån kan sammanfaUa. Och jag tycker inte att vi frånoppositionens sida har varit så förfärade över remissförfarandet. Men vad vitycker är att det skulle ha givits möjhgheter att i ett tidigare skede fådiskutera detta med helt andra utgångspunkter än vad som har skett. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: i Glömminge anser att jaghar sagt att arbetenapå var öronmärkta för några vissa. Nej, självklart Inte förenskilda personer, men det är inom detta område en så stor mängd arbetslösa sombör komma i fråga för arbetet med vägen, att det inte finns någon plats för attflytta dit människor som skulle kunna få sysselsättning vid Ritsembygget. Detär helt enkelt så, att finns det i en kommun där ett bygge skaU genomföras enväldig mängd arbetslösa, bör väl de i första hand komma i fråga för detarbetet. Man kan inte gradera arbetslöshet på annat sätt. När jag har sagt att det gäller för gruvarbetarna attkunna komma ut i detta område, så talar jag om GälUvare kommun - en stor del avGällivareborna är gruvarbetare. Men naturUgtvis gäller det aUa medborgare iGällivare och naturligtvis turister från annat håll också. i Glömminge är ledsen för att jag talat omtiUnyktring. Ja, jag skaU inte vara påstridig anser att haninte nyktrat tiU, så gärna för mig. Jag kan ta tUlbaka yttrandet för hans del.Jag anförde det beträffande förslaget om några värmekraftverk som visade attherr Regnéll verkUgen på aUvar tog upp frågan om vad man skulle ha i stäUet,och det tycker jag var värdefuUt, säger att dessa 30 mihoner i Autajaure kan maninte göra gällande att vi skuUe ha sparat. Nej, naturUgtvis Inte. Men detförsta förslaget var det bättre, och när man nu inte godkänner det har mantagit på sig kostnader för 30 miljoner tUl. Det är obestridUgen så. Jag har inte sagt att seminariearbetet inte är värdefuUt.Men det är inget inlägg från professom just i den här frågan, utan man får tadet som ett förslag som man kan se på. Så, i , några ord om huruvida vi fickupp ärendet i utskottet dagen efter återremissen. Det är dock så att vibehandlade saken , och vi fick karta ochalltsammans då. frågar: SkaU inte samerna ha rätt attbehålla detta område? Skall man bara tala om GäUivare kommuns övriga invånare?Självklart skaU samerna ha samma rätt som aUa andra människor. Men skall denöverväldigande majoriteten av befolkningen i kommun inte ha någrarättigheter i detta sammanhang? Nej, man skall naturligtvis ta aU tiUbörUghänsyn tUl samernas intressen - och det tycker jag också att detta förslag gör men man kan inte enbart väga de intressena. Det finns här andra människorinblandade som har minst Uka stor rätt att fä sina intressen tillgodosedda. Sedan har det påståtts att jag har sagt dels attoppositionen inte talar om arbetsmiljön, dels att man inte skaU blanda in andramiljöobjekt. Men det enda jag sade var att man inte skaU blanda in Kaitum idenna fråga. Däremot har jag aldrig hört tala om annatslags miljö. Och Kaitum är ingen annan mihö. Jag har inte hört om arbetsmiljö i dessa sammanhang. Jag har ingenting emot att vidiskuterar den saken, även om det här gäUer frågan om Ritsem. HerrWERNER i (vpk) kort genmäle: Jag skaU inte tvista med omvilken eUer vilka som har presenterat de bästa skrivelserna. Huvudfrågan är i stället att vi nu kanske gemensamt kan slåss för attlägga fram sysselsättningsskapande åtgärder av långt större format och på Utetlängre sikt än vad vi har diskuterat här . Jag tror nämUgen inte, herrSvanberg, att sådana åtgärder växer fram utan vidare. Men efter denna debattbör det finnas rätt mycken energi över för att gemensamt motverka den nuvarandeutflyttningspoUtiken i fråga om Nonlandslänen och förmå regeringen att lägga omkursen