prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — Del är någol som vi skulle önska alt vi kunde bespara människorna.Men vi har inte kunnai finna några andra medel än att vi får lov all försökalappa på det här skröpliga samhället med åigärder av detla slag, så all vi ivarje fall har en organisalion som kan svara för att de som blir arbetslösa,som blir ställda utanför, sä snabbi som möjUgl kommer in i produktivt arbete. Men jag förstår alt den enskilde kan kanske lycka all detär besvärande att anmäla sig, att höra sig för om arbeie. Jag kan särskiltförstå att de äldre, som inle har varit sä uppskattade pä arbetsmarknaden, kankänna det kränkande att ständigt gä och fråga utan att det kan bli någotarbete. Det är sädana iakttagelser som har gjort att vi här föreslårförändringar. i (vpk) kort genmäle; Lål mig bara peka på en passus iinrikesministerns senasie inlägg; Vi mäsle försöka lappa pä del här samhällel.Jusl del. Det är det som man sysslar med, slörre ambitioner har man inle. Hurskulle det ställa sig om man sträckte sina ambitioner något längre päsocialdemokratins sida - att inte bara lappa pä samhället utan alt försökaskapa ett hell annat samhälle med andra mänskliga värderingar, där människorinte uppdelas i sädana strängt avgränsade kategorier som är fallel i delnuvarande samhället? Jag skall bara slula med all konstatera alldel är en sak, , all ha drömmar. Verklighelen är annorlunda, ochdel är verklighelen vi fär försöka komma UU rätta med. Herr försle vice talmannen tillkännagav, att anslagutfärdats till sammanträdets fortsättande . HenGUSTAVSSON i (c); Jag har egentligen begärt ordet i anledningav en moiion som jag har avlämnat. Men när jag lyssnat lUl den här debatien ochherr i senasie inlägg, är del väldigi frestande alt säganågonting om hans kommentarer belräffande den skyddade sysselsättningen. Jag vUl liksom herr inrikesminislern uppmana herrSvensson: Gä och titta litel hur del ser ut i verklighelen! Under denhär våren har jag hafl myckel nära kontakt med denna Arbe t s-maknad m. m. verksamheli mitt eget län därför alt övertagit de nio verksläder vi har. Detfinns etl samrådsorgan meUan landslingel och kommunerna, vari ingår ävenrepresenianier för näringslivel. Där har del klarl deklarerats att man intebelraklar de skyddade verkstäderna som en mindervärdig verksamhetsform utan somen komplettering till näringsUvet pä orten. skulle ocksä vid dessa besök möla mängapersoner som hell har varil ställda ulanför arbetslivet, t. ex. gruppenutvecklingsstörda, som lidigare suttit inlåsta pä olika plalser och som harberelts tillfälle tUl arbeie pä de här verkstäderna. Jag har även träffatpersoner som klarl givil utiryck för alt del i aUa faU är skönt all känna nu gör någon nylta. Därmed har jag inte sagl all alll inom den härverksamhelen är fulländat. Men jag tror att del vore värdefulll om även herrSvensson medverkade lUl alt höja dessa verksläders och detta arbetes status. Jag viU nu säga några ord med anledning avden moiion, nr 1112, som berör AMS:s kontorsorganisalion. Jag deltog själv iarbetsmarknadsstyrelsens sammanträde när förslaget om denna kontorsorganisalionbehandlades, och jag anförde därvid en reservation, som bl. a. gällde tveksamhetenhuruvida den föreslagna organisalionen skulle vara tillfredsställande. Jagutgick frän mitl eget län, där en kommun enligl denna organisation hell skullebli utan service, alltså ulan nägol kontor inom kommunen och dess centralort. När jag läsle proposiiionen kom jag mycket väl underfundmed all statsrådet där har gjort vissa reservationer, men ändock tyckte jag alldel fanns litel tveksamhet. För man vet ju att när sådana här frågor säsmåningom skall behandlas kan det göras olika värderingar av defrågeställningar som statsrådet har tagil upp - avståndsfaklorn, möjlighetenalt ge en god service osv. och det kan väl ocksä vara olika värderingarberoende