prot · FU09150 · 1971-12-31 00:00:00 — Wesling beräknade att 150 av dessa bomber redan hade fäUtsi , och Cambodja och sade alt det nu bhvit rutin att fälla någrasådana bomber . De flesta har använts i norra , men hanrapporterade också att några nyUgen hade använts mot s. k. truppkoncentralioneri U Minh-skogen i sydhgaste . Wesling citerade en amerikansk flygofficer som sagt attdessa bomber har "en så förödande effekt att vi absolut inte vUl ge demmyckel pubhcitel", Wesling sade att "superbomberna utgör ännu ettmedel varmed vi nonchalant stuvar om miljön i med liten om ens någonhänsyn till vare sig de omedelbara eUer långsiktiga verkningarna iområdet". Stora områden, som hört till jordens allra vackraste ochbördigaste, har förvandlats till ödshga månlandskap ulan ett grönt strå. "Förmodhgen har mer än en tredjedel av befolkningen i gjortstiU flyktingar som en konsekvens av massdeportation, spanings- ochförinlel-semissioner och bombning av byar samt genom att man berövat bybornaderas föda genom förintelse av skörden", hette det i slutdeklarationenfrån den session, som Internationella kommissionen för undersökning av USAsförbrytelser i höll i . Kommissionenfortsatte: "Dessa tvångsförflyftningar har lett tUl ett sammanbrott av familjestrukturen,som är själva grundvalen för det indokinesiska samhället. Samma mönster försocial förintelse har tillämpats vid de amerikanska terrorbombningarna avLaos." Vid sidan av den kemiska krigföringen, bombningarna ochartillerielden, som redan 1966-1967 avsatte minst en miljon stora kratrarvarje månad i , arbetar ett slags ingenjörstrupper för att göraförstörelsen perfekt. I tidskriften för den 15 september1971 - det är en amerikansk tidskrift som utkommer avslutar en amerikansk forskare, Canla Plan, en artikel om "avlövning iVietnam" med ett avsnitt om denna kompletterande förstörelse; "1lUltagande omfattning används andra medel för att avlägsna växtUghet och fåbort den täta djungelfällen i . B-52-bomberna förstör träden ochkalhugger effektivt delar av djungeln. På marken har 'plows', romerskaplogar, övertagit vissa delar av röjningsarbetet. Plogen som har ettbulldozerblad som väger " - enUgt andra uppgifter väger bladet 3ton - "är i stånd att röja bort träd och buskar på ett område ." Den unge amerikanske journahslen skildradei boken , som kom i svensk översättning 1968,hur samhäUet från utraderades i januari1967. Det var ett efter vietnamesiska förhållanden rikt samhälle med 3 500invånare. På bokens sista sida skildrade han avslutningen av operationen. TydUgenvar del romerska plogar som redan då användes. En konvention mot ekocid En konvention mot ekocid "Förstörelseavdelningarna kom till en klaroch varm dag sedan den sista båtlasten med husdjur hade avgått längs flodentill Phu Cuong, Amerikanska soldater rörde sig längs de smala bygatorna ochinne på de soliga, tysta gårdarna i den tomma byn. De hällde bensin på husenshalmtak och tände på dem med facklor. Svarta rökpelare steg upp mot skyn när detorra taken och väggarna brann ner till grunden och blottade torftigainteriörer med förkolnade bord och stolar, sönderslagna koppar och skålar, ensäng här och där, och de allestädes närvarande bombskydden. Innan lågorna hadedött ut i husens långa och smala fasader kom schaktningsmaskiner ruUande genompalmdungarna. De ryckte upp träden med rötterna där de rullade fram och sänktesina grävskopor för att gräva upp husgrunderna av lillstampad jord. Närschaktnings-maskinerna körde mot bombskyddens tjocka väggar blev motorljudetgäUare men de fortsatte obehindrat framåt. Det fanns inte många byggnader i som kundefördröja maskinerna. De röjde sina egna vägar genom stängslen kringbakgårdarna, över de små begravningsplatserna och byns vallomgärdade fält utanatt bry sig om vägar och stigar. När förstörelseavdelningarna drog sig tillbakahade de jämnat hela byn med marken, men den urspmngUga planen för förstörelsenvar ännu inte