prot · FU0966 · 1971-12-31 00:00:00 — Att här förlora sig, som månganu gör, i den tron att det skuUe vara tiUfälliga misstag i socialpolitiken somär skälet tUl att vi har den nuvarande skattenivån är verkligen att missapoängen. De misstag som gjorts måste rättas tUl, men vi får aldrigsvikta i övertygelsen om att det finns ett gemensamt ansvar för dem som har detverkligt iUa stäUt, för dem som Uder nöd och måste få hjälp. Och är det isådana tider av ekonomiska svårigheter som den fasta och målmedvetnaprioriteringen är mest nödvändig, så att inte de som har det allra sämstdrabbas hårdast. Här har också från och företrädarepekats på hur skattereformen mot vår önskan fick inslag som direktdrabbar de sämre ställda. En långtidsplanering och en konsekvent besparingsaktionvad gäller statens utgifter - en besparingsaktion som i sig tar hänsyn tiUsociala och humana principer är inte bara en ekonomisk nödvändighet utan enförutsättning för att vi skall kunna förankra den sociala rättvisepolitiken hosmänniskorna. , som så från den här talarstolen och frånden gamla talarstol förklarat, att det minsann sparas och prutas ifinansdepartementet, måste väl ändå medge att det metodiska arbetet med verkanpå för att få klarhet i vad som är mest angeläget och vad vi måste skjutapå har man icke lyckats prestera. Då blir en utvärdering av skattesystemet, en utredning omkommunernas och statens finansieUa ansvarsförhållanden, en målmedvetenprioriterings- och besparingspolitik och ett snabbt införande avinflations-skyddade skatteskalor det som regeringen nu borde ta itu med. Fårjag säga med direkt syftning på dagens avtalsläge, att inflationensskatte-stegrande inverkan på även den del av inkomsthöjningarna, som bara ärkompensation för prisstegringar och alltså inte reella höjningar, är ju det somär dynamiten inför slutskedet av avtalsförhandlingarna. Självklart är ett system för skydd mot den typen avinflationsverkningar viktig för möjligheten att åstadkomma en avtalsuppgörelsemed rimliga samhällsekonomiska konsekvenser. En utfästelse , som hade gettshär frän regeringens sida, att medverka till tUlämpningen av ett sådantsystem med inflationsskydd mot skattehöjningarna vilket trädde i kraft fr. o.m. , skulle säkerligen mer än något annat snabbt och kraftigtförbättra utsUcterna tiU överenskommelser i de pågående förhandlingarna. Deundersökningar som behövs är inte särskilt komplicerade och skulle kunna görassnabbt. Om regeringen inte inser att ett sådant initiativ är denrätta vägen att förbättra avtalsläget och därmed undvika riskerna av nyatvångsåtgärder gentemot löntagarparterna, då blundar man för verkligheten.Herrarna den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. var inteså karska när de kom tUl oppositionsledarna , och därför hade detvarit naturligt att ta det här tUlfället i akt att svara på denna uppfordran frånvår sida. Det hade kunnat bli ett politiskt betydelsefuUt meningsutbyte. I detta skatteutskottets betänkande somhandlar om stora och väsentliga skattefrågor - om också inte så stora att dekunnat påräkna intresse från det ansvariga statsrådet - behandlas även en delmindre frågor, som många säkert tycker är ganska detaljartade. En av defrågorna har och jag aktualiserat i motionen 588, i vUken vi haryrkat avdragsrätt för av frånskilda män utgivna underhållsbidrag till barn meddet verkliga beloppet, inte ett schablonartat lågt belopp. Det är inte någon ny fråga, och det finns ingen anledningatt spUla många ord på att argumentera för förslaget,som liksom har behandlats ganska kallsinnigt av utskottet. Jag villbara erinra om att det i många fall här gäller två familjer med på grund avfamiljesituationen ytterst väsentligt nedsatt skatteförmåga, som inte mednuvarande regler har möjligheter att vid taxeringen få hänsyn tagen till dennanedsatta skatteförmåga. Jag vUl yrka bifall tiU det framställda motionsyrkandet. Jag har ett intryck av att redan tror att han ärvad han kanske aldrig kommer att bli. Han har här en kammare med 350 ledamöter,men vi är tydligen enligt mening inte tUlräckligt goda ochkvalificerade åhörare. Det måste finnas ett statsråd i bänkarna när talarstolen. Endast statsråd duger att diskutera med. Det är ingen idéatt en utskottsordförande eller andra ledamöter deltar; dem kan intenedlåta sig att debattera med. Hela anförande ärtroligen, enligt hans egen uppfattning, bortkastad möda. I magistrala tonfallhar nu föreläst för en kammare, som enligt mening inteär värdig att få del av hans visdom i skattefrågor, en visdom som såvitt jagförstår går över alla gränser. Vi har då bara att i all ödmjukhet böja våranackar för att vi trots finansministerns frånvaro har fått ta del av dettamästerverk. HerrHELEN (fp): Jag tackar för den innantiUäxa som här lästeupp. Jag tror emellertid inte att de som har varit tUlsammansmed mig 15, i det gamla har den uppfattning om min syn påkamraterna i