prot · FU09148 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är mot den bakgrunden man skaU se innebörden i detbrev son Statsföretag tillstäUde Kungl. med hemställan omatt företaget borde befrias från det direkta ägaransvaret för Utveckhngsbolaget.Efter aUvarliga försök att finna andra vägar måste därför Statsföretag"konstatera att de ekonomiska resurser vilka kanställas tiU utvecklingsbolagets förfogande är så begränsade att de inte medgerett uppfyUande av gäUande målsättning för utvecklingsbolaget." Det är Statsföretags lednings uppfattning och måste somsådan respekteras. Det måste anses vara som, inom ramenför de riktlinjer som statsmakterna ställer upp, skaU göra nödvändigaprioriteringar och omdisponeringar av verksamheten. Alla rörelsedrivande företag måste i vissa lägen göraprioriteringar, eftersom de ekonomiska resurserna är begränsade. Detta gällerockså för statliga företag. Med hänvisning tiU de beslut som fattadepå grundval av propositionen 1969 om Statsföretag menar att en sådan motivering i detta faU inte torde kunna accepteras. åberopade propositionen gavs Statsföretag möjUghet att inge"offert" för att kunna fullgöra vissa uppgifter. säger:"Detta system har tiUämpats och kan tUlämpas i detta faU." Offertsystemet var avsett att, som det sägs ipropositionen, "förena det företagsekonomiska intresset med detsamhäUsekonomiska". Statsföretags skyldighet att lämna offert tillstatsmakterna för fullgörande av vissa samhäUsekonomiskt motiverade uppgiftertorde således inte stå i samklang med riktlinjerna för dess tiUämpning. Deföretagsekonomiska lönsamhetskrav som gäller för UtveckUngsbolaget måste ansesinnebära att dess ekonomiska problem snarare skaU lösas genom långsiktigfinansieU planering än genom bidrag. Det är inte en säker företagsekonomiskförlust som skaU täckas, utan det är möjUgheten att finansiera verksamhetenunder så att gjorda investeringar ger avkastning som skalltillgodoses. Detta var den finansieUt betingade orsaken till attUtvecklingsbolaget i nuvarande läge bör brytas ut ur Statsföretagsgruppen. Detfinns emellertid också ett principieUt skäl. Utvecklingsbolagets hittiUsvarande verksamhet visar på enintressant utveckhng. Vid utgången av augusti månad hade ca 600produktidéer och andra utveckhngsförslag registrerats av Utveckhngsbolaget. 38av dessa har bhvit föremål för exploateringsavtal. Av de registreradeprojektuppslagen kommer inte mindre än 300 från enskilda personer och 170 frånenskilda företag. Av antalet fortfarande aktueUa projektuppslag svarar enskildapersoner och företag för . Detta är en glädjande utveckhng. Det ärockså ett tecken på förtroende. Det är en antydan om att inte bara samhälletutan också enskUda personer och företag har ett behov av ett samhäUsägtutveckhngsbolag. Det är en bekräftelse på riktigheten i de bedömningar som lågbakom Utveckhngs-bolagets tiUkomst. Det är som jag ser det angeläget att Utvecklingsbolagetäven befäster sin stäUnmg som ett vitalt organ för utveckUng och exploateringav innovationer gjorda specieUt inom mindre och medelstora företag och avenskilda personer och forskare. Det är onekhgen en utveckling som inte till sinomfattning helt kunde förutses vare sig vid Utveckhngsbolagets tiUkomst 1968eUer i samband med Statsföretags bildande . Det låter sig naturUgtvis sägaatt denna utveckUng pågått som Utvecklingsbolaget varit en del avStatsföretagskoncernen. Men enUgt min uppfattnmg bör Utvecklingsbolagetskaraktär av utveckUngsorgan för en så vid krets av intressenter som möjligt påallt sätt förstärkas. Att i det läget, som har föreslagits, avgränsa Utveckhngsbolagetsmålsättning och verksamhet tUl projekt som i första hand har värde förutveckhng och strukturering av verksamheten inom är enligtmin mening inte riktigt. Det kanske t. o. m. skulle kunna hävdas att även ommålsättningen kvarstod oförändrad Utveckhngsbolagets åsyftade breda kontaktytai vissa lägen inte skulle kunna upprätthåUas om bolaget kvarstod inomStatsföretagsgruppen. Jag viU emeUertid i detta sammanhang stryka underytterligare några väsentliga aspekter på det framtida förhåUandet