när det gäller regionpoUtiken för Nonland. TUl sist viU jag bara säga att om resultatet av helaRitsemdebatten blir att det intresse som från oUka håU har demonstrerats försysselsättningsfrågorna i Norrlandslänen håUer i sig, så har hela denna debattvarit mycket positiv. Hen () kort genmäle: Låt mig bara kort och gott instämma i henWerners i förhoppning att det efter denna debatt skall finnas energikvar för de återstående sysselsättningsfrågorna. Vad man möjligen kan vara räddför är att den väldiga energi som från vissa håU har slösats på denna debattskuUe ha gjort att all ork är slut när debatten är över. Jag hoppas att herrWerner har rätt, och jag noterar med stor tillfredsställelse att vi kangemensamt verka för bättre förhåUanden i . Jag anser emellertid att de som har gjort någontingväsentligt för att komma tiU rätta med arbetslöshetsproblemen I Nonbotten ändåär det socialdemokratiska partiet och regeringen. Man skall inte måla hin påväggen för att få piska honom. i (vpk) kort genmäle: Jag vUl säga tUl attsocialdemokratin har haft regeringsmakten men inte förvaltat den maktenbättre än att man tvingats lägga fram nödlösningar pä kort sikt. Man har intepresenterat några förslag för att lösa de stora sysselsättningsfrågorna förNorrlandslänen, i (c): Jag hyser sammauppfattning som och kommer därför inte att tära på den energi somgår åt för denna debatt -och som har pågått . Medhänvisning till vad jag anförde under förstakammardebatten vill jag för under denna session säga att jag vid voteringenkommer att rösta för utskottsmajoritetens förslag. har nämligen,som jag ser det, sysselsättningsaspekten den största tyngden. Det är ju en välgörande discipUn som deltagarna i dennadiskussion ålägger sig, och jag skall följa exemplet och bara ta upp vissakonkreta frågor som förekommit i debatten. Först vill jag upprepa vad utskottets ordförande framhöll,nämUgen att det förslag som vi lade fram i statsverkspropositionen enUgtregeringens bedömning självfallet är det bästa. sagt attdet var egendomUgt att vi lade fram det förslaget, eftersom vi i januari 1971onekUgen väl kände mandatfördelningen i kammaren. Jag vUl hävda att det intealls var någon orimUg spekulation vi gjorde, när vi lade fram förslaget. Vidriksdagens behandling av intrånget i nationalparkförekom sådana uttalanden från sida, att det var utomordentligtrimUgt att anta att det skuUe vara möjligt att nå en ganska bred anslutningkring en utbyggnad av Ritsems kraftstation. Denna förväntan, menar jag bestämt,bekräftades av vad som sades i den motion som väckte medanledning av förslaget i statsverkspropositionen. I den motionen heter det:"Liksom vid riksdagsbehandUngen anser vi nu att det är oriktigtatt ta ställning till innan en sådan plan" (nämligen förden fortsatta vattenkraftsutbyggnaden) "presenterats. I awaktan på ensådan plan bör anslag för byggande av Ritsems kraftstation inte I verkUgheten har en sådan plan - och det har utskottetklarare uppmärksammat i det betänkande vi behandlar än det hade i sittföregående betänkande - presenterats i årets statsverksproposition, och denbehövde därför inte särskUt efterlysas i den motion som väcktes med anledningav propositionen. Då hade denna inställning -som inte aUs innebardet kategoriska awisande till varje pris av utbyggandet av Ritsem som denpoUtiska utveckUngen sedermera har lett till - var framläggandetav vårt ursprungliga förslag också med hänsyn tUl den nuvarandemandatfördelningen i kammaren en mycket rimUg åtgärd från regeringens sida. Attdet sedan inte gick att nå en kompromiss tidigare i denna fråga beror sombekant på omständigheter som icke har med Rltsemfrågan att göra, I polemik mot vad jag anförde vid