prot · FU0990 · 1971-12-31 00:00:00 — Men glömmer åandra sidan att kommunerna får stora belopp från staten iskatteutjämningsbidrag, bortåt 2 miharder kronor, vUket är en utomordentUgtgod kompensation och en stor överkompensation tUl kommunerna. Börjar manföra debatten på det planet, finns det säkerhgen också möjhghet att bevisa attstaten där har gjort stora insatser för kommunerna. Vidare tycker jag att det är egendomhgt att det gäller kommunalmännen betygsätter de egna partivännerna ute i kommunerna,som inte är riksdagsmän, på ett sätt som Innebär att de inte skuUe duga attfatta beslut om hur den kommunala socialhjälpen skaU utformas, utan att manmåste göra det i . talar i sin motion om överdrifter och menadeatt man betalade ut aUdeles för mycket i socialhjälp. Jag medger att detsjälvklart finns fall, där överdrifter eUer övertramp har förekommit, men omherr tittar på aUa de mänruskor som har socialhjälp skaU han finna,att det sannerhgen hite är många som får ut mera än de har rätt tUl Omövertramp förekommer, skall de beivras, och det ankommer på de kommunalatjänstemännen och förtroendemännen att pröva de frågoma. Men jag viU kraftigtsäga ifrån att de människor som är berättigade tUl hjälp och vUlnagga också deras bidrag i kanten - skall ha rätt att få allt det stöd debehöver av samhället. Man får inte genom motioner av detta slag viha bortbegreppen och säga att många får bidrag som de egenthgen inte skuUe varaberättigade tUl Viss begränsning av den friviUiga kommunala socialhjälpen () kort genmäle: Jag har htet svårt attförstå i Huskvama och utskottsmajoritetens rädsla för att denhär frågan skaU tas upp av socialutrediungen. Jag finner det helt naturhgt attutredningen tar upp den här saken, och det måste väl vara uttryck för rädsla närman så våldsamt går tUl angrepp mot argumentet att frågan skaU behandlas avsocialutrednlngen. Vilka vägar utredningen sedan kommer att gå för atteventueUt få fram ett resultat så som här har skisserats eUer på annat sätt blir ju utredningens sak. Men man behöver väl mte vara rädd för att fråganbehandlas i en utredning? HerrKARLSSON I (s) kort genmäle: Nej, vi är inte rädda för det. Men, herrÅkerlind, den utredningen tiUsattes långt Innan motionen skrevs, och den har iuppdrag att utreda just de frågor som i sin reservation nu viUhänvisa tUl utredningen. Viss begränsning av den frivUliga kommunala socialhjälpen HerrCARLSHAMRE (m): Det är sällan ens fel när två träter. Ofta harde fel bägge två. Det gäUer just nu herrar och i , i har fel, när han återfaUer pådet numera nästan auktoriserade felaktiga referatet av vad ha sagt i TV för någon tid sedan och drar långtgående slutsatser utifråndetta. har enhgt mm mening fel, när han anvisar en tänkbar väg attkomma tUl rätta med problemet med de alltför snabbt växande utgifterna försocialhjälp. och jag är helt överens och jag tror nästanatt i är överens med oss om att dessa utgifter växeraUtför snabbt. Det gör de av två skäl: dels därför att de börjar bh mycketbetungande för många kommuner, dels därför att, som det har sagts flera gångerförr, denna hjälpform - den kontanta, behovsprövade socialhjälpen är enprimitiv hjälpform, som inte bör vara mer än ett nödfaUskomplement tUl bättrevälfärdsåtgärder i samhäUet. Det finns ingen anledning att upprepa en lång debatt somsocialminister , i och jag hade här Ikammaren I går mför en pubhk av cirka tre ledamöter och ett tiotal personer påläktaren. Den finns i protokoUet, Men jag tror att vi rätt aUmänt är överens omatt det är oroande, när kommunernas utgifter för kontant, behovsprövadsocialhjälp växer med en takt av , som den faktiskt gör justnu i väldigt många kommuner. Det är kommunalekonomiskt oroande, och det ärsocialpohtlskt oroande, därför att det är ett tecken på att någonting har gåttallvarligt snett I vårt välfärdspoUtiska system i övrigt. Den debatten hade vii går och vi har haft den tidigare, så jag tänker, som sagt. Inte upprepa den . Jag vUl bara säga att enhgt min mening kommer vi Icke till rätta medproblemet på den väg har anvisat i sin motion och också reserveratsig för. Jag skaU nöja mig med att anföra två motiv tiU att jagpersonligen kommer att rösta med utskottsmajoriteten om . Det ena ärdet som i Huskvama redan har nämnt. Här är det fråga om enkommunal självbestämmanderätt. Det handlar om socialhjälp enhgtsociaUijälpslagens 13 §, den frivilliga socialhjälpen. Den bör vara frivUhgäven i fortsättningen i den mening som den hitills varit det. Den ärkringgärdad med lagbestämmelser även den. Den är behovsprövad och den ärförenad med principieU återbetalningsskyldighet enhgt lag, men vad gällerbeloppens storlek och skälen tUl att utge den är den frivUUg, aUtså ankommandepå kommunernas egen prövning. EnUgt min mening bör den fortsätta att vara det. Vad sedan gäUer att knyta beloppens storlek tUlfolkpensionsbeloppet tror jag inte heUer det är en framkomUg väg. Det ärfaktiskt så att inte ens de mest generösa normer som någonstans tUlämpasför socialhjälp når upp tiU folkpensionens nivå. Det högsta belopp jag kännertUl är i , där socialhjälpen kan uppgå tUl av basbeloppetför ensamstående person, medan folkpensionen uppgår tUl 90 plus 6 procentinklusive pensionstUlskottet. Därjämte finns det enstaka faU, framför aUtstörre barnfamiher, där man kan komma att Det hänger samman med att barntUläg-get isocialhjälpsformerna är högre än i folkpensioneringen, enhgt min mening med godmotivering. Stora famiher och framför aUt famiher där någon medlem harförvärvsarbete och som kan komma I åtnjutande av vissa särskUda tUlägg isocialhjälpen på en del orter kan komma att som regel tUlfäUlgtvis -överskrida folkpensionsbeloppet. enUgt min mening är detta välmotiverat. Folkpensionen är tänkt som och fungerar somen sorts existensmirumum för icke längre aktiva personer. Jag har lätt attföreställa mig att människor i arbetsför ålder och måhända i arbete och medväxande barn kan behöva ett något mera generöst tiUmätt existensminimum än deninte längre i arbetslivet aktive pensionären. Jag kan alltså, herr talman, mte dela min vän herrÅkerhnds uppfattning om rätta sättet att komma tUl rätta med problemet med deoroande snabbt växande sociaUijälpskostnaderna, men vi är överens om att det ärett allvarUgt problem. Viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen i (s): har vi hört som domaremellan oss båda, och jag viU säga att även domaren har fel när han försöker atträttfärdlggöra sin partUedares uttalande om socialvårdskostnaderna. Men det ärinte det diskussionen gäUer, och därför skaU jag inte fortsätta den debatten. Med anledning av vad sagt, vilketegentUgen är en mördande kritik mot partivännen för hans uppträdandehär i kammaren och i utskottet, skuUe jag däremot vUja säga att det var syndatt satt på sin plats i utskottet. Då hade kanske heladenna debatt varit överflödig, ty då är det tänkbart att han hade fått herrÅkerlind att ta reson. Överläggningen var härhied slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels utskottets hemstäUan med den ändring Imotiveringen som föreslagits i reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan henÅkerhnd begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 24 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen av herrar Åkerhnd och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: Nr 90 Ja - 280 Pedagogisk utbildning och forskning § 6 betänkande nr 12 i anledning av Kungl,Maj:ts proposition om pedagogisk utbUdning och forskning m. m, Pedagogisk utbUdning och forskning Maj:t hade i propositionen 1971:38 föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad istatsrådsprotokoUet över utbUdningsärenden för förordatsbeträffande riktUnjer för bedrivandet av pedagogisk utbUdning och forskning, 2. bemyndigaKungl. att inrätta en professur i pedagogik vid i 1 juh 1971, Beträffandepropositionens hu-vudsakhga innehåU anfördes föhande: "I propositionen 