genomförd. Troget sina ursprunghga planer fällde flyget nu sinabomber över de övergivna ruinerna, de svedde på nytt de förkolnade husgrundernaoch pulvriserade för högarna av spUlror i hopp om att kunnaförstöra tunnlar som var för djupa och för väl dolda för schaktningsmaskinerna,som om vi, sedan vi en gång för aUa hade beslutat oss för att förstöra ,nu ville förinta varje kvarvarande tecken på att byn någonsin hadeexisterat," Ekocid, miljömord, är en reaUtet sedan mångaår i , Det är en förbrytelse av ny typ och med verkningar inte bara inuet utan sannohkt . Det är en förbrytelse av gigantiskomfattning som endast kan genomföras med en teknologi som till stor delutvecklats och utvecklats just med somexperimentalfält. Med vår motion syftade vi till en aktuaUsering av miljömordetsom ett folkrättshgt begrepp, eftersom det inte täcks av de konventioner som nufinns om folkrätten i krig. Jag yrkar bifall till motionens krav att regeringtar initiativet till en internationeU konvention som förbjuder miljömord. HerrERICSON i (s): Inom FN och vid nedrustningskonferensen iGeneve har man ägnat stor uppmärksamhet åt den kemiska ochbiologiska krigföringen. Orsaken tiU det är främst USAs användning av kemiskavapen i . har i sin motion mycket utförhgt beskrivitde avskyvärda effekterna av dessa vapen. Det råder inga delade meningar i vårt land när del gälleratt fördöma kemiska krigföring i . Utrikesministern konstaterade ivåras från den här talarstolen att användning av kemiskavapen i strider mot folkrätten. HerrTakman vill nu att regeringen skall ta initiativ för alt få till stånd eninternationeU konvention som förbjuder ekocid. EnUgl utskottets mening finnsredan ett sådant förbud genom den tolkning som FNs generalförsamUng gett 1925års Genéveprotokoll rörande förbud mot användande i krig av kvävande, giftigaeller Uknande gaser samt av bakteriologiska stridsmetoder. Arbetet inom FN och vid nedrustningskonferensen har underde varit inriktat på dels att få uttryckligen fastslaget att detexisterar ett användningsförbud som är totalt, dels att kompletteraanvändningsförbudel med förbud också mot utprovning, tiUverkning och lagring avalla biologiska och kemiska stridsmedel. När det gäller användningen har manfrämst inriktat sig på att stärka del existerande förbudet, Enhgt denfolkrättsliga expertisen är Genéveprotokollets förbud mot kemisk och biologiskkrigföring av sedvanerättslig karaktär och utgör ett allmänt förbud, som gäUerför aUa stater oberoende av om de har anslutit sig tiU Genéveprotokollet ellerinte. Denna tolkning stöds av en resolution som FNsgeneralförsamUng antog 1969, Där deklarerar man att Genéveprotokollet är ettuttryck för allmänt erkända folkrättsliga regler, som förbjuder biologiska ochkemiska stridsmedel vid internationella konflikter, och man säger detta förbud inte rubbas av den vetenskapUga utveckUngen på området.Enligt resolutionens definition är växtförstörande gifter och tårgas kemiskavapen. Man kan därför nu hävda att del existerar ett totalförbudmot användning i krig av aUa former av biologiska och kemiska stridsmedel. Ettinitiativ enhgt yrkandet i motion skulle kunna minska tUltron tUldetta förbud och därmed motverka det syfte har med sin motion. För att förstärka användningsförbudet har man vidnedrustningskonferensen försökt arbeta fram avtal som dessutomskulle förbjuda utveckhng, tillverkning och lagring av dessa vapen. Man harlyckats i fråga om de biologiska vapnen och toxinerna. Den avtalstextenbehandlas nu i FN. När den träder i kraft innebär del alt stormakterna måstevidta verkhga nedrustningsåtgärder, dvs. förstöra existerande vapenlager. Detär emellertid de kemiska vapnen som miUtärt är de mest intressanta. De finnslagrade i stora mängder i flera länders vapenarsenaler. harstormakterna inte kunnat ena sig i kontroUfrågan, men förhandUngarna fortsätteri med sikte på ett vidgat förbud också för de kemiska vapnen. ÅtskUUgt har aUtså