prot · FU0912 · 1971-12-31 00:00:00 — Likaså bör demöjligheter som öppnats för företagen att erhåUa lånegaranti för rörelsekapitali samband med lokaUseringsstöd vid investeringar inom det aUmänna stödområdetfå stor betydelse i likviditetssammanhang under företagens inkörningsperiod. Jag delar därför helt inrikesministerns sammanfattandesynpunkt, att det med de nya regionalpolitiska medlen bör vara möjligt attåstadkomma en jämnare spridning av företagssamheten och en bättredifferentiering på orter och i områden med ensidigt näringsliv. Låt mig också, herr talman, få säga att man ibland när manlyssnar pä kritikerna tUl den förda närings- och lokaliseringspolitiken lättfår den förestäUningen att den regionala obalansen är ett problem som enbartskulle gälla . Men så är ingalunda faUet. Det är en företeelse som gäUerpraktiskt taget alla industriländer. Utöver vårt land har många andraindustrUänder under åtskilliga år försökt driva lokaliseringspolitik, menframgångarna har även i dessa länder varit små i mänga fall. De som önskar få en bättre samlad bild av den regionalpolitiskautvecklingen rekommenderar jag att ta del av den rapport, som industrikommitténinom offentliggjorde . Undersökningen omfattade regionala problemoch regionalpolitik i 15 av medlemsländerna, däribland . Arbetsgruppenkonstaterar att trots att vissa framsteg uppnåtts på en del håU få, om ensnägra länder kan väntas pä kort sikt övervinna sina svåra regionala obalanser.I rapporten räknar man med att kommer att behövas för attåstadkomma regionalpolitiska program som skall kunna bidra tUl den nationellatiUväxten. Det är vad har kommit fram tUl. Jag kan komplettera bilden genom att peka på att man äveni ett land som har samma bekymmer. Vid den resa som vi inomstatsutskottets tredje avdelning gjorde i berättade våra värdaratt deras största regionalpolitiska problem var att förhindra de storastädernas tUlväxt. För hade man infört förbud mot varjeföretagsetablering som innebar en ökning av antalet anstäUda inom regionen, ochi sådana faU fick etableringen i stäUet ske utanför regionen. Det andra storaproblemet var att flytta ut folk tUl de glest befolkade områdena med storanaturtUlgångar om man så vUl ett Norrlands- problem imycket stor skala. Jag har, herr talman, velat anföra detta eftersom jag päsamma sätt som förklarade sig göra upplever vår regionalpolitiskadebatt som onyanserad och negativ i sin inriktning. Jag viU understryka vad sade om pressens rolli detta sammanhang, och jag skall ocksä anföra ett exempel. gjorde ifredags på ledarsidan en kommentar tUl lokaliseringspoUtikenoch skrev bl. a.; "Problemen för företagen i är att de arbetar ien miljö och under förhåUanden som inte stimulerar expansion." OchExpressen fortsätter; "Det avhjälper man inte genom att håUa företagenunder armarna med län och bidrag utan genom att stärka deraskonkurrenssituation. GenereUa åtgärder som gör frakter och arbetskraft biUigarei är långt viktigare än bidrag." Jag vUl endast kommentera detta genom att säga attuttalanden av denna art röjer en skrämmande okunnighet om de verkligaförhåUandena. Av vad jag sade i början av mitt anförande framgår att man i dennya regionalpolitiken infört precis de åtgärder som anser varanödvändiga. Låt mig också få kommentera en bUdtext i samma ledare, därdet heter; "Skog ska det fortfarande finnas i skogslänen. Men en ensammänniska bland furorna det ska inte vara framtidsbilden för stora delar