prot · FU093 · 1971-12-31 00:00:00 — Konventionen om förebyggande ochbestraffning av biottet folkmord (genocide) behandlades av i mars1952 och ratificerades av . Konventionens artikel 1lyder: "De fördragsslutande parterna bekräftar att folkmord, vare sig detförövas; i fredstid eller i krigstid, är ett brott enligt folkrätten, vilket deförpliktar sig att förebygga och bestraffa." På svenskt initiativ togs frågan om kemisk ochbakteriologisk krigföring upp tiU behandling i , som antog en resolution, i vUkenkonstaterades att Genéveprotokolletden rörande förbud mot användande i Nr 3 krig av kvävande, giftiga eller liknande gaser och bakteriologiska stridsmedel uttrycker de allmänt erkända folkrättsliga regler, som 1'sdagenden förbjuder användningen av alla biologiska och kemiska stridsmetoder i -januari t V/i väpnade internationella konflikter. I resolutionen förklarades att använd ningen i sådana konflikter av "varje kemiskt medel för krigfö ring ----- som kan användas pä grund av sina direkta giftiga verkningar pämänniskor, djur eller växter" utgör en kränkning av de folkrättsligareglerna såsom de uttrycks i Genéveprotokollet. Endast tre stater, ,och , röstade mot denna resolution. Det svenska initiativet att aktualisera Genéveprotokolletoch åter få en auktoritativ bekräftelse pä att användningen av "varjekemiskt medel för krigföring" i väpnade internationella konflikter är ettbrott mot folkrätten har fått stor betydelse. Inte minst hälsades det medtillfredsställelse av vetenskapsmän och andra i som söker få ett slut påaggressionen i och särskilt sökt rikta opinionens uppmärksamhet påden massiva användningen av "växtbekämpningsmedel" och stridsgasermot folken i , och också . Ett liknande svenskt initiativ för att aktualiserafolkmordskonventionen, är i hög grad påkallat. Det finns då anledning erinraom de händelser och diskussioner som föregick och föranledde denna konvention.Sålunda förklarade generalförsamling genom sin resolution96 (1) att folkmord är ett brott enligt folkrätten,strider mot anda samt fördömes av den civiliserade världen. Med stöd av vad jag här anfört hemställer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr ministern för utrikes ärendena få ställa följande fråga: Kan statsrådet upplysa om huruvida regeringen har föravsikt att i ta initiativet till en aktualisering avkonventionen om förebyggande och bestraffning av brottetfolkmord? Denna anhållan bordlades. § 20 Interpellation nr 16 ang. tiUämpningen avöverenskommelsen om nordisk tentamensgiltighet vid universitet och.högskolor Ordet lämnades på begäran tUl HerrKÄLLSTAD (fp), som yttrade: I den utbildningsdebatt som fördes iriksdagens andra kammare togs av både professor mig upp frågan om den nordiska tentamensgiltigheten. framhöllatt man i nu inte längre godkänner svenska tentamina och prov för densom vUl bedriva studier dels i , dels i . Då jag i debatten gjorde ett liknande uttalande meddeladestatsrådet , att man under debattens gäng tagit telefonkontakt med utbUdningsministeriet i . I det danska undervisningsministe riet hade frägan om upphävande av beslut om tentamensgiltig- 51 het inteblivit aktualiserad. Inte heller i konsistoriet vid hadefrågan om nordisk tentamensgUtighet varit uppe till diskussion under detsenaste året, hävdade statsrådet . Jag påtalade dä att professorn i tyska vid Stockholmsuniversitet, , i en tidningsartikel den 15 aprU 1970 rapporteratfrän ett internationellt symposium i kring ämnet . 