prot · FU0944 · 1971-12-31 00:00:00 — För drygl 50 är sedan fick viallmän och lika rösträtt för män och kvinnor. Många hoppades väl då allorättvisorna i samhället snabbt skulle kunna avskaffas. Mänga av dem har ocksåeliminerats , men många stora orättvisor har vi kvar i vårldemokratiska samhälle. En av de största orättvisorna - säsom jag ser det - somfinns kvar är den all de besuttna medborgarna ofla tack vare ärvdaförmögenheler har kvar ensamma i alllför hög grad den beslulanderäll som slyrdel ekonomiska skeendet. En annan av de stora orättvisorna i dagens samhälle är densom vi diskuterar här som följd av socialförsäkringsuiskollels belänkandenr 4 - en olika pensionsålder för olika medborgarkalegorier. Del mäsle slä klarl för envar att det innebär en grovorällvisa att medborgarna efter ett strävsamt arbeie för sill eget och denärmastes uppehälle inte skall ha möjlighel all dra sig lillbaka vid sammaälder. Det orimliga förhåUandet råder all vi trots mer än 50 ärs demokrali inlehar lösl denna fräga om rält för alla till samma pensionsålder. Varken via friaavtalsförhandlingar eller genom politiska beslut i har detta problemlösls. - Förhällandel är desto mera orimligt som det oftast är de som arbetathårdast som Ivingas att arbeia längre än andra. Inle förrän förra årel, 1970, lyckades förmåregeringen all tillsätla en ulredning om pensionsåldern m. m. Bakom beslutetlåg upprepade moiioner under flera är, bl. a. frän folkpartihäll. Även om jag gärna skulle ha velal vara med om allbesluta om en generell sänkning av pensionsåldern 65 är frän ennäraliggande fixerad tidpunkt, så inser jag all en klar utredning mäsleföreligga innan elt sådant beslul kan fattas. Jag anser därför all detsärskilda yttrande som gjorls av herrar i och Mundebo, hädafolkpartister, hell korl sammanfattar de ätgärder som behövs, nämligen: En allmänsänkning av pensionsåldern sä snarl som möjligt. sompensionsålder med möjlighet till individuella varialioner bör därvid varariktlinjen. utgårifrän att proposition i frägan kommer att föreläggas underinnevarande mandatperiod. Utgående ifrän all den sittande utredningenkommer alt beakta synpunkterna i del nyssnämnda yllrandel ber jag all fä yrkabifall till ulskollels hemställan. HerrRINGABY (m): En sänkning av pensionsåldern är enligt mitt säll all seen förkorlning av arbeisiiden. När vi lalar om kosinaderna i della fall skallvi inte glömma kostnaderna för den allmänna förkortningen av arbetsdagenoch arbetsveckan, som vi enhälligt här i har beslutat om vid fleratillfällen. Den arbetstidsförkortning som skall verkställas 1971 och 1973kostar samhället minsl , men ingen har protesterat mot dekostnaderna, inte heUer . Etl sönderplockande av arbetsdagen och arbetsveckanförorsakar dock myckel stora och svära problem, inle minst inom sjukvärden.Många hävdar alt sjukvärden inle klarar flera arbetstidsförkortningar. Samma ärförhällandel inom många andra områden. Föreslående arbetstidsförkorlning harsamma effeki som ell bortfall av 600 polistjänster pä bara denna sektor avsamhäUet. Med hänsyn till de här sakerna är del min uppfallning all framlidaförkortningar av arbetstiden skall göras i slulel pä en människas produktivatid, när del börjar bli lungl och besväriigl alt arbeia, alllsä genom ensänkning av pensionsåldern. Om del nu blir sä, vilket ju förefaller troligt, attLandsorganisationen och träffar avial om ensänkning av arbelarkolleklivels pensionsålder, dä kommer det all framstå somännu orimligare all en minoritet av bl. a. jordbrukare och fristående löntagareskall ha en högre pensionsålder än flertalet andra människor i del här landet. Jag beundrar alllid politiker som har mod ochframåtanda, men jag vägar ändå inle vara sä snabb i vändningarna somvänsterpartiet kommunislerna och cenlern och yrka på ett genomförande av dennareform redan frän den . Samhällel har ju dock ekonomiskabesvärligheter jusl . Men del är inte bara det som är orsaken. Del är ocksäandra avsevärda problem som måsle ulredas innan en allmän