prot · FU0994 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. Föredrogs civUutskottets betänkandenr 18 i anledning av Kungl, Majts proposition med förslag tUl lag om delsfortsatt gUtighet av lagen (1942:429) om hyresreglering m, m, dels ändring isamma lag, m, m,, jämtemotioner. hade i propositionen1971:103 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överjustitieärenden för föreslagit rUcsdagen att 1. antaga ett vidpropositionen fogat förslag tUl lag om dels fortsatt gUtighet av lagen(1942:429) om hyresreglering m. m. dels ändring i samma lag, 2. godkänna vad IstatsrådsprotokoUet anförts i fråga om särskUd hyreskontroU enligträntelånekungörelsen. Beträffande propositionens huvudsakhga innehåll anfördesföhande: "I propositionen föreslås att hyresreglerlngslagens gUtighetstidförlängs tUl utgången av och att lagen ändras i vissa hänseenden, 132 Bostadslägenheter som har färdigstäUts under åren1958-1968 samt aUa lokaler undantas enligt förslaget från hyresregleringen. Med hänsyn tlU de olägenheter som i längden har visat sigvara förenade med systemet med generella hyreshöjningar på grund av ökadeomkostnader för fastighetsförvaltning föreslås att bestämmelserna häromupphävs. I stäUet föreslås att ökade omkostnader i likhet med vad som nugäller beträffande förbättringsarbete skaU kunna utgöra grund för höjning avlägenhets bashyra. Härigenom skapas större möjligheter att beakta den enskildafastighetens särskUda förhållanden. En SärskUd spärregel föreslås, enligt vUken höjning intefår ske så, att hyran kommer att överstiga vad som med hänsyn tih byteslagetför jämförhga lägenheter i orten och övriga omständigheter är skähgt. Garantierna mot oskäliga hyreshöjningar består således avtvå hyres-spärrar. Den ena motsvarar hyreslagens bruksvärderegel. Den andramotsvaras av hyresregleringslagens nuvarande regel, att hyreshöjningar inte fårtas ut utöver vad som föranleds av ökade förvaltningskostnader. I syfte att förenkla förfarandet och möjliggöra den meraIndividueUa prövningen föreslås en ny ordning för fastställelse eUer ändring avbashyra. Bashyra skall enligt förslaget kunna fastställas eUer ändras genomöverenskommelse mellan å ena sidan hyresvärd eUer fastighetsägareförening ochå andra sidan hyresgästförening. Motsvarande prövning skaU som hittiUs kunnaske av hyresnämnd. skaU dock i regel inte få ta upp ansökan avhyresvärd tih prövning utan att förhandling med hyresgästorganisation har ägtrum. Om hyresvärd eUer hyresgäst är missnöjd med överenskommelse somorganisation har träffat har han rätt att få överenskommelsen prövad avhyresnämnden. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 oktober 1972.Den nya ordningen för fastställelse eller ändring av bashyra skah emellertidkunna tUlämpas ." Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1971:1459 av iKnäred m.fl, vari hemstäUts att vid sin behandling av Kungl. Majtsproposition nr 103 beslutade 1. att hyresregleringen aweckladessamtidigt för lokaler och bostäder, 2. att hyreslagenändrades så att lokalhyresgästerna gavs ett lika starkt direkt besittningsskyddsom det som gällde för bostadshyresgäster, 1971:1460 av m. fl., vari hemställts attrUcsdagen med avslag å propositionen nr 103 i skrivelse till Kungl. skuUeanhålla att Kungl. Maj:t tih innevarande års höstriksdag framlade nytt förslagom ändringar i hyreslagstiftningen i enlighet med statens hyresråds förslag ochvad i motionen anförts. 