gjorts och görs internationellt för attskapa effektiva, aUmänna och totala förbud mot vad i sin motionkaUar ekocid. har tagit aktiv del i dessa förhandUngar, StatsrådetMyrdal redovisade i FN åsikter om hurnedrustningsarbelel bör fortsättas i fråga om de kemiska och biologiska vapnen. Vid har man, som nämnde, under desenaste åren bedrivit ett intensivt forskningsarbete beträffande BC-vapnen.Resultatet redovisas i sex böcker, varav tre nyhgen utkommit. Det avsnitt idenna undersökning som närmast berör yrkandet i motion ärrubricerat "CBW and International " och utkommer . En konvention mot ekocid En konvention mot ekocid menar att utskottet missförstått hans yrkandei motionen och får väl då själv ta på sig skulden för detta. Han har med ekocidavsett något mer än kemisk och biologisk krigföring, som motionen handlar om.Det framgår tyvärr inte av molionstexten att syftade tiU någotannat än USAs användning av kemiska vapen i . I utskottet har vi gjortvårt bästa för att tyda motionärens avsikter, och vi har också anlitat expertisutifrån för att sälta oss in i frågan. Vad tycks lägga in i begreppet"ekocid" utöver kemisk och biologisk krigföring är förstöring av denlevande naturen av ekologiska syslem också med mekaniska metoder.Resultatet av koncentrerad bombning, artilleribeskjutning och användandet avandra mekaniska vapen har blivit att man förstört stora landområden nästan meraeffektivt än om man hade tillgripit BC-vapen, Dessa frågor har en naturligplats vid de nedrustningsförhandlingar som redan förs inom FNs ram. Om inte nöjer sig med utskottets svar, går detju bra att skriva en ny motion och då klart ange vad som verkhgenavses med yrkandet. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle; Jag kan efter i Örebroanförande fortfarande deklarera att jag har samma uppfattning beträffandesubstansen i aUt som i detta sammanhang sagts om den kemiska krigföringen. I motionen redogjorde vi utförhgt för den kemiskakrigföring som i pågått . Det fanns två skältill att vi ägnade så stor uppmärksamhet åt det . Dels var dettrots allt mindre känt än annan krigföring, dels hade det kommit enmängd nya obestridliga uppgifter om de använda växtbekämpnings-medlen, debesprutade områdenas omfattning och de ekologiska skadeverkningarna på längresikt. Jag kan här nämna vUken internationeU sensation det blev när tidskriftenVietnam nu lyckades komma över etl exemplar av Pentagons instruktion i kemiskkrigföring, "Training Circular 3-16", och tryckte enfaksimileupplaga härav, som bl. a. delades ut till aUa delegaterna vid om . Denna 85-sidiga instruktionsbok var avseddför användning i . Den visade folkmordskaraktären av USAs krig mot devietnamesiska och laotiska folken. Den gav steg för steg instruktioner om hurett folk skaU utrotas. Denna bok innehöU i och för sig inga nyheter. Destridsgaser och andra giftiga kemikaher som där beskrevs hade ju länge använtsi och , och det fanns mycket utförhga rapporter om när sådanamedel hade lillgripits i och i , hur de hade verkat osv. hade hksom "The Pentagon Papers" undersommaren och ett speciellt värde därigenom att den, från andrasidan, bekräftade vad som bekantgjorts från de angripna folkensjälva. Om vi hadeskrivit ekocidmotionen , , skulle vi förmodUgenha behandlat luflkriget lika utförligt som det . har virapporten från Cornelluniversitetet om bomblonnaget. Vi har också materialetfrån La Conférence Internationale sur la Medicine et la Guerre d'lndochine, denvärldskonferens som höUs i och som bevistades av mer än200 läkare från 20 länder, Ekocid, miljömord, är resultatet av alla de vapensom används i i syfte inte bara att döda växter, djur och människorsom nu existerar där utan också i syfte att göra stora delar av områdetofruktbara och obeboehga . En konvention mot ekocid i (s) kort genmäle: säger att om motionen skrivits nuskulle den haft ett annat innehåll. Men kan väl ändå inte stäUakravet på utskottet att del skall