sänkning avpensionsåldern kan genomföras. Del gäller alltså inte bara kosinaderna ulankanske framför alll försäkringsiekniska problem. Dem mäste man knäcka, innanden här reformen kan beslulas. Del gäller 1. ex. samordningen med det storaATP-syslemel och ITP--systemet. Vänsterparliel kommunislerna gör det kanskelitet lätt för sig, när deras förelrädare begär att herr lalmannen med ell endaklubbslag skall samordna myckel stora och komplicerade försäkringssystem.Det är inle fullt sä enkelt. Jag förutsäller alt pensionsålderskommillén verkligenbemödar sig om att lösa sin uppgifl så snabbi som möjligl. Jag känner dockliiet tveksamhet inför en mening i direkliven lill pensionsälderskommiltén, ochdel är tydligen flera än jag som gjort del: "När del gäller tanken på enallmän sänkning av pensionsåldern måsle ingående övervägas om en sädan reformger den frän social synpunki bäst motiverade användningen av de resurser somkan sällas in," Jag spårar i denna mening en motvilja mot tanken att göraen allmän sänkning av pensionsåldern. Särskill om LO och SAF, som jag nämnde, träffar enuppgörelse om sänkning av pensionsåldern för de flesta löntagarna, har en nysiiualion uppslån som gör del orimligi all forlsalla med en 67-ärsgräns för enlilen minorilel av svenska folkel. Jag hoppas alt pensionsälderskommiltén tarhänsyn lill detta nya läge, om en uppgörelse LO-SAF kommer, och verkligenarbetar snabbi i syfle alt fä lill sländ denna i milt tycke mycket angelägnareform. Sänkning av den allmänna pensionsåldern Sänkning av den allmänna pensionsåldern Med dessa påpekanden vill jag bara yrka bifall tillutskottets hemställan. Jag har med inlresse lyssnat lill den debatt som har förlsi denna ulan tvivel myckel vikliga fråga. Jag kunde ha nöjt mig med attinslämma i det enligl mitl förmenande utmärkla anförande som höll,men det är en särskild orsak som gör all jag ändå begärde ordel. När det talades om rörligheten i pensionsåldern och viktenav denna rörlighet, kunde jag inle läla bli all söka illusUera del med exempelfrän en yrkesgrupp som jag ofla har mycket nära kontaki med. Jag kände migkanske särskill föranläten att göra del, när det talades om de valkiga nävarnasfolk och de härda jobbens människor. Jag tänker på våra yrkesfiskare ule päNordsjön. Jag vel alt de har elt av de härdaste jobb som över huvud tagel kanlänkas, och jag vel att det är inte mänga av dem som sysslar med della arbetesom kan fortsätta längt över 60-ärsäldern. Många slular redan vid 60 är ellor mellan60 och 65. Ytterst få kan hålla pä efter 65. Jag väckte en motion i denna fräga för nägra är sedan, därjag begärde en sänkning av pensionsåldern för yrkesfiskare. Motionen blevavslagen den gängen, men som nämnts här förut har det hänl en hel del pä desenaste tvä aren, och arbetar ju en ulredning med dessa frågor. Jag är gladför att utredningen hur kommii lill sländ, och även om kåren av yrkesfiskareinle är sä stor - 7 000 ä 8 000 kanske - sä är del ändå mycket vikligt allderas siiualion blir uppmärksammad av utredningen. Denna fräga har varit uppe och är uppe lill resonemangmellan fiskarorganisulionerna i de nordiska länderna, och önskemålet är delsamma överallt. Det pekas pä att yrkets karaktär är sådan, all man ofla får slulai 60-ärsäldern. Jag vill därför som sagl särskilt trycka pä viklen avrörlighet. är även för dessu yrkesmän en hög pensionsålder. Del färdärför inte bli nägol slags magisk linje, ungefär som 67 ärs ålder variltidigare, utan rörligheten, möjligheten all pensioneras lidigare, bör finnasför dem. Som det nu är fär mänga av dessa fiskare sluta det härdaarbetet, de fär ta andra sämre lönande arbelen, kustfiske, inomskärsfiske,eller pä annat säll försöka hanka sig fram lill pensionsåldern. Del är angelägelall del blir en röriighel även för denna grupp. Jag kan utan vidare inslämma i del särskilda yttrande somherrar Mundebo och i fogat till utskottets betänkande. Jag hardärför, herr talman, inget eget yrkande. FrökenBERGEGREN (s): Jag skulle bara vilja knyta en