den förstaRitsemdebatten den I , då jag varnade för effekterna på vår kraftbalans avett avslag på förslaget att bygga ut Ritsem, säger nu att dennavarning för att vara befogad tyder på en mycket dåhg planermg avvattenfallsverket; han hävdar att det tiUskott Ritsem kan ge tUlmättes enorimlig och oproportionerhg vikt i mitt anförande. Jag viU därför erinra om vadjag sade. Jag sade inte att det skulle bh en katastrof för vår kraftförsörjningmen att man med ett nej tog påtaghga och aUvarliga risker. kommer man tiUbaka till detta i dagens debatt. ManstäUer energiproduktionen i Ritsem i relation tUl den totala energiproduktioneni landet. De som framför argument av denna typ måste veta att det är ettutomordentUgt demagogiskt sätt att resonera. Det har otahga gånger sagts attdet inte är detta som är den Intressanta frågan, men ändå upprepas detständigt, inte minst i pressen; jag har, jag vet inte hur många pressklipp omdet. Det är Ritsems effekttUlskott som ur kraftbalanssyn-punkt är detintressanta. Och är mte något obetydUgt effekttiUskott, herrRegnéll. Det är inte av den beräknade tillgängUgaeffektreserven, och den effektreserv vi har i vårt kraftsystemär sannerhgen inte för hög - den hgger under det man bör eftersträva. Det är bl a. från den utgångspunkten som jag är glad överatt det modifierade förslaget har vunnit en tiUräckUgt bred anslutning här i riksdagenför att vi skaU kunna fatta ett positivt beslut, ett beslut somomedelbart kommer att leda tUl att vägbyggandet sätts i gång. Det kommer ocksåatt medföra att vattenfallsverket Uka tar tillbaka sin ansökan hosvattendomstolen om tillåtUghetsprövning av Kaitumöverledningen. Sedan säger att det finns ett godtagbartalternativ. Det är det nya som kommit in i dagens debatt, ehuru det läckte utgenom en något okritisk och oproportionerhg pubhcitet i massmedia i går. Visstär det värdefuUt att vi för in alternativ i vår diskussion. Men jag vill, herrRegnéU, bestämt bestrida att detta alternativ, såsom det utarbetats avprofessor adepter på KTH, skuUe vara ett godtagbart alternativ tillRitsem. Jag skall ange vissa skäl för den uppfattningen. Det första skälet är tidsaspekten. Det är orimligt atttänka sig att dessa fyra små kraftstationer skuUe planeringsmässigt kunna förasfram till produktion Uka snabbt som Ritsem. Vidare är kostnadskalkylen ofuUständig - för att användaett milt uttryck - och den är på flera punkter ofullständig i en viss riktning;den har m. a. o. en klar bias. Kostnaderna för stationerna är nämligen sattasensationeUt lågt. Jag vet inte på vilka grunder man bygger des,sa kalkyler,och jag vet inte om kan upplysa mig om det. Han har uppgett attkostnaden skulle vara per kW, Den sannoUka kostnaden hgger 30-40procent högre. Den ligger så mycket högre också vid stationen i , trotsatt den är mycket större. Man anger också och det är det som gör mig htetmisstänksam i det här alternativet vad kraften kostar för förbmkning iNonland, medan man när det gäUer Ritsem anger vad kraften kostar iMellansverige. Det betyder att man belastar Ritsem med överföringskostnader, medanman befriar den konkurrerande kraftproduktionen från dessa kostnader.Jämförelsen haltar således betänkhgt. Dessutom är naturhgtvis hela frågan om kulvertdragningen,som är ett stort och tidsödande inslag i det nya alternativet, icke aUs utredd.Den påverkar både den tid, inom vilken man kan få sådana här stationer klara,och naturhgtvis även kostnaden. SlutUgen och inte minst viktigt: effekttillskottet är 110MW mindre än i Ritsem, och som jag tidigare sade är effekttillskottet det urkraftsynpunkt värdefuUa med Ritsem. Hen Regnéll är ju skånebo och känner förmodligen till attdet i visserligen kommer tiU