svara på någonting annat än vad motioneninnehåller. Del går inte alt ändra motionens substans sedan man väl har lämnatin den. (vpk) kort genmäle: Jag tror nog alt det framgick tillräckligtklart av motionen vad vi syftade lUl med en konvention om ekocid. Jag hållergärna med om all den kemiska krigföringen tog en oproportionerligt stor del avmotionens utrymme, men nog stod det klart uttryckt vad vi syftade till. Hert (); Den avsky som andas från motionens och motionärernas sidaoch från anförande om de här barbariska krigsmetoderna, denavskyn delar vi aUa. Jag behöver inte ytterligare understryka del. i har av någon anledning ansett sigtala på utrikesutskottets vägnar och eftersom jag till stor del kan instämma ivad han sagt skall jag inskränka mig till alt yrka bifall till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 336, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandetnr 1 7 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 336. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna om- Skolans inre arbete m. m. röstninggav följande resultat: Nr 1 8 ianledning av motion angående säkerhetspohtiken Nr 43 i anledning av Kungl, Maj;ts proposition angåendevissa beslut fattade av Internationella arbetsorganisationens konferens år 1970vid dess femliofemte sammanträde (åttonde sjöfartskonferensen) Nr 44 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående utgifterpä lilläggsstat 1 till riksstaten för /72 i vad avser anslaginom verksamhetsområde Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. §8 Skolans inre arbete m. ni. Föredrogs utbildningsulskottets betänkande nr 30 ianledning av motioner angående skolans inre arbete m. m. I detta betänkande behandlades motionen1971 ;251 av herrar () och (), motionen1971:253 av (), motionen1971 ;381 av m, fl. (m), motionen 1971:486 av m.fl. (m), vari, såvitt nu var i fråga, hemställts alt skulle iskrivelse lUl Kungl, Maj:l 1. som sin meningge till känna att pågående överläggningar meUan statsmakterna och kommunernarörande fördelningen av kostnaderna bl, a, för skolväsendet måste drivas medstörsta skyndsamhet, 2. anhåUa altmotionen överlämnades till utredningen rörande skolans inre arbete () förbeaktande av vad som i densamma anförts angående undervisningsgruppernasstorlek, skolornas storlek, lid för klassföreståndarnas elevvårdandeuppgifter, nivågruppering, varvad utbildning på högstadium samtsamverkan i skolan, 3. anhåUa att enparlamentarisk utredning tiUsatles med uppdrag att med beaktande av vad somanförts härom i motionen företa en total översyn av gymnasieskolans funktionoch struktur, 4. som sin meningge till känna att borde beredas tiUfälle att yttra sig angåendeordningen för belygsättningen i skolorna, 5. anhålla attutbildningen av ämneslärare på gymnasieskolan och högstadium togsupp till förnyad prövning i enUghet med vad som anförts i motionen, motionen 1971 ;875 av i Lane-Herrestad (c), motionen 1971 ;878 av iKristianstad (c) och i Arrie (c), motionen1971 ;879 av i m. fl. (c), motionen 1971:897 av herrarStålhammar (fp) och (), motionen 1971:910 av m. (fp) samt motionen 1971:911 av m. fl. (fp). 1. skulle avslå motionerna 1971:381 och 1971:911, sistnämnda motion i vad avsågöversyn av skolans norm- och regelsystem, 2. skulle avslåmotionen 1971:253, 3. skulle avslåmotionen 1971:486 i vad avsåg motionens överlämnande till utredningen rörandeskolans inre arbete (), 4. skulle avslåmotionen 1971:879, 5. skuUe avslåmotionen 1971:91 1 i vad avsåg alternativa system för klassföreståndarskapet, 6. skulle avslåmotionen 1971 ;897, 7. skulle avslåmotionen 1971:911 i vad avsåg alternativa inskolningsprogram , 8. skuUe avslåmotionen 1971:878, 9. skuUe avslåmotionen 1971:875, 10. skulle avslå motionen 1971:251, 11. skulle avslå motionen 1971:486 ivad avsåg betygsättningen i skolorna, 12. skuUe avslå motionen 1971:911 ivad avsåg samarbetsnämnder och andra samarbetsorgan, 13. skuUe avslå