liten kort reflexion lillde jämförelser som i Vikmanshyllan giorde mellan de höga allmännapensionsåldrarna i och de betydligt lägre pensionsåldrarna i en radandra uppräknade länder. Skulle man bura ulgå frän det, vore Italiennaturligtvis elt föregångsland, eftersom en man där blir pensionerad vid 60 äroch en kvinna vid 55 om man nu lycker att det är någol alt släefter ull sä tidigt kopplas bort frän urbetslivot. Men i det sammanhanget måsteman ocksä fräga sig: Hur ser de pensioner ut som dessa pensionärer hänvisastill uti levu pä? väcktes i en motion därnian begärde on utredning med förslag om rättighet för pensionärer att sökaiörvärvsurbete och fä arbotu pä öppnu murknuden. Det stora intresse som donnamoiion väckte bottnude i utt ponsionärernu i flertulet uv dessu länder där manhur läg pensionsuldor i stor utsträckning hur sä lägu pensioner alt de inte kanlevu pä dem. Man kan dä gissa utt denna laga pensionsålder tillkomniit för ullstutistiskt undunröju en gansku besvärande arbetslöshet. Och dol ur väl intepa det suttet som vi vill skupu trygghet för varu pensionärer här i landet? Vivill ull om mun drur sig tillbuku med pension skull den pensionen ocksä varasädun utt den tillförsäkrar ponsionuron on hygglig levnadsstundurd.Ponsionärorna skull inle begugnus som on urbelskruftsroserv som mun motur ut iurbetslivot när dol är en bosvärundo brist pu urbotskrafl, men de skull inteheller unvändus som on rogulutor nur mun hur on bosvurando urbetslöshot. Donreform som vi ser frum oniot ur on sänkning av ponsionsuldorn som skull varaliku för alla och som ocksä skull ge en hygglig stundurd att lova på när manträder tillbaka. Sänkning av den allmänna pensionsåldern HorrCARLSSON i Vikmanshyttun (c): Dol har varit on lung dobull. on dobult därdol visats myckon välvilja i ord för on sänkning uv ponsionsuldorn. Bukonidessa ord stöder mun sig omellortid pu on utredning, on utredning vurs resultatvi vet fögu om. Vi vet ännu mindro om nur don kominor. ligger alliså i ondunkel frumtid. Allu är välvilligu, mon lut oss vuntu och so - detär ungefärligen kontentan av den diskussion som (örts här i kammaren. Fär jug när niängu söker skuffu sigulibi för sitt förflutnu puminnu om utt rodun1959 togs frågan om en lägre pensionsuldor för do grupper som har sompensionsålder upp i remissdebutton i frun oonterpurtiots sidu. 1961väcktes en motion om dettu, och motioner har sodormoru väckts varie är. Nugontuluro här sade att del inte buru var ceniorn som krävde on sänkning avpensionsäldern - dot gjorde alla. Det är tacknämligt ull vi hur kommit sä längttuck vuro utt hur blivit pådrivande i dennu fråga som i dug ur vurungolugnusto sociala frägu, en rättvise- ooh jumlikhotsrräga som vi inte kunskjutu ifrän oss. Det är ungolugot utt so till att i direktiven unges utt vimäste fä on sänkning uv ponsionsuldorn till 65 är. Efter denna ullmunnu inledning skull jug säga nägru ord iunslutning till do synpunkter som hur frumförts i dugens dobutl. Horr , som huft till uppgift utt försvuruutskottots ooh sill purtis siällningsiugunde, sagor utt pensionsnivänsumnianhungor med pensionsäldern. Det ur jug modvolon om Mon du mäslo jugfräga: Varför skull det gos sädun vikt när det gallor dessu människor, somtidigt hur gätt ut i arbetslivet ooh som hur gjort en arbolsinsufs under 50arollormoru, när undra grupper fur full pension ofior 30 Ijunstur? ur ändaogcndomligt utt do okonomisku uspekterna alltid unses omöjliggöra on Sänkning av den allmänna pesnions-åldern sänkningför do grupper som i dug hur 67 är som pensionsålder och som gjort onarbetsinsuts under mängu ur. Får jag säga till liksom till herrFredriksson: Utredningen har ju i uppdrag utt ocksä utredu frägun om deekonomiska förutsällningurnu för alt kluru en sänkning uv pensionsäldern. Jugförmodar all om viljun finns, finns också möjlighetornu ull ekonomiskl kluradonna angelägna rättvisereform. Vi kun göru vissa jämförelser. futlude vi häri elt beslut som innebar ett ingrepp i arbelsmurknudspurlernasmöjligheter