meUanStatsföretag och Utveckhngsbolaget. Statsföretag har i sin skrivelse pekat på att det även iett läge där UtveckUngsbolaget övergår tiU annan ägare torde finnas behov attpå uppdragsbasis kunna utnyttja Utveckhngsbolagets resurser. UtveckhngsbolagetskuUe t. ex. kunna medverka vid teknisk-ekonomisk utvärdering av vissa projekt,i administrering av utvecklingsprojekt och i övrigt biträda Statsföretag påsådana områden där Utvecklingsbolagets speciella inriktning och erfarenhet kananses vara väl lämpad och av värde. Jag finner det, som jag understrukit ipropositionen, naturligt att Utvecklingsbolaget och Statsföretag även framgentdrar nytta av varandras tjänster och möjligheter. 1 synnerhet bör företagenundvika dubblering av resurser vUka kan samutnyttjas. Jag anser det lika naturUgt att Utveckhngsbolaget, därinte ingångna avtal eUer annan överenskommelse annat anger, bör erbjudaStatsföretag en tidsmässigt begränsad förtursrätt tiU förvärv av ett visst, avUtveckUngsbolaget framtaget försäljningsobjekt. Överförandet bör ske på viUkorsom marknaden erbjuder och som parterna kan enas om. Detta bör inteförhindra Utvecklingsbolaget att förhandla med annan köpare. Jag finner det också självklart att Statsföretag blirrepresenterat i . Vid sidan av dessa två skäl Statsföretags begränsadefinansieUa resurser och den åsyftade breda kontaktytan för Utveckhngsbolaget finns det möjhgen ytterligare ett, i varje faU praktiskt betydelsefullt skäl.Utveckhngsbolaget är inte ett produktionsbolag och aUtså artskUt inomStatsföretagskoncernen. Jag vill erinra om att departementchefen ipropositionen om Statsföretag ansåg i motsats tiU vad företagsdelegationenhade föreslagit att AB Atomenergi inte borde överföras tUl förvaltningsbolagetmed i stort sett Uknande motivering, dvs. utveckUngs-och forskningsarbete börinte avgränsas utan berör hela vårt näringsliv och dess framtid. Samordningen meUan forskning och utveckhngsarbete på denstathga sidan meUan inte bara SUAB, Utvecklingsbolaget, och Atomenergi utan De stadiga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. med STU,Styrelsen för teknisk utveckhng, är ytterst angelägen. Samordningen kan och börpå flera områden även sträcka sig tiU motsvarande arbete inom den privata ochkooperativa verksamheten så att de medel som satsas på detta område - och de ärstora - får en så riktig användning som möjhgt. Statens ansvar för SUABförändras inte genom de förslag som vi har lagt. Äganderätten och ägaransvaretligger på staten. Man kan säga att det bUr mera direkt och kanske därför också bhrlättare att via industridepartementet som har kontakter också med de övrigastatliga institutioner som här nämnts STU och Atomenergi framför aUt åstadkomma den önskvärda samordningen. TiU sist, fru talman, skaU jag bara heU kort beröra herrLothigius' motion. Den är väl i sin utformning ungefär densamma som den somframlades 1968. Den har inte bhvit bättre , snarare tvärtom. Somkommentar tiU att UtveckUngsbolaget också skuUe bU en ytterligare kanal förutveckling och exploatering av innovationer gjorda speciellt inom mindreföretag och av enskilda personer, forskare och uppfinnare, sades i motionenföljande: "Någon utredning som belägger att den enskilda marknaden intefungerar tiUräckhgt väl har inte förebragts. Det avgörande är emeUertid atteventueUa brister i detta sammanhang icke kan sägas utgöra argument förtiUkomsten av ett helstathgt utvecklingsföretag." Jag citerar aUtså urmotionen. Den utveckling som jag har redovisat har jueftertryckhgt visat att de bedömningar som i detta avseende låg bakomskrivningen i propositionen var riktiga. Det måste kännas något bittert förherr att kunna konstatera att mindre och medelstora företag, privatauppfinnare, forskare och andra personer funnit anledning att i så stor omfattningvända sig tiU det helstatliga utveckhngsbolaget. Jag kan inte förstå varför detinte skuUe kunna finnas ett helstathgt utveckhngsbolag, när det finns så mångahelprivata utvecklingsbolag. Uppenbarligen finns det ett stort behov av ettsådant statligt utvecklingsbolag, även inom de kretsar som sägersig företräda. Enhgt min uppfattning bör Utvecklingsbolagets aktieägareav detta och andra skäl icke utvidgas tiU att omfatta också privata företag.Däremot finner jag det naturligt att Utveckhngsbolaget i dotterbolag ochnärstående bolag ägarmässigt samarbetar med kooperativa, kommunala och privataintressenter hksom naturligtvis med stathga företag, myndigheter, verk ochandra organ som jag har sagt tidigare, och det sker också . 