1 samband med enredogörelse för det svenska UKAS-systemet hade, enligt professor ,uppgiften att tvä terminers grundutbildning skulle ge kompetens förundervisning pä gymnasiet uppfattats som ett dåUgt skämt. Den danskerepresentanten hade, enligt professor rapport, skyndat sig "attmeddela att beslutat avskaffa den nordiskatentamensgiltigheten". Inte ens vår treterminsut-bUdning godtogs längresom motsvarighet tUl danskarnas bifack; den omfattar fyra terminer och förhuvudämnet krävs i fyra ärs studier. Detta enligt professor , som jag hänvisade tUl i debatten. (Uppgifterna var hämtade ur RolandEdwardssons bok 1969 - 1970, s. 95 f.) Uppgift stod alltså mot uppgift. Statsrådet vidhöllsin uppfattning, att inte beslutat uppge denöverenskommelse som träffats. Det är av yttersta vikt för studerande vid de nordiskauniversiteten, enkannerligen studerande från som önskar fortsättastudier vid universitet i något av de övriga nordiska länderna - , Norgeoch att ha full klarhet i vad överenskommelsen beträffandetentamensgUtighet innefattar samt hur den tillämpas vid universiteten. Det ärmöjligt att ytterligare klarhet vunnits i denna fräga sedan debatten i densvenska . Jag tänker härvidlag inte bara påtentamensgUtighetens tUlämpning i utan även i de övriga noidiskaländerna. Med anledning av det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att till statsrådet fä framställa följande fräga: Är statsrådet beredd att redogöra för hur överenskommelsenom nordisk tentamensgiltighet tillämpas vid universitet och högskolor i övriganordiska länder? Denna anhållan bordlades. §21 Interpellation nr 17 ang. beredskapen mot smittkoppor Ordetlämnades på begäran tiU HerrKÄLLSTAD (fp), som yttrade: När det gäller vårt smittkoppsskydd mäste vihäUa beredskapen hög på alla fronter. Från läkarhäU senaste numret avLäkartidningen, nr 2 är 1971 har man med rätta påtalat riskerna med enförenkling av karantänskontrollen. Endast stickprovskontroll har föreslagits.TUlsammans med andra reselättnader skulle en sådan förenk-Ung göra dennakontroU av smittosamma sjukdomar Ulusorisk ännu meraillusorisk än den är . Detta är onekligen ett alarmerande påpekande. Detvore ytterst allvarligt, om vårt smittkoppsskydd bara skulle vara en iUusion. Den internationeUt antagna inkubationsliden försmittkoppor är kort, konstaterades av . EnUgt () bestämmelser,som följs i den svenska karantänskungörelsen, får misstänkta smittkoppsfaU inteisoleras eUer övervakas än . Men vid två smittkoppsepidemieri - den senaste i Meschede, , iakttog man faU,där inkubationsliden varit . 1 Meschede isolerades s. k. kontakter 18dygn. Såvitt jag förstår måste frägan om en förlängning av den antagnainkubationsliden göras aktuell. Svensk lag om ympning mot smittkoppor säger, attympningspUkt anses fuUgjord, när ympningen "slagit an" (anslag) ellertvä ympningar företagits inom loppet av ett är. Den ympade skall för kontrollav ympningens verkan besiktigas av ymparen eller annan som förordnats därtill.Men detta gäller primovaccination. I medicinalstyrelsens cirkulär av den 11oktober 1965 heter det bl. a. beträffande revaccination, att den visar vidbesiktningen oftare ett negativt resultat än primovaccinationen. I däallt fler reser allt snabbare tUl aUt avlägsnare orter måste det för bäderesebyråer och den resande allmänheten framhåUas med skärpa, att en ympningutan "anslag" är otUlförUtlig. Det måste anses ytterst alarmerande när isin ledare framhåller, att ymparnas kunskaper om hur man rätt utför ensmitt-koppsvaccination inte är vad den borde vara. Den alltmer resande svenskaallmänheten kan inte leva i en situation där tiUförlitligheten tillsmittkoppsvaccinationen är ifrågasatt av läkarexpertis. har omkring 6 000 internationellacertifikatsstämplar lämnats ut till svenska läkare. Någon kunskapskontroll skerinte vid utlämnandet. För många läkare ligger kursen i skyddsympning långttUlbaka i tiden. Det kan övervägas, om inte borde dra in aUa nulämnade tiUstånd att utfärda internationella vaccinationsintyg och begränsabehörigheten till läkare som har nödig kompetens. Det är aUtsä angeläget att åtgärder vidtas för att minskariskerna för import av smittkoppor och för att befolkningens immunitetsstatushöjs. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr socialministern få framstäUa följande fräga: Ämnar statsrådet vidtaga några åtgärder för att göra värtsmittkoppsskydd mera betryggande? Denna anhållan bordlades. §22 InterpeUation nr 18 ang. ökat fraktstöd tiU mindre och medelstora företag,m. Ordetlämnades pä begäran tiU HerrÖHVALL (fp), som yttrade: Inom trafikpolitikens område arbetar flera utredningar. Nr 3 samtliga av största intresse urlokaliseringpolitisk synpunkt. kostnadernaspelar en väsentlig roll vid företagens val av lokaliseringsort Tisdagenden j utfalle-: blir dä alltför oftanegativt för Norriand och speciellt för Det fraktstöd som gäller fr. o. m.den 1 januari kan förväntas ge positivt utslag för vissa företag ochverksamhetsgrenar, men de små och medelstora företagen kommer i storutsträckning att gå miste om fraktstödet därför att enskild sändning skaU ha envikt överstigande för att vara fraktstödsberattigad. Den nedreviktgränsen bör därför sänkas tiU . Persontransportkostnaderna har också visat sig utgöra enaUvarlig konkurrensnackdel, och aviserade eller redan vidtagna taxehöjningarkan befaras direkt motverka de lokaUseringspolitiska satsningarna i framförallt norra delarna av stödområdet. , när de trafikpolitiskafrågoina diskuterades livligt, angav kommunikationsministern att trots att detrafikpolitiska utredningarna arbetar pä litet kunde vissa frågoravgränsas frän de trafikpolitiska riktlinjerna av lokaliseringspoUtiska,näringspolitiska eller andra motiv. Enligt min mening föreligger välgrundadelokaliseringspolitiska motiv för att den inom kommunikationsdepartementetpågående undersökningen av persontransportkostnaderna bedrives med störstamöjliga skyndsamhet sä att förslag utan dröjsmål kan föreläggas . Med stöd av vad som här anförts hemställer jag omkammarens tiUstånd att tUl herr kommunikationsministern få ställa följandefrågor: Vill statsrådetmedverka till att formerna för fraktstödet ändras sä att mindre och medelstoraföretag i större utsträckning kan få del av stödet? När beräknasdepartementsutredningen om persontransportkostnaderna vara slutförd och närkan förslag tUl förväntas? Denna anhållan bordlades. § 23 Interpellation nr 19 ang. det ändrade beslutet omgruvbrytningen i Stekenjokk Ordet lämnades pä begäran till HerrÄNGSTRÖM (fp), som yttrade: Beslutet att uppskjutaanläggningsarbe tena vid Stekenjokkgruvan har väckt förstämning och pessimism i inland. I det svåra sysselsättningsläge som råder i detta område skulle sysselsättningen vid gruvan och de indirekta verkningarna på servicenäringarna ha varit av största betydelse. Men frägan är om inte de psykologiska verkningarna av det negativa beslutet är det allvarligaste i sammanhanget. Stekenjokk hade blivit en symbol för den framtid som inlandsbon hoppats finna i hembygden och som till mycket stor del grundar sig pä exploatering av slumrande naturtillgångar och de löften regeringen givit om aktiva insatser. Att de negativa reaktionerna blivit sä starka beror inte minst på de knapphändiga och motsägelsefuUa informationersom lämnats i samband med beslutet att ställa päframtiden, och det måste betraktas som ett intresse av största vikt förbefolkningen i berörda områden och för att de dunkla punkternaklarlägges. Bristande lönsamhet har angivits som skäl för attStekenjokkprojektet ställts . I den information somstatssekreterare lämnade ortsbefolkningen vid