ull förhundla. Man kan ha mängu synpunkter pä dol ingreppet, ochjag skall inle säga någonting om det - jag har bilrätt beslutet. Konflikten haremellerlid, enligt vad man har räknat ut, kostat sumhällei 220 miljoner kronorper vecka. En sänkning av pensionsäldern kanske kostar , omvi bortser från minskade sjukvåTdskoslnader, sjukförsäkringskostnader,arbetslöshetsbidrag osv. Dessa siffror anger proportionerna när man skallbedöma kostnaderna. Det pågår en lönerörelso. ochförhundlingurna är ganska besvärliga. Varie procents höjning av dostatsanställdas löner lär kosta . Den siffran kan vara värdalt jämföra med vud det skulle kostu ull genomföra en reform som skulleinnebära all don grupp av svenska folket som har 67 är som pensionsålder skullefä 65 är. Det finns anledning att göra dessa jämförelser ooh ha dem iblickpunkten. och säger utt frägan mästeutredas ordentligt och ull del inte gär utt uka sä lätt fram som jag vill göra- de använde ungefär del uttrycket. 1969 skrev undra lugulskollel att dennafräga var onkol alt utreda; det behövdes ingon invecklad utredning utan delskulle gå ganska snabbt all göra den. förde don gängenutskottets talan i andra kammaren och stod också bakom ulskollels ullalande. Ärdel do komplioerado direkliven och sooiulminis-terns mungu reservutioner somhur gjort utt hen nu hur blivit tveksam? I utrodningsdiroktiven,som och släller sig bakom, tornar mun uppsvårigheterna. Del kan man göra när man saknar en fast målsällrung, ooh detpåstår jag att man gör när man som säger: Läl oss också se hurdel blir med ATP när den reformen har fullföljls! Menar damer och herrarsocialdemokrater och andra att ATP-reformen skall slå igenom innan vi kansänka pensionsäldern för dessa grupper? Eller när anser att viskall kunna vara framme vid en sänkning av pensionsåldern? 1Kramfors-manifestet är det sagl all den riksdag som sitter skall få prövafrägan om pensionsäldern, men det är ingenting sagt om någon mälsällning därheller. När menar ull vi skall kunna få elt beslut i den härfrågan ,så att vi kan fa en sänkning av pensionsåldern? Det är inle bara jagoch som är intresserade av svarel, utan jag tror att allu dessa som idug utanför delta hus avvaktar del beslul vi kommer fram lill vill ha ollbesked pä den punklen. Horr sade alt det pägar förhundlingar i dagmellan och , där man skall försökahitta vägar för alt nå fram till en sänkning av pensionsåldern för delöneanställda. I diskussionen med i uttryckte sig horrFredriksson pä det sättot att man var enso om att arbetsgivarna skall betala.Är det verkligen arbetsgivarna som betalar do förmåner som vissa grupper med lägpensionsålder har i dot här samhällot? Är det into sä, som jag sadeinledningsvis, att dot är ur den gemonsamma kaka vi producerar av tjänster ochnyttigheter som vi lar de förmåner vi beviljar oss på del ena eller andraomrädei? Det är där vi tar ut kosinaderna för de Ijänsler och nylligheler vihar all fördela. Til syvende og sidsl är del inle arbelsgivarna som belalar,utan det får folkhushållel som helhet göra - också dessa människor som blirutanför och fär vänta till föratl få sin pension. Fröken log upp en diskussion om jämförelser modutlandet och menade all jag hade dragil för snara slulsalser i fräga ompensionsäldern i andra länder. Jag tror att om fröken hade lyssnat pämina formuleringar, sä skulle hon ha observerat ull jag sude utt det är svårtatt göra dessa jämförelser och all man inte kan göra dem direkl. Men de gerändock anlydningar om hur undra länder har sett pä dessa frågor. När mandiskuterar pensionernas höjd pä oliku håll bör mun också ställa dem i relationtill inkomsten per capita i de olika länderna. Jag är medveten om all dol blirulomordenlligi laga pensioner i mänga länder, eflersom inkomsten per familjknuppusl ligger över existensminimum. Det är klarl att dä blir delsvårigheter. Del vore oärligt av mig all inle stanna med elt ord ocksäinför och andra folkpartisters diskussionsinlägg. Horr Mundebooch en rad andra talare från folkpariiel