1971 ;1461av i m. fl,, vari föreslagits 1, att skuUe bifaUaförslaget i propositionen 1971:103 om förlängd gUtighet av lagen (1942:429) om hyresregleringm, m,, dock Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. medföhande ändringar jämfört med propositionen: a, att3 § skulle erhålla i motionen angiven lydelse, b, att i tUlämpnlngsföreskrifterna angavs att dennaändring såvitt avsåg 3 § första stycket skulle träda I kraft samt gälla alla lägenheter i hus som omfattades av hyresregleringen och där hyran då inte var fastställd, c, att förslaget i propositionen om att 7 och 8 a §§ skulle upphöra att gälla avslogs och att sagda paragrafer bibehöUs oförändrade, d, att förslaget i propositionen om ändring i 26 §innebärande undantag från hyresreglering av bostadslägenheter som färdigstäUts skulle avslås så att sagda paragraf blbehöUs oförändrad, 2, att I skrivelse tiU Kungl, skulle ge tUlkänna vad I motionen anförts om angelägenheten av att förslag snarastutarbetades och förelades om annan lydelse av 48 § lagen den 14 juni1907 om nyttianderätt till fast egendom (hyreslagen) i enlighet med vad somanförts i denna motion. 1971:1462 av m. fl., vari hemstäUts attriksdagen skuUe antaga propositionen 1971:103 med den ändring i fråga omhyresregleringens tiUämpUghet på lokaler som angetts I motionen och enligtlagtext, vartUI förslag torde upprättas av vederbörande utskott. 1971:1463 av , vari hemstäUts 1. attriksdagen skulle besluta a. att förslaget tUl hyresregleringslag förlängdes tUl attgäUa tUls vidare med de ändringar och beaktanden som var erforderliga, b. att hyresregleringen även i fortsättningen skulle gällaockså fastigheter byggda , c. att hyresregleringen även skuUe varatUlämplig i fråga om lokalhyresgäster, samt 2. attriksdagen uttalade sig för a. att regering och riksdag faststäUde huvudgrunderna förberäknande av eventueUa justeringar i bashyrorna och att regeringen efter samråd med hyresrådet meddelade föreskrifter i fråga om tiUämpningen, b. att, om fråga uppkom om höjning eUer nedsättning avbashyra för en lägenhet och vederbörande hyresvärd eUer hyresgäst så begärde, frågan skuUe tas upp till förhandUngar meUan parterna under erforderUg medverkan från lokalt partsorgan som, om det befanns önskvärt, ägde hänskjuta frågan till centralt partsorgans bedömning, c. att det skulle stå fritt för varje hyresgäst ochhyresvärd att oavsett resultatet av nämnda förhandhngar underställa hyresnämnd frågan om hyrans bestämmande utan att nämnden var bunden av vad partsorganisationerna kunde ha överenskommit sinsemeUan, samt d. att vid eventuell tUlämpning av s. k. bruksvärde dettavärde bara skuUe innefatta själva lägenheten med biutrymmen, trappuppgångar o. d. men inte läge, närhet tUl kommunikationer, skolor, daghem och annat, som bekostades av samhäUet, och att vid beräkning av bruksvärde hänsyn inte skulle tas tUl hyrorna i andra än hyresreglerade fastigheter. 1971:1464av m. fl.. 1971:1465 av m. fl.,vari hemstäUts att skulle besluta att tUl det i proposition nr 103framlagda förslaget om förlängning och ändring i hyresregleringslagen fogadesav motionärerna föreslagen övergångsbestämmelse, 1971:1466 av m. fl., vari hemställts 1. att skuUe uttala att hyresregleringenawecklades och att en förlängning av hyresreglerlngslagen därefter Inte borde komma i fråga, 2. att skulle besluta att somövergångsbestämmelser antaga den i propositionen föreslagna lydelsen av hyresregleringslagen efter föhande ändringar: a. att med "organisation av hyresgäster" i 3 a § skuUe avses sådan organisation som hyresnämnd förklarat förhandhngsduglig, b. att i ett tUlägg tUl 3 a § skulle stadgas om lämplig tid under vilken förhandlingar mellan parterna senast skulle ha ägt rum för att hyres nämnd skuUe äga rätt att uppta ärendet tUl prövning, c. att genom en övergångsbestämmelse skulle förordnas attförbehåll i hyreskontrakt som tUlförsäkrade hyresvärden kompensation för ökade omkostnader enhgt 5 § hyresregleringslagen skulle UkstäUas med och rättsligt bedömas som om förbehåll om hyreshöjning på grund av omkostnadsökningar enligt 3 och 3 a §§ förelegat. Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. 1. beträffandeaweckling av hyresregleringen vid utgången av att skulleavslå motionen 1971:1460, 2. beträffandeytteriigare gUtighetstid för lagen (1942:429) om hyresreglering m.m. attriksdagen med avslag å motionen 1971:1463 såvitt nu var i fråga skulle antagadet genom propositionen framlagda lagförslaget i vad avsåg första delssatsen IIngressen. 