ettopinionsmöte angavs att för den ekonomiska bedömningen ytterligareundersökningar behövde göras om malmkroppens sträckning, storlek och innehåll.Att undersökningarna ännu ej skulle vara slutförda är synnerligenanmärkningsvärt med tanke pä den långa tid som dessa har pågätt. Det är ocksämärkligt mot bakgrunden av vad industriministern själv uttalati statsverkspropositionen tUl vårriksdagen: "De tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för att utnyttja Slekenjokksfyndigheten fär nu ansestiUräckligt utredda för att ställningen skall kunna tas till frägan omgruvdrift. De ytterligare utredningar som behöver göras hänför sig bl. a. tiUgruvplaneringen och produktionsvolymen. Dessa moment ingår i dendetaljprojektering som är ett nödvändigt första steg mot utbyggnad avgruvan." Industriministern anför vidare i sin skrivning, att denlångsiktiga bedömningen av kopparpriset på världsmarknaden är en osäker faktori bedömningen av projektets lönsamhet. De positiva sysselsättningseffektergruvdriften skulle fä för och inland får honom dock attfälla avgörandet att han finner gruvdriften vid Stekenjokk motiverad. Beträffandetidsplanen finns följande precisering: "En tidsplan har utarbetats för projektet vUketinnebär att anläggningsarbetena påbörjas . Det pågåendeförberedelsearbetet bedrivs med aU den skyndsamhet som erfordras för att dennatidsplan skall kunna hållas. Anläggningsarbetena beräknas vara avslutade föreutgången av är 1973, då den egentliga gruvbrytningen avses börja." Detfinns i propositionen inte någon antydan om ytterligare sakprövning av helaprojektet. Den socialdemokratiska partistyrelsens uppvisningsbesök i valrörelsens start har också uppfattats som en ytterligare bekräftelse på attsaken var klar på beslutssidan och att bara det praktiska förverkligandetåterstod. Mot bakgrunden av detta och vad som i övrigt skrivits,sagts och agerats i ärendet är det naturligt att fräga: VUka dramatiskaförändringar har inträffat som i ett slag ändratunderlaget för beslutsfattandet? Ur landsändans synpunkt är det oroande att de rentföretagsekonomiska synpunkterna fått en helt dominerande roU i industridepartementetsoch Statsföretags försvar för den inställda gruvstarten. Den berörda delen avVästerbottens och inland är utpräglad glesbygd med storasysselsättningssvärigheter och har fåttvidkännas en stark åderlåtning av människor i produktiv ålder. Om gruvdrifteninte kommer till stånd, måste en stor grupp människor förflyttas till andradelar av landet med de kostnader detta innebär för samhället. Om gruvstartenförsenas ytterligare nägra är på grund av nya utredningar och undersökningar kommer mänga människoratt bli tvungna att flytta. En återflyttning och/ellernyinflyttning tUl gruvområdet när brytningen kommer i gäng belastar helaföretaget samhällsekonomiskt. Ett klart önskemål i detta sammanhang är att denföretagsekonomiska kalkylen kompletteras med en samhällsekonomisk kalkyl så atten ekonomisk totalbedömning kan göras. Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att få framställa följande interpellation tUl herr industriministern: Är statsiädet beredd att lämna en fuUständig redogörelseför vilka nya förutsättnirigar som legat tiU grund för det ändrade beslutet omgruvbrytningen i Stekenjokk? Har de samhäUsekonomiska konsekvenserna inräknats, ochvilken betydelse har dessa fått vid avgörandet? Har kontakt tagits med för att efterhöraom bolagets intresse för en gruvbrytning i Stekenjokk fortfarande kvarstår? § 24 Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: Härmed anhåUer undertecknad om befrielse från riksdagsarbetet fr. o. m. den 2 t. o. m. samt den 1 20 mars1971. Som skäl för min anhållan ber jag få