avSverige. Lokaliseringsstödet borde hjälpa människorna att behåUa och utökasysselsättningen." Ja, situationen är som jag sade inledningsvis den attpä grand av den förda lokaUseringspolitiken finns det ännu tUlräckUgt mycketmänniskor kvar i skogslänen för att man inte skaU vara ensam bland furorna. Menjag vUl än en gäng understryka att det hade varit angeläget att skogsbraketsegna företrädare bättre beaktat sitt mera långsiktiga behov av arbetskraft.Direktör i arbetsmarknadsverket konstaterade att det idagsläget saknas I 400 man i skogen, och man räknar med enbrist pä 4 000 man. är det också andra tongångar frän skogsbmkets företrädare skogsbruket framställs ånyo som ett framtidsyrke. Men det finns en viktigförutsättning för att utveckUngen skaU gä i rätt riktning, och det är attnäringsUvet tar tiU vara den äldre arbetskraft som finns ute i stora delar avdessa områden. Denna ytterligt värdefulla arbetskraft och den arbetskraft somblev över när rationaliseringen gick fram i skogen behövs . Låt mig tUl sist, herr talman, uttala den förhoppningen,att vi aUa åtminstone i detta hus kommer att sträva efter att få en meranyanserad och positiv debatt kring denna decenniets största inrikespolitiskafråga. Det gäUer; oavsett var vi bor, att ge människorna något så närlikvärdiga levnadsbetingelser. Regionalpolitiska problem finns inte bara iNorrland utan även på många andra håll i vårt land, och därför bör detta varaen angelägenhet som angår oss aUa. På förslag av herr förste vice talmannen beslöts att denfortsatta överläggningen skulle uppskjutas tUl . Nr 12 § 15 Upplästes följande tUlkammaren inkomna ansökan: 21 januari1971 ' kammare Härmed anhåUes om ledighet frånriksdagsarbetet på grund av utlandsresa fr. o. m. t.o. m. torsdagen den 4 febraari 1971. Kammaren biföll denna ansökan. § 16 Anmäldes ochbordlades följande motioner; Nr 166 av herrar och ändrmg av reglerna för beräkning av antalet mandat vid val tUl landsting ochkommunfullmäktige Nr 167 av m. fl. om slopande av begränsningenav antalet anföranden i samband med besvarande av enkel fråga Nr 168 av herrar i och omeffektivare kontroll beträffande arbetsgivares redovisning av käUskatt Nr 169 av hen i Agnas m. fl. om avskaffande av densärskUda arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer Nr 170 av och angåendebeskattningen av kungahuset Nr 171 av m. fl. om skattepolitiska ätgärderför att utveckla näringsliv Nr 172 av m. fl. om ätgärder motkriminaUteten, m. m. Nr 173 av i om straffrättsligtansvar för underlåtenhet att bistå annan person i nödsituation Nr 174 av fm och fröken angåendeborgerlig begravning Nr 175 avherr .So/i/wj/! TM./if. Nr 176 avherr i m. fl. om en kampanj för u-hjälpen Nr 177 av i m. fl. om tjänstgöring iinternationeUt biståndsarbete som alternativ tUl värnpliktstjänstgöringen Nr 178 av i m. fl. om statligtgmnd-belopp i det kommunala bostadstUlägget Nr 179 av herrar Ä/naöji' och /j/iawre angåendeutbetalningen av folkpension tUl folkpensionär med B-skatt Nr 180 av i m. fl. angående tUlämpningenav särbeskattningsreglerna på folkpensionärer Nr 181 av i om en kampanj förbättre förebyggande hälsovård Nr 182 av m. fl. om åtgärder tUl stöd förpsoriasissjuka, m. m. Nr 183 av m. fl. om upphävande av lagen omtUlsätt- 94 ning av fluor tiUvattenledningsvatten Nr 184 av m. fl. angående läkartUlgången vidsjukvärds- Nr 12 inrättningar den Nr 185 av herrar och om plan för utbyggnad av Nr 186 av herrar och angåendebidragsgivningen