prot · FU0987 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi säger i vår reservation att"den slutliga avgörande borde ha träffats före eller isamband med överläggningarna med och , Nordiskt samarbete får intebedrivas på det sätt som skedde i detta fall," Att varken socialdemokraternaeller centerpartisterna i kunnat ställa sig bakom ensådan meningsyttring är beklagligt och minskar tyngden i utskottetsdechargearbete. Min fråga går därför dels till det främst ansvarigastatsrådet, justitieministern, dels till majoriteten i : Anser ni att det här fallet har handlagts på ett i allaavseenden riktigt sätt? Kommer statsrådet att handla på samma sätt i framtideni liknande ärenden och kommer då åter att värjastatsrådet mot en anmärkning? Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. HerrWERNER i (m): I det här ärendet är det obestridligt att vårregering med övriga nordiska regeringar på departementsnivå enades om attratificera om medborgerliga politiska rättigheter och därvidinte göra undantag för artikel 20 om förbud mot krigspropaganda. Det framgårmed all önskvärd tydUghet av bUaga 9 tUl det här betänkandet. upprättade också, som det framhölls,en omfattande PM med förslag till lagstiftning. Så sent som den 15 september1970 fanns det nordisk enighet i saken, men sedan ändrade de svenska Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. regeringsledamöterna ståndpunkt , uppenbarligenutan att hålla sina nordiska kolleger underrättade därom. I och Danmarklade regeringarna fram proposition i ärendet den norska regeringen så sentsom . Den norska regeringen hann, som vi hörde, dratillbaka propositionen, när man fick vetskap om reträtt mendet hann inte den danska. De danska och norska regeringarna utgick från att denordiska regeringarna var överens i frågan. Det framgår tydligt av det norskaJustis-og politiedepartementets Ot, meld. nr, 3, Jag skall be att få citeranågra rader där: "Sporsmålom eventuell forbud mot krigspropaganda hadde vaert tätt opp inordiske departementsdroftelser,- I alt vesentlig var man kommet framtil felles ståndpunkter. Etter at den norske lovproposisjonen var fremsatt, harimicUertid den svenske justisminister offentlig meddelt att den svenskeregjering likevel ikke vil foreslå en slik endring i den svenskestraffelov," Vi har inte bara i tryckfrihetsärenden utan också i mångaandra lagstiftningsärenden som gäller viktiga medmänskliga angelägenheterhållit på en nordisk samordning. Och i det danska var just dennagemensamma nordiska hållning ett argument i den svåra debatt man där hade innanman fick lagförslaget antaget i första omgången. Detta regeringens för våra grannländer besvärandeuppträdande i frågan anser vi bör påtalas, och det ger oss från moderatasamlingspartiet anledning att sluta upp bakom reservationen C. HenADAMSSON (s): Jag skaU gärna erkänna att jag blevnågot konfunderad över den anmärkning som riktade mot regeringen,men sedan framgick det med all önskvärd tydUghet vad som var avsikten med herrAhlmarks framträdande. Den var att framställa sina egna insatser som avgörandeför regeringens ställningstagande i sak. Emellertid förhåller det sig så attherr är överens med regeringen om att inte i vårt land godta enlagstiftning av den karaktär som det här är fråga om. Jag skaU här inte ingå påsjälva lagstiftningsfrågan utan konstaterar bara att anförandegav det intryck som jag här har sagt. Sedan var försiktig och talade omatt "har varit med". borde ha lagt märketill detta, när han uttalade sig om regeringens reträtt. Regeringen tog inteställning till denna fråga förrän omkring . Detta framgår med alltydlighet vid ett studium av handlingarna. Men det är riktigt att det vid olikatillfällen har förekommit överläggningar mellan tjänstemän frånjustitiedepartementen. Låt mig också erinra om att ännu inte har lagtfram något förslag i frågan, att regeringsförslaget i framlades redanden samt att förslag lades fram i norska omkring den 30oktober om jag inte missminner mig det vill säga innan den