anmäla, att jag kommer att vistas i och deltaga i den svenska handelsdelegationsom under ledning skall resa till och som arrangeratsav och . Kammaren biföll denna ansökan. § 25 Till bordläggning anmäldes Kungl. Maj:ls denna dag pårikssalen avlämnade dels proposition nr 1 angående statsverkets tUlstånd ochbehov under /72, dels ock berättelse till 1971 ärs riksdag om vad i riketsstyrelse sig tUldragit. § 26 Anmäldes och bordlades Maj:ts proposition nr 2 angående utgifter påtUläggsstat tUl riksstaten för /71, dels ock Kungl. Maj:ts skrivelse nr 6 angående förordnande för statsrådetCarl att under instundande riksdag utöva den befattning medriksdagsärenden som enligt 46 § riksdagsordningen tillkommer en ledamot av statsrådet. Vidare anmäldes till bordläggning justitieombudsmännensämbetsbe-rättelse. § 27Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1 av i Stockholmm. om övergång till republik Nr 2 av i m. fl. omkonstitutionell prövning av anslutning tiU EEC Nr 3 av om förbud mot kollektiv anslutningtUl politiskt parti Nr 4 av om förbud för riksdagsledamot atttala från manuskript Nr 5 av om skyldighet för kommunstyrelse attredovisa icke slutbehandlade motioner Nr 6 av herrar och om ändring avvalbarhetsbestämmelserna för ledamot av byggnads- och fastighetsnämnd Nr 7 av i m. fl. Nr 8 av i angående förbättradinformation om arbete Nr 9 av om införande av en särskildluftförskämningsavgift vid försäljning av tobaksvaror Nr 10 avherr om införande av genereUt existensminimum Nr 11 av herrar och i ominförande av arbetskolonier inom kriminalvärden Nr 12 av herrar i och iRöstänga angående försäkringsskyddet för förare av statligt motorfordon Nr 13 av i m. fl. angåenderätten för utlänning och utländskt företag att idka näring i riket Nr 14 av om utredning av formerna förrevisorsauktori-sationen Nr 15 av i m. fl. om upprättandeav diplomatiska förbindelser med Republiken provisoriskarevolutionära regering Nr 16 av i m. fl. om översyn avreglerna för änkepension Nr 17 av herrar och om obligatoriskbegravningsförsäkring Nr 18 av m.fl. om förbud mot användning av herbicider Nr 19 av herrar i Röstänga och iÖrebro om tiUskott frän kyrkofonden för bestridande av avlöningsförmåner förkyrkoväktare Nr 20 avherr m. fl. angående stödet tUl boxningssporten Nr 21 avherr m. fl. om förbud mot amatörboxning Tisdagenden Nr 22 av herrar iRöstånga och om kombinerad 12 januari1971 jord- och skogsbruksutbildning inomgymnasieskolan -------------------- ------ Nr 23 av m. fl. ombiologisk kontroll m. m. Nr 24 avherr m. fl. om en översyn av trafikpolitiken Nr 25 av herrar i och ominförande av s. k. promilleregler inom sjötrafiken Nr 26 av m. fl. angående sänkning av skattenpå gas som drivmedel till bilar, m. m. Nr 27 av m. fl. om åtgärder motluftförorening genom motorfordon Nr 28 avherr m, fl. om en plan för miljövårdsarbetet m. m. Nr 29 avherr m. fl. Nr 30 av om inrättande av ett nordisktmiljövårds-institut Nr 31 av herrar och i om ett bättre djurskydd Nr 32 avherr m. fl. om ätgärder mot miljöförstöring Nr 33 av m. fl. om upprustning ochombyggnad av småhus och flerfamUjshus. § 28 På hemställan av herr talmannen beslöts att Kungl.Majt:s propositioner nr 1 och 2 samt motionerna nr 1 33 skulle sättas sist päföredragningsUstan för kammarens nästa sammanträde. § 29 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 1 () tUl herr socialministernangående tidpunkten för tillsättande av begärd utredning i tobaksfrågan: När avser regeringen att tillsätta den utredning itobaksfrågan, som 1968 och 1970 ärs riksdagar begärt? Nr 2 () tiU herr utbUdningsministernangående Radios stäUning i förhällande tUl statsmakterna: Är det förenligt med självständighetgentemot