kammaren som här försökte inbilla dem. Och jag skuUegärna ha diskuterat med , men talade om att haninte tänkte diskutera med oss. Är det inte naturligt att vi i det här lägetfrågar oss om den regering och den ledning för det socialdemokratiska partietsom har gått ut tUl svenska folket och sagt att man skulle genomföra denstörsta jämlikhetsreformen är beredd att nu diskuterahuruvida verkningarna av den reformen blev vadman lovade eller inte? Jag är verkligen glad för att har lyckatssamla så många ledamöter i kammaren och att vi har fått klarlagt det faktum attregeringen inte har velat delta i den diskussion som för svenska folket i dagupplevs som den viktiga, att man inte har velat diskutera förutsättningarnaför att undvika nya tvångsåtgärder i slutskedet av avtalsrörelsen, utan att mantydligen avser att klara den saken på egen hand och inte kommaspringande tUl oss och be om hjälp när man har satt sig i klistret. Tack förden upplysningen! den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. yttrade:Propositioner stäUes först beträffande de frågor som beröres i de vidbetänkandet fogade reservationerna. Därefter framställdes propositioner på ettmotionsyrkande, till vilket under överläggningen yrkats bifall, och slutligenstäUes utskottets hemställan i övrigt under proposition i ett sammanhang. Allmän översyn av skattesystemet Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottet hemstäUan,dels reservationen nr 1 av herrar i och i Trobro, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandet nr 18, såvitt avser allmän översyn avskattesystemet, röstar den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av herrar i Boråsoch i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Avtrappning av grundavdraget m. m. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar i och NUsson iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18, såvitt avser avtrappningen av grundavdraget m.m., den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av herrar i Boråsoch NUsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 18, såvitt avser indexreglering, röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstrungsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Förvärvsavdraget m. m. Propositioner gavs på bifall tUl 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 4 av i Arrie m. fl. samt 3:o)reservationen nr 5 av herrar i och NUsson i Trobro, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr Josefson i Arrie begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i begärtvotering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvUl att kammaren tUl kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemstäUan i betänkandet nr 18, såvitt avser m., antar reservationen nr 4 av i Arrie m. fl.röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 5 av herrar i och i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 18, såvitt avser förvärvsavdraget m. m., röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat. Ja - 161Nej - 150 () anmälde att hanavsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Ändrade bestämmelser om s. k. faktisk sambeskattningPropositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationennr 7 av i m, fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Arrie begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 18, såvitt avser ändrade bestämmelser om s. k. faktisk sambeskattning,röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Viss översyn av skattesystemet, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i Arrie begärde rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 162Nej - 149 Utredning rörande s. k. faktisk sambeskattning Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan ibetänkandet nr 18, såvitt avser utredning rörande s. k. faktisk sambeskattning,röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 162Nej - 149 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 8 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18, såvitt avser avtrappning av skattereduktionen, röstar den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkstäUdes. Denna omröstning gav följande resultat: vice talmannen fruNettelbrandt (fp) anmälde att hon avsett att rösta ja men av misstag nedtrycktnej-knappen. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av i Arrie m, fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 18, såvitt avser hemmamakebidrag, röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Avdrag vid taxering för underhållsbidrag till barn m.m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 588, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 18, såvitt avser avdrag vid taxering för underhåUsbidrag m., röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 588. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: den 21 aprU 1971 Viss översyn av skattesystemet, m. m. Utskottets hemställan i övrigt BiföUs. § 6 betänkanden: Nr 7 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angåendelivränta till vissa personer Nr 8 i anledning av motion om anstånd i vissa fall medutbildning inom civilförsvaret och värnpliktsutbildning Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. den 21 aprU 1971 Förbud mot otillbörliga avtalsvillkor, m. m. § 7Förbud mot otillbörliga avtalsvillkor, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av proposition med förslag tUl lag om förbud mototillbörliga avtalsviUkor, m. m., jämte motion. 1 propositionen 1971:15 hade Kungl.Maj:t efter hörande av lagrådet framlagt förslag tUl 1) lag om förbudmot otillbörliga avtalsvUlkor, 2) lag om ändringi lagen (1970:417) om marknadsråd m. m. Beträffande propositionens huvudsakligainnehåll anfördes följande: "Det väsentliga syftet med den föreslagna lagen om förbud mot otUlbörligaavtalsvUlkor är att ge underlag för en bättre avvägning än hittUls mellankonsument- och företagarintressen vid utformningen av kontraktsformulär somanvänds på konsumtionsmarknaden i olika branscher. Den nya lagen skall gälla i fråga om försäljning frånnäringsidkare till konsument av vara eller tjänst för enskUt bruk, liksom ocksåbeträffande upplåtelse av nyttjanderätt tUl lösöre. Undantag görs för sådanverksamhet som står under tUlsyn av bank- eller försäkringsinspektionen.Lagens centrala bestämmelse utgörs av en generalklausul, vilken ger möjlighetatt förbjuda företagare att använda kontraktsvUlkor som med hänsyn tUlvederlaget och övriga omständigheter måste anses otUlbörligt mot konsumenten.Förbudet skall i regel förenas med vite. För tillämpningen av lagstiftningen svararkonsumentombudsmannen och marknadsrådet. skall övervakamarknaden, ta upp överläggningar med företrädare för näringsidkarna och föradet aUmännas talan inför marknadsrådet. Rådet skall vara enda instans i ärendenenligt lagen. Frågor om utdömande av vite skall dock handläggas av allmändomstol. 1 samband med den nya lagen föreslås vissa följdändringari lagen om marknadsråd m. I motionen 1971:1221 av herrar i ochRomanus hemställdes att beslutade att göra sådan ändring av det framlagda lagförslaget attenskUd näringsidkare gavs möjlighet att föra talan om fastställelse avgodtagbarheten hos av honom använda eller planerade avtalsviUkor, att ändra lagen (1970:417) om marknadsråd m. m. så attmöjlighet gavs att anföra besvär mot marknadsrådets beslut hos högstadomstolen. 1. att riksdagenskuUe bifaUa propositionen 1971:15, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1221 såvitt den gäUde fastställelsetalan beträffandegodtagbarheten av avtalsvillkor, 3. att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1221 såvitt den gällde talan mot marknadsrådetsbeslut. 1. beträffande fastställelsetalan av herrar iGlömminge (c), i (fp), i (c), SjöneU (c). (), i (fp) och Clarkson (m), som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1971:1221 iifrågavarande del som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanternaanfört i fråga om faststäUelsetalan beträffande godtagbarheten av avtalsvUlkor, 2. beträffande talan mot marknadsrådets beslut av herrarAndersson i (fp). (), MöUer i (fp) och Clarkson (m), som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1971:1221 iifrågavarande del som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört i fråga om talan mot marknadsrådets beslut. Förbud mot otillbörliga avtalsvillkor, m. m. HerrMÖLLER i (fp): I och med de allt fler kapitalvaror, somförsäljes tiU konsumenter, har de s. k. kontraktsformulärens utseende blivitallt viktigare. Att formulärens betydelse skulle öka så kraftigt var knappastförutsett när nuvarande bestämmelser i köplag m. m. tiUkom, Dessa lagar har tUlstor del som utgångspunkt en tänkt Ukaställning meUan köpare och säljare, sombåda antas kunna försvara sina intressen och göra avtal bara när derasintressen har blivit tillgodosedda. Därför är dessa lagar huvudsakligendispositiva, dvs. inte tvingande, och köpare och säljare får göra upp omavtalsvillkoren skäligen fritt. Men för de varor som säljs enligt fastställda formulärbefinner sig köparen i praktiken ofta i en tvångssituation: hon eller han fåracceptera de sidoviUkor för ett köp om garanti m. m., som är faststäUda isäljarens formulär eUer får man avstå från varan. I de fall då sådana,ständigt och jämt använda avtalsvUlkor är klart otUlbörliga mot konsumenten, ärdärför ett ingripande på sin plats. Grundtankarna bakom proposition nr 15 kandärför hälsas med tUlfredsstäUelse. I motionen 1221 yrkas på två viktiga ändringar, som ocksåi utskottet föranlett reservationerna 1 och 2. Jag ber att få yrka bifall tilldem. Den första reservationen syftar tUl att ge möjlighet tUlförhandsprövning av avtalsvUlkor, dvs. att en näringsidkare genomfastställelsetalan eUer liknande skall ha möjlighet att få godtagbarhetenprövad i ett formulär som tankes