1971:38 behandlas frågor omsamordning av verksamheten vid pedagogiska institutioner vid lärarhögskolor ochuniversitet m, m. De pedagogiska Institutionerna i , /,, , och bör enhgt propositionen fr, o. m, den 1juh 1971 samverka Inom ramen för särskUda institutlons-grupper för pedagogik. En särskUd nämnd med uppgift att vara rådgivande organinom kommer att bereda ärenden om pedagogiskt forsknings-ochutveckhngsarbete, däri Inbegripet utvärdering av arbetet i skolan. Avsikten äratt i vissa faU skaU kunna delegera beslutanderätten i dessaärenden tlU nämnden, I nämnden avses ingå bl, a, företrädare för allmännasamhällsintressen, för skolans huvudmän, personal och elever samt förbeteendevetenskaphg forskning. Med utgångspunkt i att stathgt finansieraduppdragsforskning rörande utbildningsfrågor i regel skaU bedrivas i anslutningtUl institutioner vid universitet och lärarhögskolor avses forskare som avlönasmed medel från bl, a, anslagen tUl pedagogiskt utveckUngsarbete bli skyldigaatt meddela undervisning och att förrätta examination inom forskarutbUdningsamt att handleda studerande som deltar i sådan utbUdning. Förslag läggs fram om en särskUd ämnesmetodiskforskarutbildning som avses ge behörighet tUl lektorstjänst I gymnasieskolan.Försöksverksamhet med central dokumentation Inom ämnesområdet pedagogik kommeratt Inledas vid statens psykologlsk-pedagoglska bibhotek med början den 1 juh1971. En professur i pedagogik med som försteinnehavare föreslås Inrättad vid i den 1 juh 1971, Enbiträdande professur i pedagogik avses bh inrättad vid I Malmövid samma tidpunkt," I dettasammanhang hade behandlats dels motionen 1971:70 av m.fl,, vari hemstäUtsatt skuUe i skrivelse tiU Kungl, Maj:t anhålla om utredning ochförslag angående de icke-behöriga lärarnas situation på i motionen anfördagrunder, dels motionen 1971:486 av m. fl., i vad avsåghemställan att skuUe i skrivelse tUl Kungl. Maj;t dels anhålla att enparlamentarisk kommission tUlsattes med uppdrag att i enUghet med de rikthnjersom angivits i motionen framlägga en redovisning av de faktiskaförhåUandena rörande skolans undervisningsresultat, dels som sin mening ge tiUkänna att den kontinuerUga utvärderingen av skolans verksamhet i första handborde handhas av forskare och forskningsinstitutioner fristående från decentrala undervisningsmyndigheterna, dels motionen1971:493 av m. dels motionen 1971:862 av herrar i Skärstad ochMattsson i Lane-Herrestad, såvitt nu var i fråga, delsmotionen 1971:1263 av fröken och , dels motionen 1971:1264 av i Lane-Herrestadm. fl., vari hemställts att skulle vid sin behandhng av Kungl. Majtsproposition 1971:38 uttala 1. nödvändigheten av att beteendevetenskap-hgastudier gavs vidgat utrymme i lärarutbUdningen på i motionen angivna grundersamt 2. att i utveckhngsarbete ochförsöksverksamhet jämväl skuUe Ingå företrädare för föräldrarna, dels motionen 1971:1265 av m. fl., varihemställts att skuUe med avslag på proposition 1971:38, i vad avsågfrågan om vetenskapUg utbildning i ämnesmetodik, hos Kungl. Maj:t anhåUa omförnyad utredning och förslag i frågan med beaktande av kravet på grundhgastudier I såväl undervisningsämnet som pedagogik och metodik, dels motionen 1971:1266 av m, fl., varihemstäUts att skulle i skrivelse tUl Kungl, Maj:t a) som shi meningge tUl känna vad som i motionen anförts angående beslutsrätten för utveckUngsarbete och försöksverksamhet; b) som sin meningge tUl känna att denna nämnd tiU viss del borde ges parlamentarisksammansättning; c) anhåUa att en parlamentarisk kommission tillsattes meduppdrag att i enhghet med de rikthnjer som angivits i motionen snarastframlägga en redovisning av de faktiska förhållandena rörande skolansundervisningsresultat, delsmotionen 1971:1267 avherr Nordstrandh m, fl., dels motionen 1971:1268 av m. fl., varihemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. skuUe anhålla 1. att Kungl.Maj;t skuUe utfärda riktUnjer för den föreslagna