av frän vilken horisont värderingarna görs. Med denna ulgångspunkl skrev jag en moiion där jagföreslog all skulle uttala all huvudprincipen för arbelsförmedlingenskontorsorganisalion skulle vara att del skulle finnas ell kontor inom varjekommunblock. har utskollel fört etl resoneniang som visar - och herrFagerlund har säväl här som i lokalpressen klart deklarerat delta att delkontor som jag närmast hade i tankarna, nämligen kontoret i , intekommer att dras in. Jag utgår från alt med dessa uttalandenocksä har ett starkt slöd hos statsrådet, och i så fall är jag nöjd. Dä har denhär molionen bringal klarhet i frågan. Jag äraUtsä nöjd med ulskollels behandling. HerrFAGERLUND (s) korl genmäle; i säger att han haruppmärksammat vad som slär i propositionen. Men faklum är all i molionen heltedel all departementschefens förslag ansluter sig till elt av arbetsmarknadsstyrelsenutarbetat konkret förslag. Jag skall inle än en gäng läsa in i kammarens prolokollvad jag förul har sagl. Men när del gäUer resonemangel om serviceproblematikenoch allt detla kan jag inle se alt departementschefens förslag och del konkretaförslag som i - med all rält - reserverade sig för iarbetsmarknadsstyrelsen innehåller samma synpunkter. Dä hade intedepartementschefen behövt skriva som han har gjort i sin proposition. 1 inrikesutskoltets betänkande nr 3 behandlasbl. a. motion nr 222, som är undertecknad av samtliga socialdemokraliskaledamöier frän . 1 motionen yrkar vi all i skrivelsetill Kungl. Maj:t skulle hemställa om sädan ändring av bestämmelsernabeträffande rörelseslimulerande åtgärder m. m. all arbetstagare från annatnordiskt land redan vid försia arbetsplaceringen i vårt land får sanima bidragsom är gällande för svenska medborgare. har vi en konvenlion om gemensamnordisk arbetsmarknad. Det är då ytterligt vikligl all man inle harbeslämmelser pä vär arbetsmarknad som till någon del diskriminerar denarbelskrafl som komnier frän de övriga nordiska länderna. Den vikligasie beslämmelsen i denna konvenlion är rällenför envar arbelstagare i de nordiska länderna all la anställning i vilkelnordiskt land som helst utan särskill arbelstillsländ. Sedan längre lid har man från samhällels sida delangelägel all med olika medel stimulera rörligheten pä den svenskaarbetsmarknaden. Vissa förmåner har införts för arbetstagare som tvingatsflytta pä grund av arbetslöshet eller för dem som sökt sig till områden där delvarit brist på arbetskraft. Dessa förmåner utgär bl. a. i form avflyttningsbidrag för familj och bohag, startbidrag vid tillträde av anställningpä annan ort samt bosladsvistelse- och utrustningsbidrag. Då del gäller den invandrande nordiska arbetskraften ärdel sä, vilkel även ulskoltei framhållit, att bidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen endast i mycket begränsad omfattning beviljas vidinflyttning lill , Detta har ofta fått lill följd att den kommunalasocialvärden pä platser dit invandrande arbetskraft kommer fär gripa in ochtill en början hjälpa dessa familjer enligt socialhjälpslagen. Mänga gånger ärdet fråga om människor som har gätt arbetslösa i sitthemland och som därför av nalurliga skäl har kommii hil i mycket sväraekonomiska omständigheler. I krafl av den gemensamma nordiska arbetsmarknadenbör dessa problem enligl vår mening lösas med arbetsmarknadspoliliska medel,inte med primärkommunal socialhjälp. Inrikesutskottel konstaterar all invandringen av nordiskarbetskraft UU markant domineras av finska arbelstagare. Ulskolteipåpekar vidare all utvandringen från lill harfält sädan omfattning all den väckt farhågor pä den finska sidan. ärnalurliglvis rikligt, och del fär väl betraktas som fulll legalt att man fränfinsk sida reagerar pä det sättet. Men del skulle enligl motionärernas åsikt varamyckel olyckligl, om vi av den anledningen skulle tumma pä värt sociala ansvargenlemot den invandrande