statsmakterna att en ledamot av regeringen tar kontakt medradio-chefen för att försöka stoppa radio-TV-journalisternas nyhetsförmedling? Nr 3 () tiU herr kommunikationsministernangående åtgärder för att minska olycksfallsriskerna vid skolskjutsar: Avser herr statsrådet att mot bakgrunden av de allvarligaolyckor, som inträffat i samband med skolskjutsar, vidtaga några särskUda åtgärder för att minska olycksfallsriskerna för dessa? Nr 4 i (fp) tUl herr handelsministern om Nr 3 Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidtaga mot det alltmer tiUtagande hasardspel som försiggår i landet, bl. a.med s. k. "enarmade banditer"? Nr 5 FruKristensson (m) tUl herr statsrådet angående viss avgränsning genomkollektivavtal av arbetstidslagens tUlämpningsområde pä den statliga sektorn: Anser herr statsrådet att en avgränsning avarbetstidslagens tUlämpningsområde på den statliga sektorn kan ske genomkoUektivavtal, sävitt avser frägan vUka tjänstemän som i arbetstidshänseendeintar särskUd förtroendeställning? Nr 6 () till herr finansministern angåendeinformationen om kontroll av uppgift om erlagd preliminär skatt: Anser statsrådet den information vara tUlräcklig som utgårtUl den skattebetalande aUmänheten om nödvändigheten av att kontrollera det ädebetsedeln för slutlig skatt upptagna beloppet för erlagd preliminär skatt? Nr 7 i (fp) tUl herrsocialministern angående viss prisstegringskompensation inom den statligafrivUliga pensionsförsäkringen: När kan de kvinnor, som får pension i den statliga frivilliga pensionsförsäkringen,räkna med att fä särskUda pensionstiUägg som Nr 8 () tUl herr socialministern angåendeätgärder mot tobaksrökningens skadeverkningar: vidta nägra särskilda ätgärder med anledning av i dagarna framlagda nya forskningsrapporter om tobaksrökningens Nr 9 () tUl herr kommunikationsministern omtidpunkten för framläggande av proposition om Mälarledens fördjupning: När beräknar kommunikationsministern att proposition omMälarledens fördjupning kan föreläggas ? Nr 10 () tUl herr kommunikationsministernom bättre lokaler för passagerartrafiken pä : VUka ätgärder avser regeringen att vidta för att snabbt fäen bättre lösning av lokalfrågorna för passagerartrafiken pä ? Nr 11 i Heden (c) till herrhandelsministern om ätgärder för attunderlätta hemmaindustrins försäljning: Ämnar statsrådet vidtaga åtgärder som underlättar förhemmamarknadsindustrin, speciellt TEKO-industrin, att sälja sina produkter påden svenska marknaden? Nr 12 () tUl herr civilministern angåendebestämmelserna om 1973 års kommunala val: Ämnar herr statsrådet förelägga förslag tilländrad lagstiftning i så god tid, att även i kommunala val de olika partiernasröster får lika värde vid sammanräkningen av val?60 Nr 13Herr i (m) tUl herr utrikesministern angående vUlkoren för svenskt statligt bistånd tUl : Anser herr statsrådet att man som vUlkor för fortsattstatligt bistånd tUl utöver jordreformen även skaU kräva att landetsregering respekterar FN:s beslut om federal självständighet åt ? Nr 14 () tUl herr kommunikationsministern omsärskUda åtgärder för att förbättra trafikfarliga vägar: VUl statsrådet medverka tUl att särskUda åtgärder vidtasför att förbättra vägar som drabbats av svåra olyckor? Nr 15 Heir () tUl herr jordbruksministernangående etableringen av s. k. fläskfabriker: herr statsrådet det vara principieUt riktigt att tUlåta elableringav en fläskfabrik i en bygd där en stark och aUmäncipinion motsätter sig etableringen? Nr 16 Heir Clarkson (m) till herr jordbruksministern omett mUjövänligare utförande av elkraftledningar: VUka åtgärder kan vidtagas för att åvägabringa ettmUjövänligare utförande av elkraftledningar? § 30 Kammaren åtskildes .