stånd ett fjärrvärmeverk men att miljömyndigheterna,på grund av den miljöskada som skuUe förorsakas, inte gett tillstånd tiU ettkraftproducerande verk. 1 alternativ var det ju just fråga om attkombinera fjärrvärme med kraft. Det är den ena poängen med Lundaexemplet. Enannan poäng är att detta uppskov -eller kanske definitiva avslag - tagits medutomordentligt stort jämnmod av , därför att denna kraftproduktion inteframstår som lönsam eller attraktiv. Jag tror därför inte att denna debatt i verklighetentillförs något seriöst alternativ när på detta sätt för fram fyrasmå kraftvärmeverk som en ersättning för Ritsem, även om det i och för sig jag håller med om det - är en fördel att vi ändå får en diskussioni alternativets form. Det är vad jag tycker har saknats när Nr 103oppositionen diskuterat Ritsem, Det finns också skäl att understryka att det beslut som vinu kommer att fatta innebär att godkänner en långsiktig plan för denfortsatta vattenkraftutbyggnaden. Såvitt jag vet har det inte allsuppmärksammats i debatten att det faktiskt är som riksdagengodkänner regeringens beslut att icke bygga ut - ur den synpunktenkan den här dagen vara historisk i mer än en bemärkelse. Den sammanfattande plan, som redovisas istatsverkspropositionen, är med den modifikation som det definitivaställningstagandet till Kaitumöverledningen innebär godkänd av utskottet. Omjag läst utskottsbetänkandet rätt är den punkten gemensam för både majoritetoch reservanter. Ett bifall till utskottets hemställan innebär alltså attriksdagen fattar ett beslut av räckvidd som beslut om "freden iSarek", Eftersom det är nära kan vi göra en jämförelse ochställa frågan: Kommer samma sak att hända med den plan som är redovisad ochgodkänd av som hände med den plan som godtogs ? Detär väl omöjligt att vara säker på hur opinion och bedömningar kommer att se utom . Jag viU inte utesluta att utveckUngen bUr sådan att kravpå förändringar i planen kan komma att framstäUas av senare riksdagar. Jagskulle, hen talman, vilja göra den personUga gissningen att blir detförändringar i den plan som föreUgger, tror jag faktiskt att sannolikhetenär störst för att de ändringsförslagen kommer att gå, inte mot en minskadvattenkraftutbyggnad i förhållande till planen utan snarare mot en ökad. Jag måste nämligen tiUstå att den pågående debatten om vårvattenkraftutbyggnad har på mig och även på andra jag skall inte säga påinternationell opinion, för så märkvärdiga är vi inte att denna frågauppmärksammas så mycket utomlands, men i varje fall i aUa diskussioner jag harhaft med utländska koUeger - onekUgen gjort ett något förbryUande intryck. Denär förbryllande helt enkelt därför att de stora miljöproblem som upplevs ute ivärlden när det gäUer energiförsörjningen är knutna till oljekraften ochatomkraften, medan däremot vattenkraften, som jag harframhålUt frän denna talarstol, överallt betraktas såsom den i särklass miljövänUgasteenergiformen. Det som jag avslutningsvis beklagar är egentligen attoppositionen har varit så låst i fråga om Ritsemutbyggnaden att den inte harvelat diskutera den såsom ett allvarUgt och långsiktigt problem i vår energiförsörjning.Det är faktiskt bara som exphcit har tagit upp dettaproblem. Vi står ofrånkomhgt inför kravet att försörja framför allt vårindustriapparat med en bUlig och driftsäker energi. Jag betraktarenergipolitiken som en av industripohtikens allra viktigaste delar. Vi skaUinte inbilla oss att vi kan tiUgodose den framtida energiförsörjningen utannågon form av miljöintrång. Det är en självklar uppgift att miljöintrånget skaUminimeras, men vi skall inte försöka exploatera något önsketänkande. Jag tyckeratt oppositionen i alltför hög grad hävdar att man kan lösa problemen utanmiljöintrång. Jag skall,herr talman, nu inte längre ta kammarens tid i anspråk. 