arbelskraflen. Lika olyckligt och lika beklagligtskulle del vara, om den finska reaktionen skulle innebära inskränkningar irätten för den nordiska arbetskraften att frilt röra sig mellan våra nordiskaländer. Arbetsmarknad m. in. Utskottet hänvisar till all man pä finskt initiativ hartillsatt ett samarbetsorgan, finsk-svenska arbetsgruppen förarbetskraftsfrägor. Den gruppen skall även behandla frågor om användning avflyitningsbidrag. Med denna molivering anser utskottet del inte vara lämpligtall nu begära den av oss yrkade ändringen av reglerna om flytlningsbidrag, ochulskotlei avstyrker av den anledningen bifall till molionen. Personligen anser jag alt utskottets molivering är isvagasle lägel. Ulskotlei borde dock kunnat kosta på sig all överlämna motionenlill den finsk-svenska arbetsgruppen. Med tanke på de farhågor som uttalatsfrän finskt håll, och som utskottet också erinrat om, kan resultatet avöverläggningarna inom arbetsgruppen annars komma all gä i den riktningen attdet renl av försvårar arbetskraftens rörlighet mellan de nordiska länderna. Ochom det blir fallel, så är del myckel beklagligi med tanke på den gemensammanordiska arbetsmarknadens framlid. Jag hoppas all mina farhågor därvidlag inleskall besannas utan alt de pågående överläggningarna skall leda till deönskemal vi har uttryckt i vär motion, tUl fromma för arbetskraftensrörelsefrihet över de nordiska gränserna. Hur freslande del än kan vara kommer jag inleall slälla nägol yrkande om bifall till molionen. Del är inte en sviktande tropä motionens innehåll som avråder mig härifrän, ulan orsaken är hell enkell denall jag anser del hopplöst all ställa etl sådant yrkande genlemot elt enhälliglulskott. Hen i (fp) kort genmäle: Motionären har här på ett utförligt sällredovisat ulskollels skäl för alt avstyrka den motion som behandlas, och jagskall inte upprepa det sagda. Men jag reagerade litet när sade allulskollels molivering är i svagasle lägel. Jag lycker all del är en myckelslark motivering. Jag bedömer det så att arbetsgruppen kommer att ta uppfrägan; den saken har vi betraktat som alldeles klar. Del slår i utskottetsbetänkande att vi anser att det mot den bakgrunden inte är lämpligt att riksdageni dag begär den yrkade ändringen av reglerna om flyitningsbidrag. Jag skulle personligen viljaförstärka detta och säga att jag tycker all del vore direkl olämpligl all fallaett sådant beslut. HerrWERNER i (m): Utskollel har ägnat arkivarbelarfrägan enlång och grundlig skrivning, och del länder ulskoltei rill all heder. De s. k.arkivarbetarna har ju länge varil en verkligt eftersatt grupp statligaarbetstagare. 1 motion nr 223 berör vi en rad väsentliga frågor somutskollel posUivl kommenieral. Utskollet knyter sina förhoppningar till denöversyn i inrikesdepartemenlel som behandlar arkivarbetarnas problem. Man anförall AMS kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt arkivarbetarnas möjlighelertill inplacering i enskild och offentlig tjänst och vidga möjligheterna för demall erhålla s. k. personliga tjänster. AMS får själv 25 nya Ijänster för attbältre kunna tackla dessa problem, men det är välnågol tveksamt om det kommer all siödja jusl arkivarbelarna sä mycket mera. Delär betänkligt alt det, som man anför, har aktualiserats icke mindre än 20personliga Ijänster hos AMS och all saken sedan har gätl vidare UUdepartementet redan i seplember ulan all nägon sådan personlig Ijänslännu veleriigen tillsalts. Det vore iniressani om herr inrikesminislern ville varavänlig alt lämna några upplysningar på den punkten, om det gär. Del hjälper juinte myckel all myndigheterna uppmanas att la upp medelsanvisningar till sädanaIjänsler, om det sedan ändå blir slopp för dem pä högre nivå. Vad kan orsakenlill det vara? Lönesättningen har för de lägsia grupperna blivit enlöneklass högre det är vikligt men likväl är den väl ofta hellotUlfredsstäUande, Och