3. beträffandeuttalande om förlängning av hyresregleringen att skulleavslå motionen 1971:1466 såvitt nu var i fråga, 4. beträffandeöversyn av hyresprövningsbestämmelserna I 12 kap. 48 § jordabalken (hyreslagen)i dess fr. o. m. gäUande lydelse att skulle avslåmotionen 1971:1461 såvitt nu var i fråga, 5. beträffandeuttalande om tillämpningen av under 4 angivet lagrum att skuUe avslåmotionen 1971:1463 såvitt nu var i fråga, 6. beträffandehyresreglering för hus eUer del av hus som färdigställts under åren 19581968att rUcsdagen med avslag å motionerna 1971:1461 och 1463, nämnda motionersåvitt nu var i fråga, skulle antaga lagförslaget i vad avsåg 26 § förstastycket i lagen om hyresreglering m. m., 7. beträffandehyresreglering för lokaler att med förklaring att lagförslageticke kunnat godtagas i anledning av motionerna 1971:1459, 1461, 1462 och1463, de två förstnämnda och den sistnämnda såvitt nu var i fråga, för sin delbeslutade att Nr 94 a. andra delssatsen I lagförslagets Ingress skall ha av utskottet den föreslagen lydelse, 25 maj1971 '-' tredje delssatsen ilagförslagets ingress skuUe utgå, ------------------- c. antaga lagförslaget i vad avsåg2 § lagen om hyresreglering m. m. Fortsattgiltighet med redaktionell ändring enhgt av utskottet föreslagenlydelse, av lagenom hyres- d. antaga lagförslaget i vad avsåg6 § första stycket nämnda lag med m. ändring enligt av utskottetföreslagen lydelse, 7 § nämnda lag efterredaktionell ändring skulle ha av utskottet föreslagen lydelse, f. punkterna 6 och 7 Ilagförslagets övergångsbestämmelser skulle utgå och att efterföhande del därav omnumrerades med hänsyn därtUl, 8. beträffandeöversyn av reglerna om Indirekt besittningsskydd för lokalhyresgäster I 12 kap.56-60 §§ jordabalken (hyreslagen) i dess fr. o, m. gällandelydelse att rUcsdagen skulle avslå motionen 1971:1459 såvitt nu var i fråga, 9. beträffandeundantag från hyresregleringen i särskilda faU att med förklaringatt visst tiUägg borde göras - för sin del skuUe antaga lagförslaget I vadavsåg 26 § första stycket lagen om hyresreglering m. m. såvitt lagrummet ejbehandlats under 6 med ändring enligt av utskottet föreslagen lydelse, 10. beträffandefastställelse av bashyra m. m. att med avslag å motionen 1971 ;l461 såvitt nu var i fråga skuUe antaga lagförslaget i vad avsåg 3§ första stycket lagen om hyresreglering m. m., b. punkten1 i övergångsbestämmelserna, 11. beträffandehöjning respektive nedsättning av bashyra, m. m., att med avslag åmotionen 1971:1461 såvitt nu var i fråga skuUe antaga lagförslaget I vad avsåg3 § lagen om hyresreglering m. m. och det inte behandlats under 10, 12. beträffandeuttalanden om grunderna för fastställelse och ändring av bashyra i vad fråganej behandlats under 5 att skulle avslå motionen 197 1:1463 såvitt nuvar i fråga, 13. beträffandehyresgästorganisations förhandlingsbehörighet m. m. att med avslag åmotionen 1971:1466 såvitt nu var i fråga skuUe antaga lagförslaget i vad avsåg 3 a § första stycket lagen om hyresreglering m. m., 14. beträffandeenskUd hyresgästs behörighet att avtala om bashyra, m. m., att skulleavslå motionen 1971 ;1464, 15. beträffandehyresvärds rätt att påkaUa prövning hos hyresnämnd, m. m., att medavslag å motionen 1971:1466 såvitt nu var i fråga skuUe antaga lagförslaget ivad avsåg 3 a § andra stycket lagen om hyresreglering m. m., 16. beträffanderätt att ta ut höjning av bashyra att skuUe avslå motionerna1971:1465 och 1466, den sistnämnda såvitt nu vari fråga, 17. beträffandelagförslaget i ö-vrigt att a. skulle antaga lagförslaget i vad avsåg 6 § andrastycket lagen om hyresreglering m. m. med redaktionell ändring enUgt av utskottet 136 föreslagen lydelse. b. skuUe antaga lagförslaget I vad det Inte behandlatsunder 1 16 och Nr 94 17 a, Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. 18. beträffande särskUd hyreskontroU enligträntelånekungörelsen att godkände vad i statsrådsprotokoUet anförts. 