prot · FU091 · 1971-12-31 00:00:00 — Sammanträdet öppnades avrepresentanten för såsom den ledamot, vilken bevistat deflesta riksdagarna, med följande ord: I enlighet med grundlagens budåUgger det äldste ledamot att hälsa er välkomna tUlenkammarriksdagens första möte. Vi har en ny riksdag och ett nytt riksdagshus. Men deflesta av oss riksdagsledamöter är desamma som förut. Vi har inte ändrat oss.Våra debatter blir väl som förut: tändande och vägledande, oftasakrika och upplysande, men kanske en aning omständliga. Vi har fått nyamoderniteter, som ökar möjligheter att via massmedia påverka denallmänna opinionen. Det är en fördel som vi bör utnyttja, men det är också ettansvar som vi bör visa oss värdiga. Författningsreformen följer det förslag som grundlagberedningenunder ledning med så stor snabbhet utarbetade. Den är enkompromiss meUan uppfattningar, som .är oUka men icke oförenliga. Att vi fått en kammare i stället för två bör effektiviseraarbetet. Att nu i sin helhet väljes vid ett och samma tillfälle göratt medborgarnas politiska bedömning snabbare påverkar riksledningen äntidigare. Vi har övergivit teorin om att de politiska makterna borde balanseravarandra. Det nya valsättet innebär att vi ytterligare närmat ossden totala proportionaUteten. sammansättning blir därför enverklighetstrogen bUd av folkviljan, så långt denna tar sig uttryck i vårapolitiska partier. Den vinst, som därigenom göres, är betydande. Men den fårvägas mot farhågorna för att en långt driven proportionalism kan öka denpolitiska splittringen. Det är väl ingen större olycka, omtotalproportio-naUsmen fördröjer sammanslagningen av samarbetande partier, menom partisplittringen drives för långt, kan den leda tdl att riksdagenshandlingskraft försvagas eUer rent av förloras. Tappar förmågan atthandla, hjälper det föga hur vi än förbättrar våra arbetsmetoder. Vår ställningsom den politiska utvecklingens drivkraft blir likväl rubbad. Det är också viktigt att medborgarna uppfattar de frågorsom här behandlas som sina angelägenheter. De får inte känna utestängdhet eUerfrämUngskap inför vårt arbete. Vi måste bekämpa sådana stämningar som denamerikanske forskaren skildrar i sitt 1966 utgivna arbete. Hanskriver: "För de flesta medborgare är politiken avlägsen, förvillande ochmeningslös, då den inte har någon direkt relation med arbetslivets eUerfamiljelivets dagsbekymmer." Vi har ivårt land speciella förutsättningar för att förmå medborgarna att delta i det politiska arbetet.Vi har våra starka organisationer, framför Måndagenden aUt givetvis på den fackliga ochden politiska sidan, men också våra andra 11 januari1971 stora folkrörelser. Vi har dessutomhär en bättre arbetande demokrati än på de flesta andra håU. Kommunalpolitiken sysslar med för medborgarnanäraUggande och livsviktiga problem såsom sjukvård, bostäder, stadsplaneringoch miljöpolitik. Kommunalpolitiken har därför förutsättningar att klargöra förmedborgarna att den politiska verksam hetens mål är den enskilda människansvälfärd och trygghet. Inom kommunalpolitiken bör det också finnas storamöjligheter att förmå medborgarna att delta och engagera sig. I den nyaförfattningen sammankopplas kommunal- och rikspolitiken ännu starkare än i dengamla. Det bör medföra ett ökat medborgarintresse även för arbete. Det , vars politik den nya enkammarriksdagen skaUforma, är ingen motsiittningsfri idyll. Vi befinner oss tvärtom i en period, dåden aUt snabbare gående rationaliseringen inom skogsbruk, jordbruk, industrioch samfärdsel skapar svårigheter för hundratusentals människor. Många kännersin existens och sin försörining hotade. Alla känner vi oro för att dentekniska utvecklingen skaU innebära ett hot mot vår livsmiljö, påarbetsplatsen, i hemmen, på gatorna, på vägarna ja, i hela vårt land.Miljöpolitiken kommer att kräva ekonomiska och personeUa kraftan-strängninga:r,som kanske kommer som en överxaskning för dem som trott att de välmentadiskussionerna om och avslöjat något av miljöpolitikensväsentligheter. Detekniska framstegen har framkallat förväntningar, förhoppningar och krav frånmedborgarna, vilkas förverkligande ligger långt utanför ramen av varaekonomiska resurser. Våra begränsade låt vara växande tillgångai får inteplottras bort på för medborgarna betydelselösa ting. Riksdagtins viktigasteuppgift i är därför att förmå samla sig kring en konstruktiv, fastekonomisk politik. Uppgiften blir inte lättlöstare därför att den politiskaledningen anförtrotts åt en minoritetsregering. Så var emeUertid förhåUandetäven vid ett tidigare kritiskt tillfälle för vårt land, nämligen då regeringenPer trädde . Erfarenheterna från ger ossgott mod, när vi nu griper oss an med dagens svåra arbetsuppgifter. Med den optimistiska bedömningen hälsar jag er återvälkomna och förklarar enkammarriksdagens första möte öppnat. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående. § 2 Herr ordföranden tillkännagav, att han anmodatbiträdande sekreteraren att föra protokollet tdl desssekreterare blivit vald. § 3Upplästes och lades till handlingarna följande från justitiedeparte- Nr 1 mentet inkomna den Granskning av fullmakter för ledamöter av TUl harinkommit fullmakter för de vid allmänna val utsedda 350ledamöterna av , däribland fullmakter för direktör ,riksdagsman , riksdagsman och generaldirektör . Sedan mandaten för Grabö, , och blivitlediga har efter nya röstsammanräkningar fil.mag. , riksdagsmanJohn , ämneslärare och småskollärare att inträda som ledamöter av på de lediga mandaten. Granskningav fullmakterna företas enligt § 32 riksdagsordningen. Av fuUmäktige i är herrar , ochDahlén närvarande vid granskningen och av fuUmäktige i herrarStrand, och . Från granskningen undantas fuUmakterna för Grabö, ,och . Någonanmärkning framstäUs ej mot övriga fullmakter. ProtokoU över granskningen och förteckning över degranskade fullmakterna skaU tUlsammans med fuUmakterna överlämnas tUl . Den åberopade förteckningen lydde sålunda: Förteckning över ledamöter enligt fullmaktersom granskats inför chefen för 37 UniversitetslektorLars :r Nr 1 39 OrganisationssekreterareIvar 11 iannari 1971 41 FolketshuschefThage G. Nr 1 ; läns valkrets 11januari 1971 Arbetarepartiet-Socialdemokraterna: ------------------- ------ 73 Statsrådet Vänsterpartie t kommun is terna: 12 100 Ombudsman Jönköpingsläns valkrets '', 11januari lyi Arbetarepartiet-Socialdemokraterna: - 110 Riksdagsman ]orck n\ Riksdagsman 22 Riksdagsman 123 Riksdagsman Nr 1 : den_ Riksdagsman Riksdagsman 128 Skogsbrukare 129 ÖverlantmätareMac P. Arbe tarepartiet-Socialde mokra terna: 146 14 147 Riksdagsman 149 BeredningsrådMartin Henmark ii . . nn , , och Lunds städers valkrets Nr 1 176 Riksdagsman den ''Riksdagsman 200 PersonalchefRune 16 201 Ombudsman 203 RiksdagsmanIngegärd 11 ianuari 1971 204 RiksdagsmanThorvald KäUstad .. och läns landstingskommuns valkrets 217 DrätselordförandeKjell A. 2 protokoll 1971. 11 ianuari 1971 229PostUjon Värmlandsläns valkrets Nr 1 den Arbetarepartiet-Socialdemokraterna: ianuari 1971 249 SocialministerSven Aspling ------------------- 271 RiksdagsmanSven G. Nr 1 läns valkrets 11 ianuari 1971 Arbetarepartiet-Socialdemokraterna: den Arbetarepartiet-Socialdemokraterna: ianuari 1971 Nr 1 liins valkrets 11ianuari 1971 Arbetarpartiet-Socialdemokraterna: : 22 347 F. riksdagsman § 4 Företogs upprop av kammarens ledamöter. Vid uppropet befanns och iMalmö vara frånvarande. Enligt tUl kammarkansliet inkommet telegram hade fruNettelbrandt på grund av flygförsening blivit förhindrad att närvara viduppropet. i , som enligt tUl kammaren inkommetläkarintyg vore sjukskriven tUl och med , bevUjades erforderligledighet från riksdagsgöromålen. § S AnstäUdes val av talman. Därvidlämnades på begäran ordet till HerrJOHANSSON i (s), som yttrade: Jag ber att tUl talman få föreslåherr , tUl förste vice talman , tiU andre vicetalman och tUl tredje vice talman . Jag föreslår också att samtliga dessa val måtte företasmed acklamation. Kammaren godkände att förevarande val finge ske med acklamation.På därefter gjord proposition förklarades () ha blivit utsedd tUltalman. § 6 Företogs val av förste vice talman. Kammaren beslöt på gjord proposition att tUl förste vicetalman utse i (c). § 7 Anställdes val av andre vice talman. På gjord proposition beslötkammaren utse () till andre vice talman. § 8Företogs val av tredje vice talman. Kammaren beslöt på gjord proposition att tUl tredje vicetalman utse (). § 9 , som lämnade talmansplatsen, yttradedärvid tUl herr talmannen: Jag beratt få överlämna talmansklubban tiU herr talmannen. intog talmansplatsen och anförde: Herr ålderspresident, ärade kammarledamöter! Jag tackar påegna och vicetalmännens vägnar för det förtroende som talmansvalen innebär för oss. § 10 AnstäUdes val av sekreterare. Ordet lämnades på begäran tiU ,som yttrade: TiU kammarens sekreterare ber jag att få föreslåförutvarande sekreteraren i andra kammare . På gjord proposition beslöts delsatt förevarande val skuUe ske med acklamation, dels ock att tillkammarsekreterare skulle utses sekreteraren . Sedan sekreteraren på kallelseinfunnit sig, anförde : Jag hälsar kammarens sekreterare välkommen tiU hansbetydelsefulla och arbetskrävande uppgifter. Protokollföringen övertogs härefter av sekreteraren. § 11 yttrade: Jag får tUlkännagiva, att Kungl. Maj: t låtit genomoffentligt anslag bjuda och kalla samtliga ledamöter att tisdagenden 12 innevarande månad infinna sig i slottskapellet samt, efterförrättad gudstjänst, enligt § 34 riksdagsordningen begiva sig tUl rikssalenför att där inhämta vad Kungl. Maj: t har att meddela . Den hitlUlsvarande processionen från tUlslottet ersätts med enskUd samling i slottskapellet, varvid de tUl ledamöternautdelade personliga k:ontrollkorten uppvisas. § 12 Herr talmannen meddelade, att tUl kammarensförfogande överlämnats ett antal inträdesbiljetter till rikssalen vidriksdagens öppnande, och föreslog att fördelning av dessa biljetter skuUe skegenom kammarkansliet med iakttagande av att de för ledamöterna från vaqevalkrets avsedda bUjetterna utlämnades tiU valkretsens äldste närvaranderepresentant, som finge ombesörja den vidare utdelningen. § 13På framställiung av herr talmannen beslöts att vid kammarens skuUe företas val av ledamöter ochsuppleanter i valberedning och konstitutionsutskott. § 14 Påhemställan av herr talmannen beslöt kammaren att antalet suppleanter ikonstitutionsutskottet skulle bestämmas tiU 13. § 15 Meddelande ang.sammanträdestider, m. m. TUlkammarens ledamöter har utdelats bl. a. en tidplan för kammarens sammanträdenunder . Därav framgår att beslut beträffande de vUandegrundlagsändringsförslagen fattas vid plenum kl. 10.00och att kammaren vid sammanträdet fattarbeslut om ny riksdagsstadga, väljer ledamöter i talmanskonferensen och påbörjarval av ledamöter tUl utskott m. m. Såsnart klarhet vunnits beträffande förfarandet vid och erforderlig tid för valav ledamöter och suppleanter i utskott, utrikesnämnd och krigsdelegation kommertidplan att upprättas för kammarens sammanträden under hela vårsessionen. Medhänsyn tiU ovissheten i nämnda avseende är det inte möjligt attbedöma om det blir erforderligt att anordna kammarsammanträden lördagen den 16januari och eventuellt även . Såsomtidigare meddelats tar en aUmänpolitisk debatt sin början tisdagen den 19januari. Denförsta frågestunden kommer att äga rum . Därvidbesvaras frågor som inlämnats . slencilerad sammanställning har lämnats vissa meddelanden angåenderiksdagens arbete, m. m. § 16 Kammaren åtskUdeskl.