det rör sig ju i många faU om kvalificerade uppgifter,som inrikesminislern ocksä nämnde i sill interpellalionssvar. Det är dryglför dessa s, k, arkivarbetare med utgifter för arbetsresor och annal. Läggerman därtill del faklum all de inle kommii i åtnjutande av de sociala förmånersom andra statliga arbelstagare har och som ju fär anses vara elementära,förslär man av indignerade insändare i pressen. Jag länker pä alt desaknar uppsägningstid, semester, viss sjukvård, personalvård osv. De har ingenchans all påverka sin lönesättning eftersom arkivarbelarna inle har varilrepresenterade i den lönedelegalion som beslutar därom. Här kan slalen inle bara skjula ansvarel ifrån sig medhänvisning till att detta är avtalsfrågor. Eftersom arkivarbetarnasanställningsviUkor hittUls inle reglerats i avtal borde självfaUet staten hasett tiU alt del skett på annal säll. är del att hälsa med storlillfredsslällelse alt Stalsriänstemannaförbundel kommer att la sig an dessaarbetstagares sak. De berörda förhållandena liksom själva benämningenarkivarbetare, som är otUlfredsstäUande, avses nu rällas tUl vid översynen inominrikesdepartementet, och man får hoppas alt utskottets ganska bestämdaskrivning kommer att bidra UU alt något väsentUgt änlligen skall ske för dennamissgynnade grupp. När utskottet lill slul anför; "Sammanfattningsvisfinner utskottet de av molionärerna berörda frågorna ha högangelägenhelsgrad" blir del på nägol säll en väslgötaklimax dä molionensedan lämnas utan åtgärd. Jag harinle något yrkande, herr talman. Arbets-marknad m. m. HenSVENSSON i (vpk); Tillät mig göra en korl kommentar tUl vadherr i anförde. Del är ganska festligt all jag skall få bära hundhuvudetför alt folk inom arbetsvärden, folk inom de skyddade verkstäderna skallbedömas som en grupp av andra rangen, som ulanförställda. Del är märkligt,eflersom inte jag har varit med om att skapa detta utan det har ju ni aUa,ledamöter i den nyulnämnda samUngsregeringen. Del är ni som klassar ner genomall tillåta en separat sektor pä det här områdel och accepiera kapitalelsvärdering av dessa människor, vilken ju gär ul på all de inte skaU användas avkapitalet ulan kastas ul. Allmänna beredskapsarbeten m. m. Som svar pä direkta fråga om etttjugotal Ijänster vill jag säga all den normala ordningen är att enarkivarbetare efler fem är skall kunna beredas anställning vid ett verk ellerdär han är sysselsatt. Del har gjorts en särskild framställning för tjugopersoner, som bl. a. av åldersskäl inte kan räkna med all komma fram lill ensådan tjänst, dvs. de har kommit sä upp att de hinner uppnä ålderinnan femårsperioden har gäll ut. Del finns ocksä några andra särskUda skäl somhar anförls för framställningen om all del skulle inrättas etl tjugotalIjänsler. FramstäUningen ligger hosarbetsmarknadsstyrelsen, och det bUr senare en fräga om hur tjänsterna kanportioneras ul pä de olika departementen och verken. Jag kan inle lämna någolannal svar . Vad belräffar uppsägningstiden är del klarl alt viUkorenär sämre när det gäller arkivarbete och de skyddade verkstäderna.Anställningsformen är inle densamma som gäller i slatlig och kommunalverksamhel. Men om vi jämför med vad som gäller för moisvarande grupper pä denöppna marknaden är förhållandena likvärdiga. Lönen kan ju diskuteras. Som jag sade tidigare i ettinterpellationssvar är väl inte lönesättningen här särskilt avancerad. För enarkivarbetare är årslönen dock 18 000 - i genomsnitt, och i deskyddade verkstäderna ligger lönen mellan 17 000 och 19 000 kronor.Naturligtvis skuUe man önska att den vore högre, men den motsvarar vad tyvärrmånga andra människor fär lov att finna sig i pä den öppna arbetsmarknaden. Hen i (m): ( Jag ber alt få lacka inrikesministern försvaret men uttrycka den förhoppningen all besättandet av dessa tjugoIjänsler inle dröjer alllför . Gäller det dessutom äldre människor förstårjag att