1, beträffande avveckling av hyresregleringen vid utgångenav av herrar Wennerfors och (båda m), som ansett attutskottet bort hemställa, (I,) attriksdagen med bifaU tUl motionen 1971:1460 a, skulleavslå propositionen 1971:103, b, som sin mening gav Kungl, Maj:t tiU känna att nyttförslag om ändringar i hyreslagstiftningen enligt vad reservanterna anfört borde föreläggas innevarande års riksdag vid dess höstsession, c, skulle avslå motionerna1971:1459, 1461, 1462,1463, 1464, 1465 och 1466, 2. beträffande uttalande om förlängning avhyresregleringen i vad avser hemställan av herrar Grebäck (c), i (c), UUsten (fp), i (c) och (), som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1971:1466 såvitt nuvari fråga som sin mening gav Kungl. tUl känna vad reservantema anfört, 3. beträffande uttalande omförlängning av hyresregleringen i vad avser utskottets yttrande a. av herrar Grebäck (c), i (c), UUsten(fp), i (c) och (), b, av (vpk), som - vid bifall tUl utskottetshemstäUan under 3 ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha i reservationen angiven lydelse, 4. beträffande översyn avhyresprövningsbestämmelserna i hyreslagen av (vpk), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, beträffande översyn av hyresprövningsbestämmelserna i 12kap, 48 § jordabalken (hyreslagen) i dess fr, o, m. den gällandelydelse att med bifall tiU motionen 1971:1461 så-vitt nu var i frågasom sin mening gav Kungl. tiU känna vad reservanten anfört, 5. beträffande avveckling avhyresregleringen för hus som färdigställts av (vpk), som ansett att utskottet under 6 bort hemstäUa, beträffande hyresreglering för hus eller del av hus somfärdigstäUts att - med förklaring attlagförslaget inte kunnat godtagas med bifaU tUl motionerna 1971:1461 och1463, nämnda motioner såvitt nu var i fråga, icke skulle antaga lagförslaget ivad avsåg 26 § första stycket I lagen om hyresreglering m. m.. S*protokoU 1971. Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering .m. 6.beträffande hyresreglering för lokaler av a. herrar (). (), iÖrkelljunga (s), i (s), Wennerfors (m), Jadestig (s) ochAdolfsson (m), som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att med avslag å motionerna 1971:1459, 1461,1462 och 1463, de två förstnämnda och den sistnämnda så-vitt nu var i fråga,skulle antaga lagförslaget 1 vad avsåg a. andraoch tredje delssatserna I lagförslagets Ingress, 2 §lagen om hyresreglering m, m., 6§ första stycket nämnda lag, d. punkterna6 och 7 i lagförslagets övergångsbestämmelser. b. (vpk), som ansett att utskottet under 7bort hemstäUa, att - med förklaring att lagförslaget ickekunnat godtagas med bifaU tiU motionerna 1971:1459, 1461, 1462 och 1463, detvå förstnämnda och den sistnämnda såvitt nu var i fråga, för sin del beslutadeatt a. andra delssatsen i lagförslagets ingress skulle ha avreservanten angiven lydelse, b. tredjedelssatsen i lagförslagets ingress skulle utgå, c. antaga lagförslaget I vad avsåg 2 § lagen omhyresreglering m. m. med redaktionell ändring och tiUägg av ett tredje stycke, aUt enhgt av reservanten angiven lydelse, d. antagalagförslaget i vad avsåg 6 § första stycket samma lag, 7 § nämnda lag efter redaktioneU ändring skulle ha avreservanten angiven lydelse, f. punkterna 6 och 7 i lagförslagetsövergångsbestämmelser skuUe utgå och att efterföljande del därav omnumrerades med hänsyn därtlU, 7. beträffande översyn avhyreslagens regler om indirekt besittnings skydd av herrar Grebäck (c), (c). (), (vpk), i (c) och (), som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, beträffande översyn av reglerna om indhektbesittningsskydd för lokalhyresgäster I 12 kap, 5660 §§ jordabalken(hyreslagen) i dess fr. o. m. den gällande lydelse att riksdagenmed bifaU tUl motionen 1971:1459 såvitt nu var i fråga som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 8. beträffande fastställelse av bashyra m. m. av herrEngström (vpk). 9, beträffande höjning respektivenedsättning av bashyra, m. m. av (vpk), som ansett att utskottetunder 11 bort hemställa, att - med förklaring att lagförslaget ickekunnat i oförändrat skick godtagas - med blfaU tUl motionen 1971:146l såvitt nuvar i fråga skulle antaga lagförslaget i vad avsåg 3 § lagen om hyresregleringm, m, och det inte behandlats under 10 med ändringar enligt av reservantenangiven lydelse. 10, beträffandehyresvärds rätt att påkalla prövning hos hyresnämnd. m. m. avherrar Grebäck (c), (c). (), Xjsdagen den () och (), som ansett att utskottet 25 mai 1971 under 15bort hemställa, attriksdagen - med förklaring att lagförslaget icke kunnat oförändrat Portsatt giltighet godtagas- med bifall till motionen 1971:1466 såvitt nu var i fråga skulle S" om hyres- antagalagförslaget i vad avsåg 3 a § andra stycket med ändring enligt av reglering m. m. reservanterna angiven lydelse, 11. beträffande rätt att ta uthöjning av bashyra av herrar Grebäck (c), i (c). (), Wennerfors (m), i (c), () och (), som ansett att utskottet under 16 bort hemstäUa, att för sin del med bifaU tiU motionerna1971:1465 och 1466, den sistnämnda såvitt nu var i fråga, skuUe antagaytterligare övergångsbestämmelse med av reservanterna föreslagen lydelse. Hen GREBÄCK (c): Att vara eUer inte vara - det har hittiUsvarit frågan i spelet om hyresregleringen. Det spelet har hittUls visat upposäkerhet hos pjäsförfattaren regeringen irritation över vissa medagerandeoch in i det sista en lösllg regi i fråga om den fasta ensemblen. Trots dettatUlåter jag mig tro på att sista akten och finalen kan få ett gott mottagandeom den inte blir för lång. Regeringsförslaget har två huvudpunkter. Den första är atthyresreglerlngslagen ändras för att underlätta en övergång tih aUmännahyreslagens skyddssystem med dess möjligheter att åberopa spärregler som skahpassa en balanserad marknad 48 § och även en bristmarknad - 55 §. Den andrahuvudpunkten i regeringsförslaget är att lagens fortsatta gUtighet bestäms tiUutgången av . Det utskottet haft att bedöma är det konkretalagförslaget. Det är dock klart - och det sägs även i motioner med diametraltskUda utgångspunkter att det intressanta ligger i att pröva förslaget insatti ett längre perspektiv. Är 1967 föreslog regeringen att hyresregleringen skulleawecklas. Då ansågs hyreslagens regler - närmast då hyresspärrarna förbostadslägenheter - kunna godtas som ersättning vid en aweckling.Diskussionerna kring återkaUandet av proposition gälldeövergångsfrågorna och inte den principieUa konstruktionen av spärreglerna. År1968 förklarade dåvarande justitieministern att han vidhöll sin principiellauppfattning att lagstiftningen på hyresområdet borde fuUföhas enligt 1967 årsriktlinjer. Det bör nu erinras om att frågan om dessa hyresspärrar tiUdrog sigbegränsad uppmärksamhet under remissbehandlingen avhyreslagstift-ningssakkunnigas förslag. Under riksdagsbehandlingen år 1968framfördes kritik mot dessa regler endast i kommunisternas partimotion, ochutskottets utlåtande Innebar en enhällig tUlstyrkan. I propositionen har vår nuvarande justitieminister intehelt klarlagt sin position. Han säger att hyresregleringen "bör ersättas aveffektiva hyresspärrar i den aUmänna hyreslagen". Det framgår inte klart om han 139 Fortsatt giltighet av lagen om hyresreglering m. m. nu har någonegen kritik mot reglernas effektivitet eUer om han bara håller dörren öppen förvad den påbörjade enkäten kan ge. Utskottet har försökt se bort från att justitieministernkanske endast försöker att pacificera sina egna led och tolkat honom så attuttrycket närmast avser att hålla dörren öppen för eventuella förslag. Detangivna syftet med ändringarna i hyresregleringslagen, att underlätta en aweckUng,förslagen om partieU a-weckUng och löftet om en kraftig regional aweckling kanknappast tyda på annat än att målet är detsamma nu som 1967. Med den här bakgrunden har utskottets majoritet tagitförlängningsförslaget som sådant. Center- och folkpartirepresentanterna iutskottet har ansett att kursen också kan slås fast med ett dhekt uttalande omatt det här är den sista förlängningsperioden. Det skuUe vara strutspolitik attinte öppet göra det klart