svenskaregeringen och justitieministern hade tagit ställrUng i sak till detta ärende. Det är möjligt att det har förekommit missförstånd vid deförhandlingar som förts, det vågar jag inte uttala mig om med säkerhet. kan göra denna deklaration efter ett samtal som jag hademed justitieministern så sent som i går, och där justitieministern beklagadeatt han på grund av en högtidlighet vid hovrätten i inte hade tillfälleatt närvara här . Här ställdes sedan en direkt fråga till justitieministern,och i hans frånvaro viU jag säga att det finns vissa problem i det nordiskasamarbetet när det gäller en fråga skaU tas upp och hur viskall agera i olika sammanhang, I samband med årets session i iKöpenhamn hade jag tillfälle att något beröra dessa frågor. Jag skall inte nugå närmare in på den saken utan vUl bara säga att man har anledning att beklagaatt sådana missförstånd uppstår, och att det gäller för oss att i framtidenfinna vägar för att undvika det. Jag har inte kunnat finna förklaringen tillatt man riktar kritik mot regeringen i detta sammanhang, allra helst som det isak inte i något av de nordiska länderna i nuvarande läge föreligger någotmissförstånd utan alla synes vara överens. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Hen i (m): påpekade att jag hade använtordet reträtt och fann det förmodligen olämpligt i sammanhanget. Man kan jukalla det vad man vill. Om man betänker vad som sägs i den omfattande PM medförslag till lagstiftning som lades fram finner man i varje fall att regeringenändrat mening tvivelsutan mycket markant. sade att det var den1 november som regeringen här i landet tog ställning, alltså ändrade mening.Men den norska regeringen lade fram sin proposition först . Detmåste ju ha varit en bristfällig kommunikation mellan regeringarna, och det varrimligtvis den som borde ha tagit initiativ, eftersom deandra regeringarna var införstådda med att det förelåg i varje fall enpreliminär överenskommelse om ratificering. HenAHLMARK (fp): Låt mig först säga att jag mycket uppskattar herrAdamssons inlägg, därför att det ledde framåt. Men först till det som jag interiktigt uppskattade. påstod att jag ville göra gällande att detvar mina insatser som gjorde att regeringen fattade det klokabeslutet att inte lägga fram en sådan här proposition. Det tror jag inte allsvar främst mina insatser. Förändringen i regeringens hållning berodde ju påpressdebatten, på t, ex, Per artikel i , på remissvarentill från , ochPressens samarbetsnämnd. Det var de viktiga insatserna. Det är de som främstskall hyllas för att en sådan här proposition inte lades fram. Det är demregeringen främst har att tacka för att den inte gjorde det politiska misstagetatt lägga fram en proposition som jag inte tror att kammaren hade accepterat. Det är riktigt som i framhåller, att detär fel att säga att och lade fram sina propositioner före densvenska regeringens ställningstagande. Poängen i den här diskussionen är Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. ju att de trodde att den hade tagitställning tidigare. Det står ju i den danska och i den norska propositionen attSverige kommer att lägga fram likartade förslag. Och det står ju i det pappersom sände ut, jag tror det var , att manvid överläggningar mellan representanter för de nordiska ländernas justitie-och utrikesdepartement var överens om att inte göra förbehåll för artikel 20.Därmed var man också överens om att man skulle till nationell lag överföradenna , Det trodde alltså och , Sedan fick de vetaatt den ändrat mening. säger att det här var ett"missförstånd" mellan länderna och att vi för framtiden måste finnavägar att undvika sådant. Jag tycker det är bra att det blev sagt. Missförståndav det här slaget bör inte påverka de olika ländernas regeringar att agera påolika sätt i så här viktiga frågor, som gäller yttrandefriheten i kritiskautrikespolitiska lägen. Om man ändå handlar på skilda sätt, skall man veta frånbörjan att man följer olika linjer. Jag fattar därför medgivande på