motionen 1971:911 ivad avsåg utbildningsprogram, 14. skuUe avslå motionen 1971:911 i vadavsåg personalvårdsprogram, 15. skulle avslå motionen 1971:486 ivad avsåg översyn av gymnasieskolan, 16. skulle avslå motionen 1971:486 i vad avsåg utbildningen av ämneslärare, 17. skuUe avslå motionen 1971:910 och 1971:911, sistnämnda motion i vad avsågstalsbidragsbestämmelserna, 18. skuUe avslå motionen 1971:486 i vad avsåg fördelningen av kostnaderna för bl. a. skolväsendet. Skolans inre arbete m. m. 1. beträffande betygsättningen i skolorna av herrNordstrandh (m) och (), som ansett att utskottet under 11 bort hemställa, att i anledning av motionen 1971:486 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl, till känna vad reservanterna anförtom belygsättningen i skolorna, 2, beträffande utbildningen avämneslärare av herrar () och Nordstrandh (m) samt (), som ansett all utskottet under 16 bort hemställa, att i anledning av motionen 1971 ;486 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl, till känna vad reservanterna anförtom utbUdningen av ämneslärare. Skolans inre arbete m. m. HerrNORDSTRANDH (m): När frågan om skolans inre arbete nu äntligenkommer upp till behandhng efter det att betänkandet skjulsats upp och ned påföredragningshstorna i , spörjer man sig om inre arbete medhalvtimmeslånga föredrag utan tillräckhg anknytning till debattämnet iblandfungerar mycket bättre än skolans, och det är en allvarUg jämförelse, dåskolans interna verksamhet sannerUgen lämnar mycket övrigt alt önska i fråga omplanläggning, effektivitet och arbetslust. Det myckel stora knippe motioner som behandlats iutbildningsutskottets betänkande nr 30 utgör nämligen ett ganska vällahgtvittnesbörd om att aUt trots alla reformer inte är så väl beställt i vårskola, vare sig man tar in , enkannerUgen dess högstadium, ellergymnasieskolan i bUckpunkten. Motionerna är fulla av uppslag till förbättringar avskolans inre arbete. Många av uppslagen - för att inte säga kraven - ärförvisso inte nya, de har framförts tidigare, men det gör dem därför intemindre beaktans-värda. Skolans och skolarbetets problem, sedda i ljuset avmotionerna, är inte små. Motionernas bedömning av lägel och betonandet av delangelägna i att åtgärder vidtas stöds av såväl rapporter från somundersökningar på fältet, också färska sådana. De talar om utbredd skoltrötthetoch negativism mot förekomsten av uteslutande mer eller mindre teoretisktbetonade lärogångar både på högstadium och i den nyagymnasieskolans första årskurs. Jag skall inte trötta med en halvtimmes långdokumentation - sådan finns och är givetvis inte obekant för utbildningsdepartementetoch . Stora förhoppningar knyts till den tillsattautredningen rörande skolans inre arbete, den s. k. , och utredningen lärarbeta för fullt. Man vågar kanske t. o. m. hoppas på åtminstone något enstakaförslag snart; ocksä förslag till snabba åtgärder torde Ugga inom utredningensarbetsområde. Förhoppningarna på delas av utbildningsutskottet somöverantvardat större delen av de i motionerna redovisade problemen tillutredningens lösning. Jag har, som framgår av mitt ställningstagande iutskottet, inget emot etl sådant förfaringssätt men måste skicka med etlenträget påpekande att det hela brådskar. Också små men snabbaförbättringsförslag från utredningen har stor betydelse. Skolan tål inte hurmycket som helst av den oro, besvikelse och arbetsolust - öppen och latent som präglar framför allt högstadium men också delarav gymnasieskolans första årskurs. Ett av de motionsyrkanden som utskottet inte viU taställning till innan lämnat förslag är yrkandet i motionen 381 angåendefrågan om frånvarorapporteringen. Myckel värdefuUt är emellertid alt utskottetuttalar att utskottet "finner det naturUgt att skolan tar en omedelbarkontakt med hemmet då det finnes anledning ifrågasätta att eleven har giltiganledning för sin frånvaro". Det hgger i hnje med synpunkterna i motionenom att del