omorganisationen av utveckhngsarbete och försöksverksamhet I enhghet med imotionen anförda synpunkter, 2. att -utöver den av Kungl. Majtföreslagna befattningen som biträdande professor vid I beslutade inrätta dels en tjänst som professor i pedagogik vid iGöteborg, dels en för professorn personhg professur iinternationeU pedagogik vid i , båda tjänsterna fr. o.m. den 1 juh 1971, 3. Pedagogisk ut bild-tung och forskning Pedagogisk utbildning och forskning attriksdagen fattade principbeslut om inrättande av två tjänster som biträdandeprofessor i pedagogik vid lärarhögskolorna i resp. fr. o. m, den 1juh 1972 samt 4, att i skrivelse tUl Kungl, Maj:t uttalade, attämnesstudierna i den forskarutbildning i ämnesmetodik som avsågs anordnasförsöksvis gavs en betydhgt starkare ställning än vad som föreslagits ipedagogikutredningens betänkande. 1. med bifaU tUlKungl, Maj:ts förslag och i anledrung av motionerna 1971:1264, 1971:1266 och1971:1268, motionerna såvitt nu vari fråga, godkände i statsrådsprotokoUet överutbUdningsärenden för förordade rikthnjer för nämnden förpedagogiskt utveckhngsarbete och försöksverksamhet, 2. skuUe avslåmotionen 1971:493 om former för utvärdering av skolreformerna, 3, skuUe avslåmotionen 1971:486 i vad den avsåg formen för kontinuerUg utvärdering av skolansverksamhet, 4, skuUe avslåmotionerna 1971:486 och 1971:1266 i vad de avsåg parlamentarisk kommission, 5. godkände vad inämnda statsrådsprotokoU förordats beträffande rikthnjer för bedrivandet avpedagogisk utbUdning och forskning, 6. med bifall tiUKungl Maj:ts förslag och med avslag å motionerna 1971:1267 och 1971:1268,sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, bemyndigade Kungl, att inrätta enprofessur i pedagogik vid i den 1 juh 1971, 7, skuUe avslåmotionen 1971:1263 om inrättande den 1 juh 1971 av en professur i pedagogik viduniversitetet i , 8, I anledning avmotionen 1971:1268 bemyndigade Kungl. Maj:t att Inrätta en professur ipedagogik vid i den 1 juU 1972, 9. skuUe avslå motionen1971:1268 i vad den avsåg biträdande professurer, 10. skuUe avslå motionen1971:862 i vad den avsåg åtgärder för svagpresterande elever, 11, skulle avslå motionen 1971:1264 ivad den avsåg beteendeveten-skapUga studier i lärarutbUdningen, 12, i anledning av motionen 1971:70 somsin mening gav Kungl Maj :t tiU känna vad utskottet anfört rörande undersökningavseende icke behöriga lärare, l3..skuUe avslå motionerna1971:1265 och 1971:1268, sistnämnda motion i vad den avsåg ämnesmetodiskforskarutbUdning, 1. beträffande tUlsättande av en parlamentarisk kommissionav herrar Nordstrandh och (båda m), som ansett att utskottet under 4bort hemstäUa, att med blfaU tUl motionema 1971:486 och1971:1266, båda motionerna såvitt nu var i fråga, skuUe hos Kungl. tiUsättandeav en parlamentarisk kommission med de uppgifter som angivits i motionerna, 2. beträffande ämnesmetodisk forskarutbildning av herrarWikström (fp). (), Nordstrandh (m) och i Skärstad (c),() samt herrar Fiskesjö (c) och (), som ansett attutskottet under 13 bort hemstäUa, att i anledning av motionerna 1971:1265 och1971:1268, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, som sin mening gav Kungl.Maj :t tiU känna vad reservanterna anfört beträffande den ämnesmetodiskaforskarutbUdnlngens meritvärde. Pedagogisk utbildning och forskning HenRICHARDSON (fp): ÅtskUliga av de propositioner som levereratsfrån denna vår har bhvit föremål för stor uppmärksamheti den aUmänna debatten en uppmärksamhet som inte alltid varit dhektsmickrande för departementet. Kritiken har i vissa faU varit hård ochbehandlingen i utskott har därtiU, naturUgt nog, bUvlt omständUg ochbesvärhg. Detta gäUer särskUt I de faU då utskottet fått ägna sig åt diverse exegetiskaövningar. Propositionen 38 om pedagogisk utbUdning och forskningutgör därvidlag ett undantag. Utskottsbehandlingen har gått snabbt och smidigtoch mynnat ut I ett så gott som enhälhgt betänkande. Detta skuUe därför kunnapassera