det visetatt man har godtagit delar av den här kritiken, även om han formellt inte villställa sig bakom den, och att regeringen kommer att agera på ett rimligare sätti Uknande fall . Hen (): Den PM vi talar om är en promemoriasom ligger till grund för regeringens ställningstagande, och det är väl riktigtatt en fråga måste utredas av tjänstemännen. Det behöver väl inte sägas så mycketmer om detta. använde ett uttryck som jag tror är riktigt idet här faUet, och det var att man "trodde" så mycket på olika håll.Låt mig bara säga att den sedan den hade fattat sinståndpunkt meddelade detta till de övriga nordiska ländernasregeringar. Hen (): Jag antydde i mitt första anförande att reservationenavseende utfärdandet av viss kungörelse knyter an till kravet på en godadministrativ praxis inom kanslihuset och att ett kriterium på en sådan godadministrativ praxis är att den inte missgynnar . Jag skall inteupprepa de synpunkterna . Regeringskungörelsen om begränsning i myndigheternas rättatt meddela tillämpningsföreskrifter av olika slag innebär ju en rätt drastiskinskränkning av förvaltningsmyndigheternas direktivrätt och därmed av derashandlingsfrihet. Med hänsyn tiU denna frågas storabetydelse och med hänsyn tUl att grunderna för den statUga regleringen avförvaltningen tidigare prövats av eller anmälts för borde enligt minuppfattning även detta beslut ha förelagts . HenWERNER i (m): För att inte förlänga debatten och för attinte göra mig skyldig till upprepning viU jag bara tillägga, att också vi frånmoderata samlingspartiet finner skäl att ansluta oss till reservationen D som Nr 87 behandlarkungörelsen om inskränkning av myndighets rätt att meddela Fredaeen den föreskrifter m.m. Kungörelsens syfte må vara gott, dvs. att hindra 14 mai 1071 kostnadsökningarinom sektorer som bedöms ha lägre prioritetsgrad än---------- andra.Dock har vi samma uppfattning som övriga reservanter, att Granskning av stats kungörelsen borde ha förelagts , eftersom den statliga styr- rådens ämbetsutöv ningens omfattning är en angelägenhet att besluta om. ning m. m. Hen i (s): Det är riktigt att det är uppgiftatt hävda handlingsfrihet. Men när det gäUer denna kungörelse kanman inte komma ifrån att det av dess första paragraf klart framgår, att dennaendast avser sådana bestämmelser eller beslut som meddelats av Kungl. Maj;t.Har bestämmelserna om vederbörande myndighets befogenhet beslutats av riksdagenär kungörelsen inte tillämplig. Av det skälet anser jag att det inte finnsanledning till någon anmärkning. Hen (): Får jag bara tillägga att vår utgångspunkt är den, attkungörelsen ändå innebär en radikal förändring i inflytandeförhållandet mellanämbetsverken och regeringen. Därför borde beslutet med hänsyn till sittinnehåll ha förelagts . Hen i (s): Jag fäster mig just vid detta som sade, att det gällde relationerna mellan Kungl. Detär alltså från den utgångspunkten jag anser att det här inte skett någonbeskärning av handlingsfrihet. Hen i (fp): Informationsflödet i samhället ökar snabbtoch ändrar snabbt karaktär. Naturligtvis medför det förhåUandet att t. ex.statens information ständigt måste anpassas till den aktuella situationen. Ettabsolut minimikrav är att författningsenliga informationskrav tillgodoses. har i sitt dechargebetänkande ägnatstort intresse åt informationsfrågor och därvid funnit anledning till en radkritiska kommentarer. Som bakgrund till reservationen E till utskottetsbetänkande vill jag hänvisa till de här kritiska kommentarerna och till vadmånga talare redan sagt om informationens betydelse. För att belysa hur svårt det kan vara med information kandet noteras att industridepartementet inte har kunnat tillhandahållakonstitutionsutskottets kansli information om den aktuella sammansättningen avstyrelserna för de statliga företagen i anslutning till en väckt fråga vidgranskningen. Så tillden särskilda frågan om information om de statliga företagen. Utskottet har uppmärksammat att den information tillriksdagen som förutsatts i samband med beslutet om bildandet av ett statligt förvalt ningsbolag i propositionen 1969 inte har lämnats . Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Klart otillfredsställande alltså, även omutskottsmajoriteten inte drar slutsatsen. Vad sades då i den propositionen och i statsutskottetsutlåtande nr 1969? I statsutskottets utlåtande sades bl. "Den föreslagna ansvarsuppdelningen mellan Kungl.Maj:t och förvaltningsbolaget ser utskottet som ett nödvändigt led i vad avseren rationell ledning av de statliga företagen. Maj:t har fortfarandehuvudansvaret för skötseln av den statliga företagssektorn. Utskottet anserinte att den föreslagna ansvarsuppdelningen begränsar möjligheteratt erhålla upplysningar om de olika statliga bolagen. Sådana möjligheterkommer bl. a. att finnas dels genom medverkan vid revision avförvaltningsbolaget, dels genom att riksdagsledamöter bereds tillfälle delta iförvaltningsbolagets bolagsstämmor och där kan stäUa frågor, dels i anslutningtill den redogörelse om den statliga koncernen, som avses föreläggasriksdagen, dels genom interpellationer och enkla frågor. Med beaktande häravkan utskottet inte finna det påkallat att gör det i motionerna 1:1068och 11:1236 föreslagna uttalandet. Utskottet avstyrker således dettamotionsyrkande." I detta motionsyrkande i en partimotion från folkpartiethemställdes, att måtte uttala att "den i propositionen gjordadistinktionen mellan ägaransvar och företagaransvar inte får tolkas som enbegränsning av prövningsrätt när det gäller statliga företagsskötsel". Dettauttalande ansåg aUtså utskottet obehövligt. Det kan vidare noteras mera konkret beträffandeinformationsfrågor att utskottet anförde: "Frågan om vidgad information och allmän insyn iverksamheten inom landets företag har blivit föremål för ökat intresse undersenare år. Detta gäller såväl enskilda som statliga företag. a. spörsmål ominsyn i den enskilda sektorn av näringslivet är föremål för undersökning avsakkunniga. De har att utreda formerna för vidgat samarbete mellan företag ochsamhälle. I propositionen understryks att de statliga företagen harskyldighet att på ett föredömligt sätt informera om sin verksamhet. En utvidgadinformationsförmedling till avses komma till stånd i samband medtillkomsten av förvaltningsbolaget. En årlig redogörelse om den föreslagnastatliga koncernen avses skola föreläggas ." "1 motionerna 1:1068 och 11:1236 understryks starktbetydelsen av en utförlig och öppen redovisning från de statliga företagen. Förvaltningsbolagetbör därför för sig och för sina dotterföretag förutopi den årliga redovisningenför lämpliga tidsperioder t. ex. för femårsperioder redovisa utdelningensamt statliga tillskott och nedskrivning av statliga fordringar, så att detfaktiska utfallet av den ekonomiska verksamheten under en längre tidsperiodklart framgår." "Sålunda anser utskottet det väsentligt attförvaltningsbolaget skall ge en systematiserad extern information medöversikter över resultatutveck-Ungen under löpande verksamhetsår och årligkommentar till årsredovisningen. Ett i olika sammanhang framfört önskemål kommer att bli Nr 87 tillgodosett genom den i propositionen angivna publiceringen av en öppen ochutförlig redogörelse för hela den statliga företagssektorn." Det är intressant att gå tillbaka till propositionen 121år 1969, som aUtså utgjorde underlag tUl utskottsutlåtandet. Där säger departe- Granskning av stats- mentschefen; ämbetsutöv- "Jag ansluter mig till delegationens uppfattning attden statliga riing m m företagsgruppen har skyldighet att på ett föredömligtsätt informera om sin verksamhet och anser att en utvidgad informationsförmedlingtill bör komma till stånd i samband med tillkomsten av förvaltningsbolaget.En årlig redogörelse om den föreslagna statliga koncernen kan bygga påförvaltningsbolagets årsredogörelse och bör föreläggas . Genom dendärav föranledda riksdagsbehandlingen kan såväl de enskilda riksdagsledamöterna särskilt de i utskottsbehandlingen deltagande som allmänheten få ettvärdefullt