2 protokoU 1971. mig barasäga några ord om de framtida debatter som vi kommer att ha och som vi måste haom vår energipoUtik. Energiförsörjningen utgör som sagt en av de grundläggandebetingelserna för vår industriella utveckling och vi lever i ett samhälle därkravet på vår industris konkunenskraft är sådant att försörjningen med en bUligoch driftsäker energi är ett nödvändigt villkor inte det enda men ett av deviktigare. Och vår industris konkurrenskraft brukar just de tala vackert försom nu slåss så hårt mot Ritsem. Också landets medborgare ställer som bekantjust rätt stora anspråk pä vår industris lönebetalningsförmäga.Jag vUl mot denna bakgrund uttrycka den förhoppningen att i dessa framtidadebatter skall de synpunkter som har givit uttryck för häraUdeles nyUgen och som var framåtsyftande och medvetna om problemenskomplexitet, prägla den borgerhga oppositionen i något högre grad än som varitfallet i Ritsemdebatten. Hen REGNÉLL (m) kort genmäle: talade om det kort som jagså snabbt slängde in i debatten, "Slänga in" låter slarvigt ochnonchalant, men om det nu har bUvit så snabba turer i denna debatt, är väldetta någonting som beror på regeringens agerande. Om regeringen på ett tidigt stadium hade låtit riksdagenvälja mellan ohka alternativ och aUtså haft med i bilden även det som i dagdiskuteras, hade vi inte behövt rikta förebråelser mot varandra för slarv pådet sätt som vill antyda att jag gjort mig skyldig till genomatt "slänga in" nya synpunkter. Vad beträffar det slarvet tycker jagatt den upplysning vi tidigare fått i debatten om att till grund för professorJungs bedömning skulle Ugga, inte bara vad han kunnat åstadkomma nu på fjortondagar utan också en tidigare seminarieuppsats, rycker undan en del av grundenför anmärkningen, och det måste innebära att förslaget är väl genomarbetat. Densom "slängde in" någonting var faktiskt regeringen, för två veckorsedan. Man visste att detta kort det modifierade förslaget - fanns, men manvisste inte att regeringen hade det i rockärmen, beredd att slänga fram det. Så var skeptisköver huvud taget till de lokala kraftverken för fjärrvärme. Jag vill påstå, ochjag understryker det på nytt, att jag faktiskt har läst och lärt mig rättmycket om detta. Jag har här verksamhetsberättelse för1970, där det talas om att för större tätorter kan underlaget vara tillräckligtför egen produktion av elkraft, och man skriver att man för ohka orter underåret har slutfört teknisk-ekonomiska utredningar det är fråga om ,, , och - och för och har utförts ett flertalkompletterande utredningar av ohka slag. Att kommunalfolk runtom i landet, somofta besitter ganska god teknisk kunskap, finner det riktigt att låtaentreprenörer utreda sådana saker och att i sin verksamhetsberättelsespecieUt pekar på detta ger väl besked om att det inte är så helt ointressant. Nej, naturhgtvis inte, ; tiärrvärmeverk är Det har jag aldrig påstått. Jag har däremot kritiserat utredningen, och icke något annat argument till den s. k. utredningens försvar än attarbetet har pågått under ett visst antal veckor eUer månader. Det tycker jag ärrätt avslöjande. Kombinationen fiänvärmeverk-kraftproduktion bör enUgtkraftföretagens nuvarande normer ha en effekt på ungefär . Jagvet inte om verkUgen står bakom det här förslaget eller inte;professor står inte bakom det material som här är framlagt för diskussion,och därför är det hela litet flytande. De nya kraftverken är mycket små tvåav dem är på och två är på , vilket ger en dåhg ekonomi.Dessutom bhr den sammanlagda effekten för hten i Ritsemstationen är den 110megawatt