har vältaligt utvooklut sin vilja altsänka pensionsäldern och göra den rörlig. Jag förstår all do behöver skaffa sigell alibi sä här i tolv, och det tycker jag är vällovligt. Men,och andra, menade andra lagutskottet ingenting med sitt ullalande1969 om all mun skulle kunna klara den här lagsliflningen pä ? Var dot baratomma ord den gången, ville man bara skjula ell problem ifrån sig? Jaguppfallade det inle sä. Del är lydligen nödvändigt, trots utt den här frågan nuhar varit före i i lio är, att man fortfarande driver på för attlägga fasl en mälsättning, sä att vi kan fä ett beslut mod direkl inriktning påen sänkning av pensionsäldern lill 65 är så snarl som möjligt, nämligen den 1januari 1972. Med den mälsätiningen tror jag ocksä all vi kan hitta lösningarsom vi skulle kunna samlas omkring. Slutligen etl ord lill horr om ATP! slällde frägan lill mig: "Varför var inle ni pådrivande dongängen ATP genomfördes?" Fär jug påminna om att vi hadeen linje i pensionsdebatlen, linje 2, som omfattades av slora grupper avsvenska folket. Så vi var också pådrivande. Menar att vi ärnegativa lill en lösning av pensionsfrägornu för svenska folköl? Vi har varilöverens om de beslul som vi sedermoru har fallat här i ocksä. Vi hargätl in för förtidspensionering, varvid vi tugit hänsyn till människorna ochdorus situuiion över huvud laget, och vi hur don inslällningon kvarfortfarande. Jag skall sluta med all säga att detta är första gängen iden nya enkammaren som vi diskuterar frägan om sänkt pensionsålder. Många avledamölerna är nya i , och de liksom vi äldre räknar sig som Sänkning av den allmänna pensionsåldern Sänkning av den allmänna pensionsåldern framstegsvänliga.Nu har vi alla en chans all i handling visu att vi verkligen ärfrumstegsvänliga, all vi vill infria nägol av de mänga löflen som gavs ivalrörelsen ärs val. Ett positivt boslut skulle medföra etterkännande ule bland de många människorna av att den nya onkummarriksdagenockså visal kraften, förmägan och viljan att lösa den slörsla socialajämlikhetsfrägan, nämligen en sänkning av pensionsäldern - en fråga somdiskuterats . Ett sådant posilivi beslul skulleinnebära alt den här dagen och don här kammurens insatser skulle gå tillhistorien. Jugvidhåller, herr talmun, milt yrkunde. HerrFREDRIKSSON (s) kort genmäle: När nu i Vikmanshyttunåtorkommer i elt längt anförande niästo jug ätorkomma i ett par korta repliker. säger nu att conlerpartiet var pådrivande iponsionsfrä-gun även . Fär jug dä ställu följande fråga: Hur mängutror i dagens läge skulle ha varit intresserade av alt gå ipension vid om man följt linje i ATP-striden? Pensionsnivänskulle dä inle ha varit sädan all människorna haft rad utt gä i pension. Detvur jusl vad linje 2 innebar. Sedan frågar horr när jag tror utt dennu reformkun träda i krafl. om det inte kun bli förrän ATP-reformen är fullt genomförd.När nu representanter för alla partier, blund dem , med stor emfashur understrukit reformens ungelugonhet. bör del väl vara en garanti för altden här reformen kominor utt genoniförus relativt snabbi. Jag tror inle ullutredningen skall behöva sitta i mänga är. Vidare säger att jag skulle ha bytt fot. Jaghar sagt all det inte skulle behöva lu läng tid utt göru donnautredning. om det galler enbart en sänkning uv pensionsäldern, dä kan manifrågasätta om dol över huvud tuget är su nödvändigt mod on ulredning. Men numenur ju ulskottsmujoriteten utt ulla dessa sammanvävda, involverudo ochkomplicerudo frågor skull utredas i ett sammanhang, och dä tror jag inte attdot kan ga sä särskilt snabbt. Dä bör nog ulredningen fä litet tid på sig. Pä nytt understryker all del ärconterpartiel som är pädrivundo. De som en gäng skall forsku ihistorien om ponsionsfrägun kommer utt kunnu konslutera ull del ärsocialdemokralerna som varit pädrivundo, som har gjort do väsentligusteinsatserna för att lösa pensionsfrågan för folket i detta land. Pu tal om pästäondona alt contorn är och har varitpädrivunde blev mun kansko litel orolig när mun hörde