1 ohka projektsamarbetar UtveckUngsbolaget med t. ex. KF, , Landstingensinköpscentral, Alfa , och Standard radio. I , sombedriver charter- och taxiflygverksamhet kan jag informera omatt Utvecklingsbolaget överlåtit av aktierna tiU Linjeflyg. "Utvecklingsbolaget har kommit att utveckla sig också tiU ett förvaltningsbolag"säger hert . Som bevis anförs att " endast ettfåtal utvecklingsprojekt avyttrats tUl annan intressent". Men detta är väl självklart. Det tar tid att utveckla nyaprodukter, i genomsnitt från projektstart enhgtUtvecklingsbolagets bedömning. Att UtveckUngsbolaget valt att i vissa faUförlägga utvecklings- och exploateringsarbetet tiU dotterbolag och närståendebolag är intedetsamma som att Utveckhngsbolaget håller på att utvecklas tiU ettförvaltningsbolag för producerande företag. Det är den risken som vi måsteundvika för att bevara dess karaktär av utveckUngs- och forskningsbolag. Det har vid åtskiUiga företag, även statUga, startatsutveckUngsbolag med just den ambitionen, men de har fått gå övertiU att bU produktionsbolag och mist sin karaktär av utvecklingsbolag och bhvitmer av produktionsbolag. Jag viU bara understryka vad som sades redan ipropositionen 1968, nämligen att Utvecklingsbolagets tiUverknings- ochförsäljningsverksamhet inte får utvecklas därhän att bolaget förlorar sinursprungliga utveckhngskaraktär. Detta skall gälla också i fortsättningen. Mendet är Uka viktigt att betona att företaget självt får avgöra tidpunkten ochvillkoren för avyttrandet. Ja, fru talman, med detta har jag velat lämna en kanskenågot vidare redovisning av min syn på aktiv näringspoUtik, sådan vi utvecklarden och sådan den med de för dagen närahggande nödvändiga uppgifterna ter sig.Men jag kanske framför aUt skaU understryka att detta arbete är långsiktigt.Det tar inte minst sikte på vad vi skall syssla med och hur vi såsmåningom skaU kunna flytta över delar av vår produktion samt de människor, somär sysselsatta i de branscher som genomgår en mycket hårdför omstrukturering,tiU lönsamma viktiga uppgifter. Jag avser då uppgifter, vilka har ett direktsamband med den produktion som vi har byggt upp under många gångna år och sompå något sätt har givit oss en särställning och en stark konkurrenskraft. Vi måste vara överens om att detta är stora uppgifter,uppgifter som kommer att kräva mycket av kapital och mycket av gemensammamsatser, dvs. en samordning, och kanske en något friare och öppnare syn för ennödvändig medverkan från samhällets sida. De statliga företagens verksamhet, m. m. HerrANDERSSON i (fp) kort genmäle: Statsrådet har givit en väldigt bred exposéöver industridepartementets och de statliga företagens verksamhet. Det mesta avvad statsrådet sade är mycket betydelsefuUt, och jag viU understryka att deinsatser som statsrådet berörde i vad gäller , och Norrbottenbetyder enormt mycket för de människor som bor där. Det är viktigt att vi därhar ett företagande, som ger befolkningen sysselsättning. Jag betonar att gemensamma ansträngningar av privata ochstathga företag bör från alla håll ses positivt. I det hUa land som vi lever iär det väl helt nödvändigt att i många sammanhang och i många projekt statenoch det privata företagandet går samman. Man har ju ett gemensamt intresse avatt utveckla ohka produkter, som varken det enskUda företaget eller staten kanklara på egen hand. Statsrådet vände sig mot att jag hade sagt, att jag varförvånad över att så stor möda hade lagts ned inom departementet på just dennaföretagargrupp. Det är väl aUdeles självklart att man har fått denuppfattningen att industridepartementet har haft många problem medföretagandet inom den statliga sektorn. Det är bara att 4* protokoll 1971. De