tiU kommunala familjedaghem Nr 187 av och i omåtgärder tUl stöd för psoriasissjuka Nr 188 avherr Ringaby om viss statistik inom socialvården Nr 189 av om åtgärder mot alkohol- ochnarkotikamissbruket Nr 190 av herrar Ringaby och Schött om höjning avstatsbidraget tUl S;t Nr 191 av i m. fl. om anslag tUlförsöksverksamhet med kasetteknik för talboksändamål Nr 192 av herrar och i ombefrielse för pensionärer frän höjning av TV- och radiolicens Nr 193 av herrar i Agnas och i omvisiung i landsorten av Nr 194 av fröken m. fl. angående bidraget tiU Deblindas förenings kulturella verksamhet Nr 195 avherr om stöd tUl Nordiska ekumeniska institutet Nr 196 av m. fl. om inrättande vid Göteborgsuniversitet av en personlig professur i långvärdsmedicin för docenten Nr 197 av herrar i och Stålhammarangående personal vid folkhögskolor Nr 198 av herrar MoUn och Fiskesjö angåendelärarutbildningen för samhällskunskap på gymnasiet Nr 199 av herrar och i omstudieråd-givare vid VuxenutbUdningen Nr 200 av i m. fl. om frivUligkonfessioneU kristendomsundervisning i Nr 201 av i m. fl. angåendebeaktande av syn- och hörselskadades problem i undervisningsprogram i radio ochTV Nr 202 av herrar i och Henningssonangående hastighetsbegränsningen inom tätbebyggt område Nr 203 av i Bäckmora m. fl. om omprövning avflerårsplanen för vägbyggandet Nr 204 av och fm Thunvall om ätgärder för attöka trafiksäkerheten Nr 205 av m. fl. angående vägtrafikens andeli vissa samhälleliga kostnader Nr 206 avfra Jonäng m. fl. angående det regionala transportstödet Nr 207 av i m. fl. Nr 208 av i Agnas angående passageraravgiftenvid flygresor Nr 12 Nr 209 av herrar och iLotorp om översyn av telefon- 21 januari1971 Nr 210 av hen m. fl. ommUjövårdande åtgärder Nr 211 av m. fl. angående mUjövårdensorganisation, m. m. Nr 212 avherr m. fl. Nr 213 av i Öskevik m.fl. om översyn avjordbrakets skördeskadeskydd Nr 214 av m.fl. om åtgärder mot skadeinsekter i skogarna Nr 215 avherr m. fl. om ätgärder för fritidsfisket Nr 216 av m.fl. om åtgärder för stöd förhushäUs-porsUnsindustrin Nr 217 av m. fl. angående handelskamrarna iNew och Nr 218 av m.fl. angående eldistributionensrationalisering Nr 219 av m. fl. Nr 220 av i Bäckmora m. fl. om bidrag tiUkommuner för uppförande av lokaler i bl. a. arbetsmarknadspoUtiskt syfte Nr 221 av i m.fl. angåenderegionalpolitiken Nr 222 av m. fl. angående förmånerna förarbetstagare från annat nordiskt land Nr 223 av i m. fl. om åtgärder till stödför arkivarbetare Nr 224 av i m. fl. Nr 225 avherr m. fl. angående den fysiska riksplaneringen Nr 226 av m. fl. om kartläggning av privatyrkesmässig bostadsförmedling § 17Meddelande ang. enkla frågor Nr 12 den Meddelades att följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen 21januari 1971 av ---------------- Nr 34 Hen (vpk) tUl herr inrikesministern angåendeprincipen om en fri nordisk arbetsmarknad; Anser statsrådet för sin del en ifrågasattanställningsvägran från svenska företags sida gentemot finska metallarbetareefter ett strejkutbrott i vara förenlig med bestämmelserna om en frinordisk arbetsmarknad och är statsrådet beredd att i någon form hävdaiakttagandet av denna princip? Nr 35 i (c) tUl herrjustitieministern angående upphävande av skyldigheten att utfärda särskUdalagfartsbevis; Ämnar statsrådet medverka tUl att i rationaUserings- ochbesparingssyfte upphäva skyldigheten att utfärda särskUda lagfartsbevis? § 18 Kammaren åtskUdes . 97 7 protokoll 1971.