åhgger föräldrar och målsmän att tillse att eleven dels fullgör sinskolpUkt, dels får lämpUgasle möjUga utbUdning . Utskottetsuttalande måste anses som vägledande för i dessStäUningstagande till frågan om skyldigheten för skolan att underrättaföräldrar och målsmän om omyndiga elevers frånvaro. En rutinmässig upplysningpå etl tidigt stadium från exempelvis skolexpeditionen om varje elevs frånvarokan göra föräldrar och målsmän uppmärksamma på alt ett missförhållande haruppstått eller håller på alt uppslå. Redan med det är mycket vunnet. Frånvaronär ett av skolans värsta problem. Statsministern sade i årets höstremissdebatl, som jagtidigare har framhåUit i , att han tidigt hade siat om alt 1970-taletskulle komma att bU en renässans för det praktiska yrkesarbetets värde ochvärdighet. Jag delar hans förhoppningar. Men varför har man då i missriktatteoreliseringsnit till den grad utarmat högstadium på inslag avsådana undervisningsmoment som skulle kunna befrämja just denna pånyttfödelseav det praktiska yrkesarbetet? Undra på att undervisningsresultalen inte bUr debästa och att oron och oredan i skolor och klasser fortfar och på sina håll t.o. m. tenderar att tillta. Här har vi - det är därför jag har tagit upp det idetta sammanhang - en av de djupare orsakerna till åtskilUga av de problem i dagensskola som motionerna skarpt riktat uppmärksamheten på. Här måste som jag serdet en omprövning ske. Jag vågar hävda detta så mycket mer som jag ochdet parti jag tUlhör haft en klar och entydig hållning i den frågan. Det är inte riktigt, som statsrådet i en intervju inr 35 av tidningen försöker hävda, all principfrågan om avvägningenmellan teoretiskt och praktiskt i årskurs 9 i "kommit upp tillaUvarlig diskussion först när Lgr 69" - alltså läroplan för 69 "fastställts". Så förhåller det sig inte, och jag vUl verkligenunderstryka detta när vi nu i motionernas anda är ute efter orsakerna tiU lägeti skolan . Utbildningsministerns svar på enklafråga angående detta påslående löste inte problemet med statsrådet ochdennes förkunnelse i saken. Det är vi är ute efter för att ta redapå om han vidhåller sina uttalanden. Jag vill för min del tiU hans vägledningunderstryka följande - han är tyvärr inte här, men han kanske finns i huset ochhör det. Både dä förslag till läroplansrevisionremissbehandlades och då hade förslaget uppe tUl beslut föreslogstillvalsalternativ med mera praktisk inriktning än de av ochregeringen framlagda. Av propositionen 1968 framgår alt etl stort antal,även tunga, remissinstanser var tveksamma, några t. o. m. direkt avstyrkandebeträffande möjligheterna att med den föreslagna utformningen av högstadiettillgodose de s. k. praktiskt inriktade eleverna. Nog fanns det alltså de somfömtsåg vad som skuUe komma alt hända, vilket motionerna , mycket vältaUgtibland, illustrerar. har med den nya gymnasieskolan problemet flyttats uppytterligare ett steg till de tvååriga yrkestekniska linjerna. Protesten motteoretiseringen tar sig från elevernas sida uttryck i skoltrötthet, olust ochskolk. Det är beklaghgt att det bhvit så - s. k. teoretiska kunskaper ärsannerUgen inte att förakta - men det enkla faktum, verkUghetens faktum,kvarstår. Kanske kan situationen något förbättras genom mera lämpade läromedel,men problemet med teoretiseringen finns ändå. Skolans inre arbete m. m. Skolans inre arbete m. m. sysslarmed skolorons symtom - helt självklart gör vi det - men vi måste ocksåförutsättningslöst och obundna av ideologier söka sjukdomsorsakerna, ochmotionema är ute i det ärendet. Jag vill mycket snabbt med några ord kommentera någraförslag och yrkanden i parlimotionen från moderata samhngspartiet, förslag sommera strikt sett egenthgen inte hör hemma i samhngskorgen "skolans inrearbete" och följakthgen inte heller kunnat vidare transporteras till SIAmen dock behandlats i samma utskottsbetänkande. Först frågan om enparlamentarisk översyn av funktion och struktur.