tillskott av information om de statliga företagen. Dessutom bör enöppen och utförlig redogörelse för hela den statliga företagssektornpubliceras. Jag förutsätter vidare att vederbörande utskott kommer att utnyttjamöjligheten att kalla representanter för förvaltningsbolaget för informationutöver den som publicerats i bolagets förvaltningsberättelse." Det är följaktligen inte några små utfästelser somregeringen har gjort i det här sammanhanget. Då ställer man sig naturligtvisfrågan: Hur har informationsskyldigheten till fullgjorts under år1970? Har den varit föredömlig, som propositionen förutsatte? Nej, inte på detsätt beslutade , är påpekande på denhär punkten. "70" heter en skrift somredigerades av industridepartementet men som departementet intekänner något ansvar för; det är endast en redigering av företagens egnauppgifter, säger man. Den skriften överlämnades inte av Kungl. tillriksdagen i den ordning som propositionen och utskottsutlåtandet år 1969föreskrev utan distribuerades direkt till bl. a. ledamöter. Renttekniskt är den en fin produkt, för övrigt producerad av AB Allmänna förlaget -ett företag i den statliga företagsfamiljen alltså. Formellt har den inteblivit föremål för riksdagsbehandling . I sak kan man göra en del intressanta iakttagelser om deninformation som lämnas i skriften, i synnerhet om man jämför den medmotsvarande redovisning , utgiven av . Den kan idet här sammanhanget tjäna som facit. Om man läser innantill om i skriften, finner man: "Orderingången har varit god. Orderstocken harutökats och kan bedömas som tillfredsställande såväl med avseende på storleksom på sammansättning. Exportförsäljningsansträngningarna har ökat, vilketbidragit till ökningen av orderstocken. Försäljningen av har ökat . Under årethar I 523 exemplar levererats." Uppgifterna avser alltså 1969. "Den lätta distributionsbUen Tjorven har sålts tillenskilda köpare i den utsträckning som produktionskapaciteten och leveranser på innelig gande order tUl tUlåtit," 33 2 protokoU 1971. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Beträffande ekonomin lämnas inga våldsamma larmrapporter. Om vi ser på motsvarande uppgifter i - som just har kommit riksdagsledamöterna till hända finner vi där följande: "kom in i en lönsamhetskris. En rad för bolaget väsentliga aktiviteter misslyckades eller fördröjdesav olika skäl.------ Bolagetsstora satsning på en lätt distributionsbil, Tjorven, Försäljningen blev, delvis på grund av den krympandebilmarknaden, alltför låg för att en lönsam produktion skullevara möjlig." --- "Terminal, ett dragfordon konstruerat isamarbete med Svelast, har inte som planerat kunnat sättas i produktion under1970." En rubriklyder: "Legotillverkning gav förlust." Litetlängre fram i texten står det: "Strävandena att trygga en jämn och lönsamsysselsättning har misslyckats. Betydande investeringar i anläggningar, verktygoch utvecklingsarbete måste därför avskrivas. Sådana avskrivningar uppgår förTjorven och Terminal till ." Vidarestår det i texten: "En omprövning av bolagets inriktning pågår",och litet längre ner: "Administrationen av DAF-agenturen har nedbringatsbland annat genom att tvä av dotterföretagen, som var återförsäljare av bilarnu är under avveckling." Sista avsnittet har rubriken totalt 23 mkroch där heter det: "Koncernens omsättning uppgick till 81,0 mkrjämfört med föregående år. Driftsförlusterna inom koncernen samt desärskilda avskrivningarna och avsättningarna uppgick sammanlagt till 28,4 mkr.Efter upplösning av hela varulagerreserven med redovisas ennettoförlust om ." Det är av företagets helaomsättning. Och man avslutar med konstaterandet: "I avvaktan på lösning avbolagets framtida inriktning har Verkstad tvingats varsla om betydandepersonalminskningar." Detta skall vi alltså jämföra med vad som sades i 1970 årsredovisning av de statliga företagen. Vi kan titta på ett annat intressant företag i den härgruppen. Rationell Planering kallas det av någon outgrundlig anledning. Omdetta sägs i . a.: "Verksamheten har från ochmed kännetecknats av en stark expansion som kan belysas avantalet anställda: 4, 10, 25," Vidare heter det; "Expansionen har fortsatt underförsta med totalt 55 anställda , På motsvarande sätt harmånadsfaktureringen ökat från ca /månad för att ioktober 1969 överstiga /månad. överstegs imånadsfaktureringen och /månad. Företagets uppdragsgivare haralltsedan 1969 dominerats av statliga företag, verk och myndigheter. Under 1970har successivt allt fler uppdrag erhållits från uppdragsgivare inom det privatanäringslivet och den kommunala sektorn. /71 beräknas Rationell ha ca 65 medarbetare och årsomsättningen för1970 bedöms bli strax . I denna redovisning finns alltså en del uppgifterhärrörande sig till . Då är det intressant att se vad man säger i årom verksamhet. Första delrubriken är Optimistisk rekrytering och därheter det: "/70 genomförde RP en omfattande rekrytering av konsul ter och administrativ personal. Den ökade kapacitet för konsulttjänster som nyrekryteringen gav motsvarades inte av lika starkt ökad efterfrågan, varför en besvärande beläggningsbrist uppstod. Bokslutet för visade en förlust på och indikerade en fortsatt försämring av läget. Därför tillsattes en styrelse med fastare anknytning till Statsföretag. tillsattes ny verkställande direktör. gjordes noggrann analys av bolagets situation och förutsättningar för fortsatt verksamhet. Analysen visade att insatser skulle kunna göras till utan förlust, men framtidsutsikterna var osäkra. Rationell beslöt vid sammanträde att föreslå ägaren. , avveckling av bolaget. Personalstyrkan har varierat mellan 17anställda via en topp på 55 personer till 41 personer vid slutet av1970. Beläggningen i sin helhet var otillfredsställande." Litet längre ned sägs det:"Omsättningen var jämfört med 1969.På grund av överkapacitet och awecklingskostnader blev resultatet enförlust på " -ställt i relation till omsättningen . "Verksamheten 1971 beräknas till följd av höga avvecklingskostnader ge enförlust på ." Ett enkelt räkneexempel visar att omsättningen 1970 plus1969 var Uka stor som den totala förlust man räknar med för åren 1970 och 1971sammantaget. Vidare heter det: "hade samtliga anställdautom 6 antingen anställts av /eller funnit anställningpå annat håll. Kvarvarande personal hade till uppgift att avveckla återståendeengagemang, vilket beräknades vara avslutat ." Detta var litet högläsning. Jag ville belysa informationengenom att ta två särskilt intressanta företag. Mellan de här tvåredovisningarna har i praktiken inte förflutit mer än : oktober1970 - eUer, om vi tittar på grunduppgifterna, juni/. 70 är tryckt på glättat papper.Det kan möjligen leda till slutsatsen att innehållet också är något glättat.Informationen kan t. o. m. betecknas som vilseledande. AUmänt kan regeringens information före den 20 september1970 karakteriseras som att man plockat ut godbitar, gett intryck av att alltstod väl till, gett löften som inte kunnat infrias. Ivern att informera omgodbitarna kan bara jämföras med oförmågan att ge klarläggandeinformation om sådant som inte lyckats. Om vi något blickar över och tittar i åretsstatsverksproposition och jämför med informationen 1970 - vad kan det ge? Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Ett exempel: Bruk. Detmeddelades i 70 att hade förvärvat av aktiernai . 1 statsverkspropositionenmeddelar man att ingått som delägare i ett bolag som planerar att iHyltebmk uppföra ett pappersbruk med en årlig produktion av 165 000 tontidningspapper. I ASSIs verksamhetsberättelse , som alltsåavspeglar Statens skogsindustriers verksamhet 1970, säger man att"företaget har investerat dels med aktieförvärv " ochfortsätter: "Sålunda ingick som delägare i det nya somavser att uppföra ett tidningspappersbruk vid med kapacitet av ." Denna redovisning är alltså avsedd att avspeglaverksamheten i och förelades bolagsstämman . Låt oss då titta på verkligheten . Här ärdet ett företag där staten äger och där ASSIs styrelseordförande ärstyrelseledamot.