de är angelägna. Ansökningarna gjordes dock ochvi har . Vidare är del väl ändå inle sä all de sociala förmånernaär hell jämförUga med andra arbetstagares förmåner. Men detta kommer väl allregleras genom att arkivarbelarna nu blir införlivade i Stalsriänstemannaförbundel. Överläggningen, som omfattatsamtliga punkter i utskottets belänkande, var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Allmännaberedskapsarbeten m. m. Maj:t hade under punkten B 3 (s. 52-62) föreslagitriksdagen all 1) godkänna i proposiiionen förordade ändringar avgrunderna för flyttningsbidrag, all tillämpas fr. o. m. den , 2) godkänna iproposiiionen förordade grunder för inlösen av egnahem, 3) liU Allmännaberedskapsarbeten m. ni. för /72 anvisa ell reservationsanslagav , varav förslagsvis att avräknas motaulomobUskallemedlen. Vid denna punkl hade behandlats 1. motionen 1971;220 av i Bäckmora m. fl., vari yrkats all beslutadeatt statsbidrag skuUe kunna ulgä lill kommuner som i form av stalskommunalaberedskapsarbeten eller pä annat lämpligt säll uppförde lokaler för hantverks-,industri- och serviceförelag i syfte all främja en utvecklad lokal service samtslörre valmöjligheter och en rikare tillgång på arbetstillfällen, 2. molionen1971:222 av m. 3. motionen1971:284 av m. fl. i vad avsåg yrkanden att i skrivelselill Kungl. Maj:l skulle hemstäUa dels om ändring av reglerna förflyitningsbidrag vid anställning pä annan ort med innebörd alt respenning ävenskulle kunna ulgä till nyutexaminerade, som ej kunde få lämplig anställning pästudie- eller hemorten, dels om ändring av bestämmelserna för inlösen avegnahem i enlighet med i molionen angivna riktUnjer, 4. motionen 1971;448 av i m. fl. 1. belräffande flyitningsbidrag till arbetstagare fränannat nordiskt land skulle avslå molionen 1971 ;222, 2. belräffandeflyitningsbidrag till nyulbUdade skulle avslä molionen 1971:284, såvitt nu vari fråga, 3. beträffandebidrag lill dagliga resor skulle avslå molionen 1971:448, 4. beträffandegrunderna för flyttningsbidrag godkände i propositionen förordade ändringar,alt tUlämpas fr. o. m. , 5. med bifall UUKungl. Maj;ts förslag och med avslag pä motionen 1971:284, sävitt nu var ifräga, godkände i proposiiionen förordade grunder för inlösen av egnahem, 6. beträffandebidrag till kommunala industribyggnader m. m. skulle avslä motionen 1971 ;220, 7. tUl AUmännaberedskapsarbelen m. m. för /72 anvisade ett reservationsanslagav , varav förslagsvis att avräknas molautomobilskattemedlen. 1. belräffande flyttningsbidrag för nyutbildade av herrarEriksson i (fp) och Ekinge (fp), som alt utskottet under 2bort hemslälla, att beträffande flytlningsbidrag för nyutbildademed bifaU lill molionen 1971:284, sävitl nu var i fråga, som sin mening gavKungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört. Nr 49 2. belräffande statsbidrag till industribyggnader m. m. av herrar , j i (fp), iTvärålund (c). i (c). ,-,, () och Ekinge (fp), som ansetl alt utskottetunder 6 borl 24 mars1971 o \ v, Allmännabered- att beträffande statsbidragtUl industribyggnader m. m. i skapsarbeten m.m. anledning avmoUonen 1971:220 som sin mening gav Kungl. Maj;t riU känna vad reservanternaanfört. Utskottets hemställan bifölls. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av herrar i och Ekinge, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kanimaren bifaUer inrikesulskotlets hemsiällan i betänkandetnr 3 punkten 3 mom. 