använt. Detta vore värdefullt från flerasynpunkter. För det första skulle man på så sätt ibland kunna undvikaatt formulär trycks, försäljare läres upp om försäljningsviUkoren ochförsäljning igångsattes med avtalsvUlkor som efter en eller annan månadbefinnes OtUlbörligt av marknadsrådet. På så sätt skulle säljaren slippa göraonödiga förluster. Och konsumenten måste ju för sin del gagnas av att slippabli utsatt för avtalsviUkor, som senare just betecknas som OtUlbörliga. Jaganser att utskottsmajoriteten här tagit aUtför lätt på vikten av att kunna fåförhandsbesked i konkreta fall. Syftet med förhandsbeskedet blir bara delvis tUlgodosettgenom de överläggningar som konsumentombudsmannen förutsattes föra medbranschorganisationer och liknande organ. Man bör ta tUl vara alla 8 protokoll 1971. den 21 aprU 1971 Förbud mot otillbörliga avtalsvillkor, m. m möjlighetertUl förhandsbesked, särskilt som den föreslagna lagen har en generalklausul,dvs. tar upp otUlbörliga marknadsvUlkor men utan att i lagtexten ge någonspecificering. Att bindande förhandsbesked rörande planerademarknadsföringsåtgärder inte kan lämnas enligt beslut av -vUket i och för sig är illa - är inte ett särskilt starkt skäl för att undvikaförhandsbesked om avtalsviUkor. Beträffande marknadsföringen har man åtminstonetUlgång tUl de grundregler för reklam som Internationella handelskammarens rådantagit, och av dessa kan man få en viss vägledning, medan det i fråga omavtalsvUlkor inte finns samma utomrättsliga praxis att faUa tUlbaka på. Reservationen 2, i korthet sagt, syftar till attmarknadsrådets beslut skall kunna överklagas. Vi föreslår att så skall kunnaske tUl ytterligare en instans, nämligen direkt tUl högsta domstolen. Vi anseratt detta är det ur rättssäkerhetssynpunkt principiellt riktigaste. Någon flodav ärenden blir det givetvis inte fråga om prövningstUlstånd måste juerhållas. Att som i propositionen anse att specialkunskapen ikonsumentfrågor är så stor hos marknadsrådet och att högsta domstolen intehar samma specialkunskap - kan inte som vi ser det få hindra en överprövning. 1rader av andra ärenden kan väl inte högsta domstolen anses vara den myndighetsom har den tekniskt-praktiskt största kunskapen, men vi låter ändå denjuridiska prövningen ligga där. Till detta kommer, i det speciella fall som vinu skaU besluta i, att sambandet mellan den civUrättsliga lagstiftningen ochden nu föreslagna näringsrättsliga lagstiftningen är väsentligt. Dettaunderstrykes inte minst i propositionens olika resonemang på många punkter. För civUrättsUg prövning är med andra ord högsta domstolensista instans. Låt den få vara det också för den näringsrättsliga lagstiftningsom vi nu skall fatta beslut om. HerrBENGTSSON i (s): Det lagförslag som presenterats ipropositionen 15 om förbud mot otUlbörliga avtalsvUlkor ger en bättreavvägning än hittUls meUan konsument- och företagarintressen vid utformningenav kontraktsformulär. Lagens centrala bestämmelse utgörs av en generalklausulvUken ger möjlighet att förbjuda företagare att använda kon-traktsviUkor sommed hänsyn tiU vederlaget och övriga omständigheter måste anses otUlbörliga.Bestämmelserna medför en värdefull förstärkning av konsumenternas rättsligaställning i förhållande tUl nuläget. Det är två punkter, som vi hört, där utskottsmajoritetenoch reservanterna inte kunnat enas. Den ena frågan gäUer att man önskar att näringsidkare skaUkunna vända sig tUl marknadsrådet och få bindande förhandsbesked om vissaavtalsviUkor som man avser att inskriva i sina avtal. Den andra frågan gäller,som vi också hörde , att man önskar skapa möjlighet att föra talan hoshögsta domstolen mot marknadsrådets beslut. Vad först beträffar frågan om bindande förhandsbesked såmenar jag i likhet med departementschefen att näringsidkarna genom kontaktermed konsumentombudsmannen bör kunna få upplysningar och därmed ett väsentligtmått av trygghet för hur avtalen skall utformas. Praxis kommer rätt snart attutveckla sig, och jag är allvarligt rädd för att anhopningen av ärenden i vilkaman krävde förhandsbesked skulle bli så stor, att antingen avsevärda väntetiderskulle uppstå eller också en ansenlig tjänstemannastab skulle behövaanställas. Jag tror att det hela kommer att utveckla sig ur alla synpunktertUlfredsstäUande, om man i angelägna frågor överlägger medkonsumentombudsmannen och i övrigt använder rejäla affärsmetoder. Vad sedan gäller frågan om en överprövning avmarknadsrådets beslut i högsta domstolen så anser utskottsmajoriteten, atteftersom i rådet finns företrädare för såväl konsumenter som näringsidkaredetta bör skapa garantier för en korrekt rättsbUdning. Det råder ingen tvekanom att rättsbUdningen vid en överprövning i domstol kommit att ta stor hänsyntUl vad marknadsrådet sagt beroende på dess sammansättning. Med hänsyn härtUlanser vi det inte erforderligt att låta högsta domstolen pröva ärenden av dettaslag.