större. Vad tidsplaneringen beträffar måste man verkligen vara enutomordentligt stor optimist för att ett ögonbhck inbilla sig att det skullevara möjligt att få de här fyra kraftverken klara lika snabbt som en utbyggnadav Ritsem, Överraskningar och nya förslag talade om. Jaghar sagt att vi naturligtvis framför allt har slagits för det förslag som vihar bedömt vara det bästa. Det var när detta förslag, av skäl som det i och försig kunde vara fängslande att analysera, föll som det visade sig att det i allafall fanns vissa förhoppningar om att vi på ett något mera öppet och reahstisktsätt skuUe kunna diskutera de här frågorna. Därför lades det nuvarandeförslaget fram eUer rättare sagt återaktualiserades, eftersom det inte varnågot nytt förslag. Det behövde inte improviseras någon utredning, utan helamaterialet fanns redan färdigt, VUken hade effekten bhvit, , om detmodifierade förslaget förts fram tUl debatt tidigare? Hur menar vi skall bedöma Ert partis och och uppträdande?Det är ju inte så att ni har intagit den ståndpunkten, att det modifieradeförslaget är så intressant att vi skulle behöva htet mera tid på oss för attpröva det; nej, ni förkastar det rätt ut. Ni säger att det i grunden, ochdjupare sett, inte alls är bättre än det förslag som ni har förkastat.Det visar ju den fastlåsning ni har och att det dess värre inte skuUe ha letttiU en bredare samling här i kammaren, om detta förslag framförts tidigare. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: I andra sammanhang är valmöjlighet etthonnörsord. Jag tycker att det vore skäl att också här i kammaren eftersträvavalmöjlighet när har att ta ställning till regeringsförslag. Talarman om ett huvudalternativ bör man också ha ett annat projekt. Alternativ innebäri och för sig att man har något att välja mellan. Då bör man också presenteravalmöjligheterna för fria val. Det skulle inte ha tiänat någonting tiU, säger herrWickman, Det är bra besynnerhgt att i så fall först lägga fram bara ett förslagsom är mycket långtgående och som man faktiskt kunde bedöma icke skulleaccepteras av . menar att det är ointressant atttala om några alternativ. Ja, det är ointressant för , därför atthan driverkatastrofteorin, att detta obetydhga tiUskott från Ritsem i slutet på 1976 ärså absolut nödvändigt och att ingenting skulle hinna åtgärdas . Jagkänner mig inte så övertygad av den där katastrofteorin, som för övrigtspetsas tUl av på ett sätt som inte har täckning i verkhgheten,nämligen att ett nej nu skulle vara ett första led i en rad av nej, someffektivt skuUe sabotera hela energiförsörjningen. Sådana ogrundade påståendenkom någon talare med redan den 1 , och tycker jag mig ha lyssnat utnågonting av detsamma i vad har sagt. Hen (): Industriministern började med att lova attdisciplinera sig själv. Det hade väl då varit naturligt att vänta att hanskulle begränsa sitt inlägg till de kontroversiella frågorna om Ritsem ochKaitum, som ändå har sysselsatt kammarens och utskottets ledamöter så intensivtde gångna veckorna. Men i stället tar han från ett ärende som gäller etttUlskott 1976 av en trettiondel av den energi som kan utvinnas i ettkärnkraftverk av ' storlek nu upp en principieU debatt om helaenergiförsörjningen i vårt land. Vi skall gärna föra den debatten, om regeringen viU bidramed ett underlag, som verkUgen ger oss alla de tekniska förutsättningarna föratt bedöma de oUka plus- och minusposter som kärnkraften, värmekraften ochvattenkraften var för sig rymmer, ordentliga fakta om rökavskiljning ochsvavelhalt och inte minst den fysiska riksplan som vi har begärtoch som är en av förutsättningarna för att denna stora debatt med framgångskall kunna föras här i kammaren.