kammarbehandhngen relativt snabbt. När jag nu ändå viU ägna dettabetänkande några ord gör jag det mot bakgrunden av det Intresse som folkpartiettidigare har visat en av de frågor som här berörs, nämhgen utvärderingen avskolans verksamhet. har som sagt ägnat denna fråga aUdeles specieUuppmärksamhet och tUlmätt den mycket stor betydelse. VI har i ohka sammanhangunder krävt snabba och rejäla insatser för att åstadkomma enobjektiv utvärdering av skolans verksamhet. Så skedde också under den aUmännamotionstiden vid årets riksdag, och jag vUl gärna tro att de krav somframfördes i motionen 493 inte varit utan betydelse för regeringensstäUningstagande, Jag kan här fatta mig relativt kort och hänvisar tUl våramotioner, i vUka vi utförUgt diskuterat utvärderingsfrågan. Vi har vidare i ohka sammanhang pekat på en genomgåendebrist i den reformmetodik som tiUämpades vid besluten om de stora skoheformernaunder , Det har, menar vi rått bristande balans mellan deförberedelser som vidtagits mför besluten och de Insatser som gjorts för attstudera effektema och snabbt korrigera bristerna. Man kan säkerligen finnamånga skUda kvantitativa mått på det omfattande utredningsarbete som föregåttreformbesluten. Ett par uppgifter kan nämnas som upplysning. De -viktigaste av de stathga utredningarna årsskolberedning, gymnasieutredning, fackskoleutrednlng och 1963års yrkesutbUdnlngsberednlng har tUlsammans levererat 23 tryckta betänkandenoch 10 stenciler eUer rapporter. Materialet uppgår tUl närmare 10 000 sidor.Antalet ledamöter, experter och övriga medarbetare i dessa fyra utredningar harvarit omkring 550, Pedagogisk utbildning och forskning Angelägenheten av en allsidig och systematisk kartläggningav skolans resultat i förhåUande tUl dess målsättning har dock bhvit aUtmerauppenbar och alltmera aUmänt erkänd. Det kan däremot råda oUka uppfattningar omvilken metod för utvärderingen som är den bästa. Vi har i vår januarimotionframhålht att starka skäl talar för att ett "särskilt forsknings- ochutveckhngsinstitut'Inrättas i anslutning tUl ett universitet och måhända medviss anknytning tUl och universitetskanslersämbetet".En naturhg kontaktyta skuUe därigenom kunna skapas mellan dessa ämbetsverk. Enönskad samordning skulle också kunna utvecklas. Dessa fördelar måste dock,framhöU vi, vägas mot de administrativa olägenheter och de kostnader som Inrättandetav ett särskUt organ eUer Institut skuUe Innebära. VI stannade därför för enannan metod, nämUgen att upprätta en självständig projektgrupp med uppgift attundersöka i vad mån de av fattade besluten förverkUgats. TUl dennagrupp_ borde, menade vi, självfallet en referensgrupp bestående avparlamentariker knytas. UtbUdningsmlnistem har I anslutning tUl frågan om denpedagogiska utbildningens och forskningens organisation tagit upp frågan omformerna för en effektivare och mera öppen utvärdering. Vi har i vår följdmotion tUl denna proposition hälsatdetta regeringens initiativ med tUlfredsstäUelse och under vissaförutsättnmgar förklarat oss acceptera den form för utvärdering somföreslagits. Vi menar att i stort sett samma syfte kan nås med den konstruktionsom föreslås i propositionen en reorganiserlng och förstärkning av denpedagogiska nämnden inom som med den projektgrupp medparlamentariskt Inslag som vi föreslog i vår januarimotion, detta dock underuttryckUg förutsättning att reformen Inte blh en pappersreform. För att förslaget om en reorganiserlng av den pedagogiskanämnden inte skaU bh blott och bart en skenreform utan av verkhg betydelse ochdärmed fyUa de syftemål som vi eftersträvat fordras åtminstone två saker: delsatt nämnden har reeUa möjUgheter att självständigt och med god Insikt i denaktuella situationen på skolans område besluta om utvärderingsundersökningar,dels att tUlräckUga resurser för att effektuera sådana beslut fmns. EnfuUständigare redovisning av dessa synpunkter fmns i vår motion. Jag skaU inte nu ta kammarens tid i