ironiissdebalten, ty där sade han mycket bestämt ull nu gallor del ull hälluigon, nu kun dol into bli tal om alt genomföra nägra sociala roformer. Detsummusudo ocksu hon Fulldin undor finunsdobulton. Vem skall mun ogontligen tro pu?Gallor into längre vad lodande conlorparlistor sado ? Skullmun tro pä vad sagor i dug, utt vi nu pu on gäng skull genomföru den hur koslnudskruvande reformen? HerrCARLSSON i (o) kort genmäle: ATP-avgiften finansiorus lil syvende og sidst urlönokuvorten. Del skulle ocksä linje 2 ha giort. Finansieringen gick visserligen olika vägar men slulresullalel skulle ha blivit detsamma, ökadålderstrygghet. sagor alt dol är socialdomokratin som harvarit pådrivande när dot gäller pensionen. Detta är ända märkligt när beslöt om 67 är som pensionsålder. är 1971 ärs riksdag nu -fortfurundo har vi 67 är som ponsionsäldor. Vur finns drivfjädern här, ochvarför har mun inle ästadkommil någonting i den delon? Pensionsåldern älfortfurunde oförändrad. När del gäller uttalanden i remissdebattenvill jag påminna om all horr gjorde den deklarulionen,ull mun musle visu uterhållsumhot, mon ull del finns ett område där det ärangelägel alt riksdag fattar ett boslut, nämligen i fräga om att fätill stund en sänkning uv pensionsäldern. Horr sude också utt vi inomcentern är bereddu ull modvorku till den finansiering som erfordras förreformen. Cenlern hur don uppfattningen - cenlern har icke släppt denfrägun. Vi menar att frägan om sänkning av pensionsäldern mäslo lösas. hur rätt när han säger alt han ooh jag äröverens om att vi skall visa ålerhullsumhel med utgifternu. Men vi hur ocksävurit överens om ull lösningen av ungelägna sociala frågor ändå inte fär sittacinollan pä grund av dugens ekonomisku bekymmer, utan dessa frågor mäsle viklara. Och vi i är beredda att klara don här frägan. Sänkning av den allmänna pensionsåldern HenPERSSON i (s): Dol vur inte min mening all gä upp idebatien, och jag skall heller inte göru nugot debutlinlägg. Mon jag harapostroferats flora gånger, och det kan vuru motiv för ull jag sagor ett parord. Först ooh främst vill jag slä fasl alt jag inte pä någolsätt hur ändrut Uppfattning jämfört med de synpunkter jag framfört vid tidigareärs debatter i denna frägu. Tvärtom pekar ju allt pä utt om vi vill förverkligujämlikhetstunkon pu dcltu område, så kan vi buru gä viu en sänkning uvpensionsåldern, oftersom do gynnade grupperna inte vill diskutera ull gä denandra vägen - en utväg som jag för övrigt inle heller ansluter mig till,eftersom jag tror alt näringslivets struktur är sädun, att vi mäste räkna meden lägre pensionsålder än 67 är. Detta gäller i vart fall om vi vägor dot motden humunistisku syn vi hur i alla andra sammanhang i värt samhälle. är del ju så som har sagts här, att förhandlingar pågårmellan LO och . Jag vägar tro all dessa förhandlingarleder lill elt avtal om sänkning av pensionsåldern förlöntagare pu den privata arbetsmarknaden lill 65 är och ocksä lill ull vi fären ersällning som blir i princip densummu som för Ijänstemanna-världen. Menkvar slär ju dä enskilda förelagare, hemmufruarna och även de löntagare som nuinte har pension vid 65 ärs ålder men skulle kunna fä det via avtal. Do kun jubehövu stöd uv den allmänna folkpensionen till hustrun för utt fä en anständignivå pä familjepenslonen, när fumiljeför-söriuren kommer in i dennu älder. Sänkning av den allmänna pensions-åldem Jag haralltså inte ändrat uppfattning. Sedan vill jag understryka vud jug uppfattade att herrMundebo redan har frumhällit, all i den statliga utredningen är vi hell överensom all forcera arbelet så gott vi kan. Jag har ingen anledning att här angenågon tidpunkt dä utredningens arbeie kan vara klarl - jag vet att det alltidär farligl ull göra del - men vi är hell eniga om all arbeta hårt. Tyvärr äremellerlid frågorna hopkopplade och komplicerade, och därför kan det dru ullitel pä liden. Men del kan ocksä hända alt utredningen kommer att överraskadenna riksdag med ell ulredningsresullal förhållandevis snabbt.