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösiräkning verkställdes volering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resullal; Ja - 257 Nej - 51 Ulskollels hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifaU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i m. fl., och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkee begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskoltets hemstäUan i betänkandetnr 3 punkten 3 mom. 6 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr 2 av i Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens 86 ledamöter ha röslal förja-proposilionen. rösträkningverkstäUdes volering med omrösiningsapparal. Denna om- Nr 49 röstning gavföljande resullal: Arbetsmarknadsutbildning m. m. i Heden (c) anmälde all han avsett alt röslanej men av misstag nedlryckl ja-knappen. Ulskollels hemställan bifölls. Punkterna 4 och 5 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Punkten 6 Arbetsmarknadsutbildning m. m. Maj:t hade under punklen B 7 (s. 72-81) föreslagiiriksdagen att 1) godkänna i proposiiionen förordad ändring avbarntiUägget inom utbildningsbidraget, att tillämpas fr. o. m. den , 2) tiU Arbetsmarknadsutbildning m. m. för budgetåret1971/72 an visa elt förslagsanslag av . Vid denna punkt hade behandlats 1. motionen1971:283 av m.fl., vari föreslagits all vid behandUngenav punklen B 7 skulle besluia dels a) att grundbidragel vidarbetsmarknadsutbildning fastställdes lUl , b) att barntUläggethöjdes till för varje barn , c) attborlavistelsebidrag i enlighet med motiveringinfördes med , dels alt under punklen B 7 skuUeanslå elt lill uppräknat belopp, 2. motionen 1971:284 av m. fl., vari sävitt nu var i fräga yrkats att iskrivelse liU Kungl. Maj;t hemslällde dels att inkomstprövningen avutbildningsbidragen mol makes inkomsl upphörde, dels om förslag tillstatsbidrag lUl förelagsulbildning i enlighet med i molionen angivnarikllinjer, 3. molionen 1971:1101 avfrokenAnderssoniSlockholmm.fi. 1. belräffandeförelagsulbildning skulle avslå molionen 1971:284, sävitl nu var i fräga, 2. belräffandekörkortsutbildning skuUe avslä molionen 1971:1101, 3. med bifall tiUKungl. Maj;ls förslag och med avslag pä molionen 1971:283, säviit nu var ifråga, godkände i proposiiionen föreslagen ändring i fråga om barntilläggelinom ulbUdningsbidragel, all lillämpas fr. o. m. , 4. belräffande inkomstprövning av utbildningsbidrag skulle avslå Arbetsmarknadsutbildning m. m. molionen1971 ;284, säviit nu var i fråga, 5. med bifall lill Kungl. Maj:ts förslag och med avslag påmotionen 1971:283, sävill nu var i fräga, till ArbetsmarknadsutbUdning m. m.för /72 anvisade etl förslagsanslag av . 3. belräffande företagsutbildning av herrar iArvika (fp), NUsson i (c). i (c), (), Ekinge (fp) och (), som ansetl alt utskollel under I bort hemsläUa, all beträffande förelagsutbildning med bifalllill molionen 1971:284, säviit nu var i fräga, som sin mening gav Kungl. Maj:ttill känna vad reservanlerna anfört, 4. beträffande utbildningsbidraget av (vpk), som anseit att utskollel under 3 borl hemsläUa, all med bifall lill motionen 1971:283, sävitt nuvar i fråga, saml i anledning av Kungl. Maj:ts förslag som sin mening gav tillkänna vad reservanlen anförl om förbällrade bidrag vid arbetsmarknadsutbildningm. 5. belräffande medelsanvisningen under anslaget tillarbetsmarknads utbildning m. m. av (vpk), som vid bifall till reservaiionen nr 4 anseit att utskottet under 5 bort hemslälla, alt i anledning av Kungl. Maj:ls förslag och medbifall UU motionen 1971:283, sävitl nu var i fräga, lillArbetsmarknadsutbildning m. m. för /72 anvisade ellförslagsanslag av . Vid punklen hade avgivits etlsärskill yttrande beträffande inkomstprövningsreglerna för utbildningsbidragetav herrar i (fp), i (c), i (c).Fransson (c) och Ekinge (fp). Proposilioner gavs på bifall till dels ulskollelshemsiällan, dels reservaiionen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 6 mom. I rösiar ja, den del ejviU rösiar nej: Vinner nej har kammaren bifallil reservaiionen nr 3 avherr i m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes volering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: s hemställan bifölls. Proposilioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservaiionen nr 4 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: