prot · FU0968 · 1971-12-31 00:00:00 — Under debatten tidigare speladeigångsättningssiffrorna en ganska stor roll. Flera talare,bland dem , pekade på att de siffrorna var mycket oroande. Jag vUlvarna för att dra slutsatser från en så som . HerrBergman har redan sagt vUket jag kan understryka att rapporteringen intefungerat särskilt tUlfredsstäUande . Det hör samman medatt det skett en omläggning i fråga om rapportrutinerna, men därtill kommer attde tjänstemän som skulle utföra detta arbete befann sig i strejk . På samma sätt kom en hel del av produktionen att bli försenadgenom att ärendena inte kunde handläggas i normal omfattning. Hur mycket dettakan ha spelat in är svårt att säga. Vi kan räkna med att en rätt betydande delav denna förskjutning är en följd av konfliktåtgärderna men att den också fårses såsom ett resultat av en sämre rapportering. Vi vet också av erfarenhet attde preliminära talen kommer att öka. Den riktiga nivån nås då siffrorna efterhand kompletteras. Det är möjligt att det på sina håU har funnits också andraorsaker. Det kan antas att den totala volymen verkligen är något lägre änberäknats, men jag tror inte att vi har anledning att vara särskUt oroade överdessa siffror. Här har tagits upp några frågor av principiell natur. Bl.a. har klagat över den låga andelen småhus. Vi bygger, säger de,småhus. Se på , heter det i motion,där producerar man i småhus. Den siffran kanske i verkligheten ärnågot lägre . Andelen småhus i produktionen har gått tUlbaka iVästtyskland. Men även om vi skulle hålla oss tiU den siffran visar det sig attnär man i har en total bostadsproduktion som svarar mot 8,2lägenheter per 1 000 invånare och år har vi i en produktion som liggerpå över 13 lägenheter per I 000 invånare och år - nådde vi siffran13,7. Låt oss fråga: Vad är av en produktion som ligger över 13lägenheter per 1 000 innevånare och år? av detta ger en siffra somvisar att det faktiskt byggs fler småhus i än i , om virelaterar antalet producerade småhus tUl folkmängden. Om vi fortsätter att göra jämförelser med andratraditionella småhusländer som och , där man bygger 4,1 respektive4,9 småhus per tusen innevånare, blir jämförelsetalet i 4,1, dvs. detligger vid ungefär samma nivå. Vi bygger aUtså relativt sett flera småhus änVästtyskland, som nu framställt som ett föredöme för oss. Vi hävdaross relativt sett väl gentemot andra länder. När det gäUer småhusen kan jag inte låta bli att göra denreflexionen att i sitt bostadsbyggnadsprogram - harredan varit inne på detta - fört fram en sannerligen märklig tanke, nämligenatt man skulle släppa all kontroll över produktion av frUiggande småhus. Detbetyder naturligtvis att vi skulle få en utveckling, där den regleradeproduktionen väsentligen skulle komma att bestå av flerfamiljshus. Om manfinge bygga de friliggande småhusen utan någon som helst Anslag till bostadsbyggande, m. m Anslag till bostadsbyggande, m m kontroll,skulle vi få en småhusproduktion, för vUken det bleve ett "frittfram". Om man inte gjorde någon nedskärning i det regleradebyggnadsprogrammet, något som heller inte är tänkt från sida, skulledet bli en mycket märklig utveckling. Jag vUl erinra om att småhusen kostnadsmässigtär mer krävande än produktionen av flerfamiljshus. Om vi slår ut kostnadernaper familj, blir det högre produktionskostnader för småhusen. Jag är verkligenförvånad över att inte ett skvatt tänkt igenom de här problemen. Man har också diskuterat produktionens regionalafördelning i olika sammanhang. Där vill jag gärna håUa med om att vi under desenaste åren har ökat produktionen i de stora befolkningsområdena, bl. a. iStockholm, och storstadsområdena har ju onekligen fått enbättre tUldelning än vad de hade förut. Detta sammanhängermed att vi tycker att människor - oavsett var de bor bör ha möjligheter attfå en god bostad. Man skall inte försöka påverka utvecklingen genom att hindrabyggandet av bostäder. Jag kan erinra om att även om bostadsbyggandet under1960-talet i ökat , har vi i Norrlandskustland en ökning på . Den är således lika påtaglig som iStockholmsregionen. Fröken och andra talare har varit inne på hurman med en friare ordning i fråga om bostadsproduktionen i det långa loppetskuUe kunna åstadkomma både bUligare och bättre bostäder. Efter även andra talare tagit upp samma sak och menat att vi borde gå fram påhelt andra vägar. Här ligger den väsentliga skUlnaden i synsätt meUan moderatasamlingspartiet och oss socialdemokrater - jag tror också att man kan sägameUan och de övriga partierna i . klagar över att bostadkostnaderna stiger ochatt hyrorna är för höga för vanligt folk. Men denna klagan rimmar dåligt medden bostadspolitik som skulle föra, om de hade möjlighet att utövaett avgörande inflytande. Detta kan man se i den partimotion, som ärundertecknad av och andra. I denna krävs att de statliga lånensövre gräns skall sänkas från 100 tUl av låneunderlaget förallmännyttiga företag, från 95 tiU för de kooperativa företagen menhöjas från 85 tUl 90 för de enskUda. Egentligen vUl man också avskaffaparitetslånesystemet vi hörde från talarstolen att man verkligen bordeta itu med den uppgiften. Verkningarna av detta skulle onekligen bli ganskakatastrofala för åtskilliga medborgare. För hyresgästerna skulle det innebäraatt en ordinär trerumslägenhet med en hyra på säg skulleöka tUl eller med . Detta förslag drabbar främst de aUmännyttiga företagen.Det är faktiskt så att dessa har av nyproduktionen. Att sänkalånegränsen för paritetslånet respektive avskaffa paritetslånet skullesannerligenge étt vackert resultat! De privata hyresvärdarna sätter ju sin hyra i stort settefter vad de allmännyttiga företagen tar ut. Hyreshöjningarna skulle därföregentligen komma att drabba hela nyproduktionen. När det gäller bostadsrätts- havarnaskuUe de som vUl bo i en ny bostadsrättslägenhet i eller fåfinna sig i fördubblade insatser. Det rimmar föga med det konstaterande somgjorts under utskottsbehandlingen att det är många som har svårigheter attskaffa fram det belopp som behövs för att klara insatsen . Ävenårsavgifterna skulle stiga i likhet med vad som skulle ske i hyreslägenheterna. Ja, detta skuUe få ganska otrevliga verkningar också förövervägande flertalet nyblivna egnahemsägare, som man värnade om. Deflesta har ju valt paritetslånet för att klara kapitalutgifterna. De har fulltfriviUigt valt att ta dessa lån. Det frågades här vem som skall klara den skuldbörda somuppkommer tUl följd av paritetslånet det kan gälla för olika typer avboendeformer. Jag vUl gärna här skjuta in att det finns en utredning som hartagit upp paritetslånesystemet. Den är tUlsatt för att granska det och se omdet kan vara nödvändigt att åstadkomma vissa modifieringar i systemet. Därförfinns det ingen anledning att jag skaU göra en särskUd deklaration i den fråganhär . Den är således under uppmärksamhet. Vad skulle förslag betyda för egnahemsägarna?Om huset kostar skulle det betyda att de egna kapitalutgifternaskuUe öka från tUl 10 400. Det skulle sannerligen inte te sig sålockande för egnahemsägarna. Jag tror förslag skulle innebära endödsstöt när det gäUer de lägre inkomsttagarnas möjligheter att skaffa sigsmåhus. Jag tror det var som sade att jag vidnågot tUlfälle deklarerat intresse av att stödja småhusproduktionen, och hanvUle veta vad jag hade gjort för detta. Jag kan säga, att de siffror jag härhar angivit i och för sig visar att vi har en betydande småhusproduktion. JagviU också erinra om att kommunerna har fullständig valfrUiet när de lägger uppsina produktionsprogram. Det är inte som har att faststäUa hur storandel det skaU vara av det ena och det andra, det är kommunerna som suveräntbestämmer på den punkten. Jag trodde hade uppmärksammat vad vi gjortför att underlätta småhusbyggandet. Vi har slopat bestämmelsen om den nedregränsen i fråga om utrymmen i egnahemmet. Det finns alltså i dagbelåningsmöjligheter för även mindre hus än vad som har gällt under tidigareår. Detta har tUlkommit med tanke på att möjliggöra bl. a. för pensionärer ochensamstående att också kunna skaffa sig en bostad med markkontakt även om detär en relativt liten bostad. Därmed skapar vi också möjligheterna att på nyttpraktisera samma ordning som gällde . Man byggde först ett relativt litetegethem och sedan byggde man tUl det när resurserna blev bättre och familjenkanske växte och man fick behov av större utrymme. Jag hoppas också att vi pådet sättet skaU kunna möjliggöra även för folk med mera begränsade inkomsteratt förverkliga drömmen om ett egethem. Vi får väl se hur utvecklingen blir.När det gäUer de prefabricerade småhusen så har det funnits en tendens attdriva reklamen långt i fråga om standard, utrymme m. m. Man mönstrade ut de småhusen ur katalogen. Jag har haft tillfälle att ha en diskussion det kan ocksåtas som uttryck för en strävan att vidga intresset och möjligheterna försmåhusbyggandet - med fabrikanterna Anslag till bostadsbyggande, in m. Nr 68 och just efterlyst möjligheten attfå fram mer av småhus. Jag har sett att Torsdaeen den ' blivit en viss reaktion - det hör naturligtvis mest samman med de 22 aorU1971 ändrade bestämmelserna - och en delav fabrikanterna har tagit upp ------------------- tUlverkrung av mindre hus och gör reklam för dem. Men det var en Anslagtill beklaglig utveckling på väg motallt större och dyrare hus. Jag skulle kanske också ha anledning att säga några ord om talar ju mycket om hur nyttig konkurrensenär och hur dåligt bestäUt det är med den inom byggsektorn. Jag vUl visst intepåstå att det är helt bekymmersfritt på den punkten. Regeringen tUlsatte därförockså en utredning som skulle se om vi kan förbättrakonkurrensförutsättningarna inom byggsektorn. Men det har väl ändå inte kunnatundgå att konkurrensen meUan entreprenadföretagen i vårt land ärhård. är det faktiskt så att en hel del entreprenörer redovisarkraftigt sjunkande vinster och t. o. m. förluster. Jag tror att man ocksåkommer att göra den iakttagelsen att företag gått över styr därför att deöveransträngt sig i sin strävan att vara med på marknaden. Konkurrensen på anbudsmarknaden är hård, ja ibland sägerman att den är knivskarp. Att priserna trots det gått upp under 1970 och 1971är främst en följd av de stigande materialpriserna. Därför tror jag att det kanfinnas anledning att just granska konkurrensen inom det området. Men det är juinte något som man från moderat håll funnit anledning att ställa något yrkandeom. Den hårda konkurrensen på anbudsmarknaden gör att mångaprivata byggföretag försöker köpa mark och bygga i egen regi. Det har påtalatsfömt. Jag tror att också i sitt inlägg pekade på att ett betydandeproblem onekligen varit att de stora och kapitalstarka byggföretagen har varitute och konkurrerat med kommuner och andra intressenter och köpt mark i god tidoch tUl högre priser för att därmed säkra möjligheterna att få vara med ochproducera bostäder på den marken. Vi har på olika håll i landet haft rätt uppseendeväckandedebatter om den betydande begränsning i konkurrensen som markinnehavet kanutgöra. Då inskränks det ju tUl att bli en kamp om de bästa markområdena. Ochdet är en konkurrens som bara' driver upp markpriserna och som egentligen mtehar något gott med sig. Om byggföretagen bygger på egen mark upphör ju allkonkurrens i de följande leden. Jag har dock aldrig någonsin hört att man frånborgerligt håll riktat någon kritik mot att ett enskUt företag har förvärvatmark och bygger på det och tyckt att detta skulle vara enkonkurrensbegränsning. Men det är väl en konkurrensbegränsning så god somnågon, om man arbetar på det sättet. Regeringen ser därför allvarligt på dessakonkurrensbegränsningar genom byggföretagens egna markköp. Detta framgår ocksåav direktiven tUl den konkurrensutredning som jag har talat om. När detgäUer markpolitiken i övrigt tror jag att det är välbetänkt att kommunernautnyttjar möjligheten att skaffa sig en markreserv. riktigt som någon tidigare här i debatten sagt - att exempelvis en 90 sådan stad som som fört enklok och förutseende markpolitik naturligtvisinte behöver ha tUlgång tUl marklånefonden; klarar Nr 68 sigsannerligen utan en sådan fond. Det finns också andra städer som Xorsdagenden befinnersig i samma situation, och jag tror inte minst att detta beror på 22 aorU1971 att maninte där haft något borgerligt styre utan fört en mera realistisk ------ politikoch haft en mer socialt inriktad syn på markpoUtiken. Man har Anslag tillkunnat klara markköpen och haft möjligheter att driva igenom sin politik bostadsbyggande, i fullmäktigeförsamlingarna tUl gagn för alla kommunensinvånare. Men m in man har inte kunnat göra detta överallt, ochmarklånefonden är därför onekligen en tillgång, speciellt kanske för de mindrekommunerna som inte har ekonomiska resurser och som inte kan låna upp de pengarsom behövs. Den förstärkning som sker i fråga om marklånefonden är därförav värde framför allt för de mindre kommunerna. Jag skall inskränka mig tUl att säga detta.Jag vUl emellertid tUl sist beröra frågan om boendemiljön och bostadensutformning. efterlyste en proposition i anledning avservicekommitténs andra betänkande. Propositionen kommer inte att föreläggasvårriksdagen. Detta beror på att förslaget framlades mycket sent och att detvarit föremål för remissbehandling. Vi befann oss i tidsnöd och vi ansåg att viinte förlorade någonting väsentligt på att skjuta på ärendet tUl höstriksdagen.EventueUt kan frågan tas upp i nästa års statsverksproposition. Förslaget komalltså sent. Anledningen tUl att ingenting går förlorat när vi skjuter påfrågans behandling är att regeringen inhämtade fullmaktatt försöksvis tUlämpa lånebestämmelserna när det gäUer sådana projekt där detfinns samlade lösningar med bostadskomplement av olika slag. Jag ser alltsåinte något avgörande hinder mot att skjuta på behandlingen av frågan, men jagkan gärna ansluta mig tUl uppfattning att servicekommitténsbetänkande inrymmer många intressanta tankar. Det kanske främsta värdet när detgäller servicekommitténs förslag och andra framställningar som har kommit imiljöfrågan ligger i att vi har fått tUl stånd en diskussion som påverkar vårtsätt att planera. Självfallet får vi anledning att följa upp frågan i riksdagenoch ta ställning tUl de mera långsiktiga lösningar som kan behövas i fråga omlån osv. Debatten om miljön och om bostadens utformning har kommiti gång ganska väl. I jämförelse med andra länder ligger vårt land långt frammehärvidlag. Inte minst när det gäller bostadens utformning har vi verklig glädjeav att här i landet ha kooperativa och kommunala företag och även enskUdaföretag som gärna vUl satsa på att försöka få så bra bostäder som möjligt ochsom är viUiga att experimentera. Det bedrivs här i landet byggnadsforskning ochdet bedrivs även forskning på konsumentsidan som är värdefuU. Jag kan därförkonstatera att vi har kommit långt när det gäller bostadens utformning. Jag hardärför mycket svårt att förstå de påståenden som här har gjorts, nämligen attden svenske medborgaren skulle vara särskilt Ula stäUd när det gällervalmöjligheter. Jag skuUe i så fall gärna vUja få exempel på vad det finns attjämföra med och var människor har bättre valmöjligheter. Jag skall inskränka mig tUl dessa synpunkter,och jag har med det givit svar på en del frågor som ställts under debatten. Anslag till bostadsbyggande, m m HerrWENNERFORS (m) kort genmäle: Beträffande bostadsproduktionens omfattningpåminner herr statsrådet om att vi faktiskt byggt väldigt många lägenheterunder . Det kan vi bara instämma i och säga: Fattas baraannat! Det har inte rått några delade meningar om det, utan det har varit enambition för oss alla, och det hade varit betänkligt om produktionen inte legatåtminstone i närheten av den målsättning vi har haft. Att småhusbyggandet skuUe ha gått tUlbaka i Västtysklandär en uppgift som jag inte känner till. Vidare förstod jag mte riktigt sättetatt göra jämförelsen. Möjligen byggs just nu ett litet större antal småhus ivårt land än i . Men frågan är ju hur det är med andelen småhus avden totala produktionen på . Det kommer att visa sig , omandelen småhus i har gått ned avsevärt eller om vår andel har gåttupp avsevärt. Och jag jämförde inte bara med utan med fleraländer, t. ex. , där andelen småhus är . Hur utfaller där enjämförelse av det slag som statsrådet gjorde? Min fråga gällde ju ambitionsgraden i fråga om andelensmåhus och . Skall formuleringen istatsverkspropositionen tolkas så att regeringen vUl komma avsevärt över 30procent? Eller skall den tolkas så att andelen småhus skall håUas kvar vid 30procent? Eller kan vi hoppas att ni skall försöka närma er ? Det varvad det var fråga om. Vad beträffar önskemålen och behovet av småhus nämndeockså i förra årets petita att man i preferensundersökningarhar kunnat konstatera ett stort intresse för småhus. Visst har vissa åtgärdervidtagits - det instämmer jag helt i, ty det känner jag tUl men jag undrar omde verkligen står i förhållande tUl vad som krävs. När det gäller den fria konkurrensen har vi tydligen heltdelade meningar. En sak som moderata samlingspartiet fört fram äratt fri konkurrens på lika vUlkor är nödvändig och en garanti för att debostadsprojekt som kommer tUl utförande utformas så att verklig hänsyn tas tUlkonsumenternas önskemål. Genom konkurrens på lika vUlkor skapas, anser vi,möjligheter för att stegringen av byggnadskostnaderna skaU håUas tUlbaka. HerrADOLFSSON (m) kort genmäle: En vara blir ju inte billigare därför att endel av kostnaden lämnas på kredit. Det är ju precis vad som sker medparitetslånen. Man uppskjuter tUl framtiden en del av kostnaderna. Man tar påsig en skuld som man skall betala . Hur skulle det gå med paritetslånen,om inflationen skulle stanna upp, om inte kostnadsstegringen fortsatte? Viskall väl inte sluta hoppas att den nuvarande regeringen skall kommatill rätta med inflationsproblemet -eller kanske någon annan regering fårmöjlighet att klara av detta. Men stannar inflationen slår man undan helagrunden för paritetslånetänkan-det. Jag fick inte svar på min förfrågan om statsrådet var vUligatt medverka tUl att de som har tagit på sig paritetslån kan få information om deföljder som lånen för med sig. Jag efterlyser det på nytt, herr statsråd. Jagvill mte kommentera statsrådets beskrivning av moderata samlingspartietspartimotion, men jag ber i stället att något få beskriva de verkningar somparitetslånen kan leda tUl. Oiji vi förutsätter en kostnadsstegring på perår, ett resonemang som legat tUl grund i detta sammanhang, och hyreskostnadenförsta året är , så är hyreskostnaden till följd av attskulderna skall böna betalas i ökad omfattning, . Om är hyran8 , och är den hyra som är uppe i 11 000kronor. Det är därför, herr statsråd, som jag anser det varaviktigt att människor som är beroende av dessa lån ute i landet kan fåinformation och besked om att det lånesystem som fungerar på bostadssektorn för med sig dessa verkningar. Anslag tiU bostadsbyggande, in in i (c) kort genmäle: I fråga om paritetslånen hinner jag inte göranågra reflexioner i annan mån än att jag viU säga att det i naturligtvis ingår en evig högränta. Kan man dämpa den, blirsituationen annorlunda. Jag begärde ordet närmast på grundav den passus i inrikesministerns anförande där han talade om centerpartietsmärkliga tanke i fråga om småhusen. Men, herr statsråd, är det en så märkligtanke? Vi har ju haft det systemet att småhusen i princip varitfria. De låg utanför kvoten. Under större delen av förre bostadsministernsämbetstid var småhusen fria. 1 princip lämnade man lån utanför kvoten. Den endabegränsningen var att om den valda tomtplatsen var uppenbart olämplig, skulledet inte lämnas lån. 1 annat fall lämnades det. Skulle det vara alldelesotänkbart att gå tUlbaka tUl ett system som i praktiken fungerade bra undermånga år? Man avskaffade det för att man vUle koncentrera bostadsbyggandet istörre utsträckning tUl storstadsområdena. Det var den faktiska situationen.Jag tycker det verkar i alla fall som om vi i stort sett är överens om att viskuUe kunna uppmuntra byggnation även i andra delar av landet . Då borde detvara skäl att verkligen ta under allvarligt övervägande, om man inte kunde göralättnader i småhusbyggandet. När det gäller småhusen skall jag gärna å andrasidan ge inrikesministern en eloge för initiativet att belåna även mindresmåhus. Det är utan tvivel en åtgärd som är värd all respekt och som jag trorär av mycket stort värde. HerrSTRÖMBERG (fp) kort genmäle: På middagen , i början av denna debatt,redovisade jag med hjälp av TV-skärmen här vissa siffror från statistiskacentralbyrån. Enligt dessa siffror hade igångsättningen av lägenheter iflerfamiljshus sjunkit högst avsevärt. Minskningenvar för hela riket, för storstadsregionerna och 41procent för . Statsrådet har lämnat en del förklaringar tUl detta, menkvar står i alla fall att ingen kunnat vederlägga dessa siffror. Kvar stårockså att vi haft väderleksförhållanden somvarit mycket Anslag till bostadsbyggande, m m Vi har en 25-procentig investeringsavgift som borde styrabyggandet mot bostäder. vUl jag be herr statsrådet, eftersom man frånsocialdemokratiskt häll och från statsrådets sida uttryckt starkt tvivel pådessa siffror, att försöka få fram de rätta siffrorna ochredovisa dem för . Statsrådet säger sig ej vara oroad över utvecklingen. Jagär det däremot, och jag är en aning förvånad över att jag inte fick svar på minandra fråga, vUka motåtgärder statsrådet tänker sätta in. Svaret kanske kanvara att statsrådet inte tror alls på de här siffrorna. Om siffrorna är riktiga - och mycket talar väl för att dei alla faU utvisar en riktig trend - måste man fråga sig hur vi skall kunnahålla produktionen uppe och slippa ryckigheten i bostadsbyggandet. Om vi harhaft en lägre igångsättning än beräknat kommer vi attlida av det under hela återstående delen av året. Resultatet blir arbetslöshet,och planeringen rycks sönder. när kostnaderna för bostäderna är etthuvudproblem måste vi söka hålla en jämn produktion i avsikt att håUa nere hyreskostnaderna. HerrULLSTEN (fp) kort genmäle: Svensken är inte särskilt illa ute, varstatsrådets svar på de bekymmer som några av oss gav uttryck för när det gäUerbostadsmUjöns utformning. Det är ett argument som man litet då och då får hörafrån regeringens sida. För inte så länge sedan var det ett av de ståendeargumenten när vi talade om byggnadsvolymen och pekade på hur många som varbostadslösa i . Då sade man att det var ännu fler bostadslösa i andraländer eller en ännu mindre jämförbar siffra -talade om bostadsbyggandetsstorlek i andra länder oberoende av relationer tUl efterfrågan. Dessa siffroroch jämförelser kan väl ibland vara riktiga, men de är väl Inte så förfärligtintressanta egentligen. Dessutom var det, såvitt jag vet, ingen som precis sadeatt vi låg speciellt illa tUl vid en internationell jämförelse. Vi har att utgå från den situation som föreligger hos oss.Och vad jag sade i debatten var att vi behöver veta mycket mera för att kunnamöta de krav på boendemiljön som man reser från praktiskt taget aUa håll förnärvarande. Vi skuUe behöva veta mera, sade jag, om de socialpsykologiskasammanhangen när det gäller att utforma bostadsmiljöerna. Vi har ett ganskarikt fält att bearbeta, vi har debatterna om och här iStorstockholm och om andra förorter i andra storstadsregioner. Det ärbostadsmiljöer som har byggts med hjälp av de vetenskapliga rön som jag tyckteatt statsrådet skröt litet grand över att vi har kommit fram tUl här i landet. Trots detta är det ändå så många som är tveksamma för attinte säga ganska bittra över de resultat som har åstadkommits. Jag tUlhör självinte det vUl jag gärna säga de oförsonliga kritikerna av de här förorterna.Jag råkar för övrigt själv bo i närheten av . Men jag tycker ändå detfmns skäl att studera de här frågorna, att se vad det är som gör att människorinte trivs trots att man tycker att det har skapats ett välplanerat och riktigtsamhälle. Denna sak bör tas upp i den utredning som vi harkrävt, trots att vi är medvetna om att det forskas.