genom ett bifaU tiU reservationerna 2 och 3 a. Även om de flesta socialdemokrater nog också kunnat gå på den linjen är väl deras diffusaskjutande av frågan förklarlig med deras handlingstraditioner.Moderaternas agerande i den här frågan är mera svårförklarligt. VisserUgenhävdar de i reservationen 1 att regleringen kan avskaffas genast, men då enstark majoritet fäUer dem i fråga om tidpunkten borde det vara naturligt att deåtminstone i andra hand biträder förut nämnda reservationer. DerasstäUningstagande är kanske än mera svårförklarligt om man erinrar sig högernsreservation i tredje lagutskottet i anledning av motionen av herrLundberg i första och fröken andra kammaren. Där gjordes klarauttalanden tUl förmån för en mjuk övergång genom att tiUämpahyresregleringslagens 6 §. Tankarna om den mjuka övergången tUlgodoses nu genompropositionsförslaget, och övergångstidens mål måste ju vara aweckhng. För en prisreglering av hyrorna som strikt knyter an tUlkostnaderna I det enskUda fallet - och i vissa fah inte ens det - ärfortfarande kommunisterna. Motiven tar ingen hänsyn tUlhyresspUtt-ringens negativa sidor. Jag har för min del inte riktigt kunnat inseatt Unjen är konsekvent ens enligt motionärernas egna värderingar. Är man dåemot hyresutjamning också inom de aUmännyttiga företagen? Om inte, så måstesyftet vara knutet helt tiU oviljan mot fastighetsägarvinster ochmarkvärdestegring. I så fall är väl de traditionella formerna mer konsekventa:beskattning, tomträtt, kommunalt byggande, expropriation. Jag kan inte besvaraden frågan. Men frågan kanske bör ställas ändå för den händelse att någon troratt det bästa är att låta värdestegringarna fördelas mellan hyresgäster efterinflyttningsår och inte låta samhäUet fördela ett konsumtionsstöd efter behov. Jag har hittUls hålht mig tUl de mer principiellafrågorna. Avsikten har varit att betona vissa grundläggande synpunkter somannars lätt kommer bort vid behandhngen av ett ärende med så mycket tekniskakomphka-tioner som detta. Huvudtesen måste vara att slå fast att propositioneni stort tiUgodoser kraven på att underlätta en aweckhng och atthyresregleringslagen i föreslagen form utgör lämphga övergångsbestämmelserinför en aweckhng som kan bestämmas i tiden tiU . De antagnahyreslagsprinciperna för hyresspärtarna har inte företett några avgörandebrister. Om enkäten visar på något som kan förbättrasfår detta prövas som en reform bland reformer. Med siktet inställt på en aweckling av hyresregleringen år1974 blir Tjsdaeen den bedömningen av lagförslaget i övrigt en prövning omdet tjänar det syfte 25 mai 1971 somjustitieministern själv angett - att underlätta en aweckling av --------- Under denna senare avdelning vill jag föra också förslagetatt avveckla av lagen om hyres-hyresreglerlngen för årgångarna 1958-1968.Förslaget verkar i riktning reglering m. m. mot det angivna målet. Det somanförts mot förslaget går i aUt väsentligt tUlbaka på kostnadsideologin. Sedan kommer vi in på frågan om hyresregleringen förlokaler, den fråga där majoriteten i utskottet inte kunnat godta lagförslaget.Det är klart att man kortsiktigt kan resonera som de moderater som låtit sigöverröstas tiUsammans med socialdemokrater. De har sett avveckling somaweckling och förmodligen tyckt sig på så sätt vara konsekventa. Om dessamoderater hade haft linjerna mer klara för sig, hade de nog insett att vägengår rakare om man väljer en mjuk aweckling. Som jag nämnde förut anfördes 1968i reservationer från högerhåU anslutning tiU en mjuk aweckling överhyresregleringslagens 6 § för både bostäder och lokaler. Denna mjuka a-weckhngförordades då i motion av fröken . Eftersom hon varit förhindrad attdelta i utskottsbehandlingen vet vi ännu inte hennes ståndpunkt. Däremothar biträtt en av de motioner som lett utskottet tUl att gåvägen över 6 § i fråga om lokalerna. Det avgörande för utskottets inställning har varit somjag redan sagt att prövningen skett med hänsyn tiU syftet att underlätta endefinitiv aweckhng.