anspråk för attredovisa dessa våra synpunkter. Jag skaU dock nämna tre av de påpekanden eUervUlkor som vi framförde i vår motion. VI framhöU att det parlamentariska borde vara starkt. Vi menade att beslut om utvärderingsprojekt bordeföregås av en aUmän belysning av oUka möjUgheter att formulera problemområdetoch avgränsa projektuppdragen, och vi menade också att även andra forskare ochexperter än de som ingår i nämnden borde beredas tiUfälle att utveckla sinaståndpunkter. SlutUgen framhöll vi det självklara i att projektgrupperna bordeberedas fuU vetenskaphg frihet i val av metod och pubhcering av resultat. Vissa av våra önskemål har beaktats av utskottet, och vihoppas att de övriga kan tiUgodoses i fortsättningen, en del av dem momdepartementet och andra Inom den pedagogiska nämnden och . Den reorganiserlng av den pedagogiska nämnden inomskolöverstyrelsen som kommer att genomföras innebär självfaUet inte, att deansvariga myndigheterna på skolans område inte längre skaU bevakautvärderingsaspekten Inom skolan. Detta framhålls också med rätta Ipropositionen. När nu de skolorganisatoriska frågorna för en rimhgtvis relativtlång tid framöver lösts i sma huvuddrag, borde det finnas större möjligheterför länsskolnämnderna med deras inspektörer och konsulenter att ägna sig åtdet som från början var det centrala i den statliga folkskoleinspektionen,nämhgen pedagogiska uppgifter innefattande inspektion, kontroU, information o,d. Det förefaller inte obefogat att återinföra den skyldighet att århgen avgeberättelse om skolväsendets tiUstånd och utveckhng som avskaffades 1966, Utskottet har som sagts i aUt det väsentUga varit enigt.På en punkt föreUgger dock en trepartheservatlon. Den gäUer denförsöksverksamhet med ämnesmetodisk forskarutbUdning som föreslagits bhanordnad i vissa ämnen. Vi har inget emot att sådan försöksverksamhet anordnas det är säkerhgen värdefuUt men vi kan inte inse att det fmns skäl att redannu ställa I utsikt att sådan utbUdning skaU ge kompetens tiU lektorstjänst igymnasieskolan i läroämnet i fråga. Vi pekar I stäUet på den möjUghet tlUdispensgivning som redan nu finns. Jag berdärför, herr talman, att få yrka blfaU tiU reservationen 2. Pedagogisk utbildning och forskning HerrNORDSTRANDH (m): Den Intensiva skoldebatt som prägladefjolårets valrörelse samlade kvaUtetsaspekterna på något sätt i fokus, I dhekthnje med det restes frågan om en systematisk utvärdering av hela skolansverksamhet. Pohtiska bedömare många åtminstone ansåg att tiden kunde varamogen för en övergripande studie av hur såväl grundskola som gymnasiumförverkhgat sma mål och sina läroplaner, I den proposition om pedagogisk utbUdning och forskningsom vi just nu behandlar slås det fast som en grundläggande princip att varjemyndighet mom sitt verksamhetsområde ständigt skaU uppmärksamma attverksamheten bedrivs på ett ändamålsenhgt sätt, och det är i och för sig gottoch väl För undervisningsmyndigheterna innebär det, omskrivet i annan text, attde helt enkelt har att kontlnuerhgt se tUl att kontroU och utvärdering sker. Men det stannar nu Inte vid detta i propositionen. Man tarytterhgare ett steg på vägen mot en mer intensifierad utvärderingsverksamhetbl. a. och det är ju en gammal synpunkt under medverkan av folk utanför skolansvärld. Det förslag som har framlagts Innebär i stort sett en reorganisering avden nuvarande tiU knutna och försöksverksamhet. Det är mycket glädjande att konstatera,det vUl jag säga, att departementschefen är det väl närmast klart deklarerar att han finner starka skäl att vad beträffar det pedagogiskaforsknings- och utveckhngsarbetet en förstärkning kommer tUl stånd I fråga omInflytandet från såväl personer som sammanslutningar utanför det dagUga hvet iskolan. I nämnden skaU ingå representanter för aUmännasamhällsintressen, företrädare för skolans huvudmän, personal och elever ochföreträdare Pedagogisk utbildning och forskning för denbeteendevetenskaphga forskningen.