statliga företagens verksamhet, m. m. hoppas attdet , när vi har fått ett förvaltningsorgan, skall lätta Utet pådepartementet. Statsrådet säger att det nu inte är så många människor somsysslar med detta. Men tidigare måste det naturligtvis ha varit så. Statsrådetsföreträdare i ämbetet hade väl nog med problem och arbete. () kort genmäle; När statsrådet anmärker på att min motion intenämnvärt awiker från den tidigare motionen , är det aUdeles rUctigt,eftersom jag i huvudsak har åberopat motionen . Jag har också sagt attnågon ändring i förhållandet från den tidpunkten kan jag inte finna av sådanavsevärd art att det är nödvändigt att fortsätta denna verksamhet. Det försvarsom statsrådet har presterat, att ett stort antal enskilda företagare har väntsig tiU det statliga företaget, kan jag förstå, men bakgrunden är närmast viU använda statsmakterna såsom ett stöd för de förslag man för fram. Detborde man kunna få i ett annat sammanhang och på ett annat sätt än genom attutbygga ett företag av denna art. () kort genmäle; Vi fick höra av statsrådet att man iindustridepartementet tiU sysselsätter sig med de StatUgaföretagen, och han tyckte det var ganska htet. Jag tycker nog det är en rättbetydande andel, att bortåt en fjärdedel av arbetet i departementet kommer destathga företagen tiU del. Sedan förekom det här ett uttryck som jag tyckte varförvånande, nämUgen att kaUsinnighet och egoism skuUe prägla de borgerligapoUtikerna när vi talar om näringspolitiken och om stathga företag. Jag trorinte att vi som sysslar med dessa frågor är rädda för statlig företagsamhet,under förutsättning att det blir en konkurrens på hka viUkor. Vi har ständigttryckt på att vi viU ha konkurrens på lika vUlkor, och det kravet står fast. Jag viU också när det exempelvisgäUer satsningar i erinra om att vi sade, att omman skaU driva , så skaU man göra ordentliga investeringar,så att företaget bUr bärkraftigt. Så har också skett. Jag vUl understryka attvi när denna fråga behandlades i näringsutskottet stödde utbyggnaden av bl. TUl viU jag bara säga att jagsade "åtskilliga borgerliga talare" jag sade inte "aUa". Men vi har tidigare lyssnat tiU och utan bevis framförda yttranden om den katastrofala verksamhetsom Statsföretag på åtskiUiga områden bedriver. En sådan argumentation villjag inte beteckna som objektiv och sakhg. Den har självfaUet tiU syfte attmisstänkliggöra en verksamhet av denna karaktär. Vi viU söka bringa klarhet också kring ett långsiktigtarbete på att medverka vid utbyggandet av vårt näringsUv. Vad är det som innefattasi begreppet "aktiv näringspoUtik"? Det var för att visa detta som jagtog framsiffrorna om hur mycket av industridepartementets personal som är sysselsattmed uppgifter som mera direkt berör de statsägda företagen och hur mycketpersonal och arbete som ägnas åt näringshvets problem i aUmänhet. Det var mtestörre andel på tid, , än vad det är . Problemen kring KVAB kanske jag får återkomma tiU senare,eftersom jag nu inte skall ta upp för mycket tid. Man beskrev detta faU somnågonting katastrofalt. Låt mig ermra om att när ASJ inom WaUenberg-gruppenbestämde sig för att lägga ner en motsvarande fabrik i , förekom detsannerligen inte mycket av skriverier, åtminstone inte i den borgerligapressen. Jag erinrar mig en ledare i jag skaU inte läsa uppden utan bara läsa upp rubriken . Det är enmycket bra ledare, där man beskriver hur utveckhngen inom vårt transportväsendehar gått fram och ryckt undan grunden för en del av produktionen av ruUandejärnvägsmateriel. Det var en tragisk och oundvikUg utveckUng. Man säger ocksåatt man inom försökte sig på nya projekt, men det visade sig att deinte var lönsamma. Jag trodde länge att den var skriven som en bUd av vad somhade hänt vid KVAB, men det var det inte. Den gällde ASJ. Det var tragiskt menoundvikligt. Och därmed fick man acceptera det. Vad jag åslundar är bara att viskaU kunna mäta med Uka mått då det gäller statUg, privat eUer kooperativverksamhet. Vi skall lämna en objektiv redovisning. Vi får i långa styckenacceptera en utveckling precis sådan som den är, och det skulle gagna debattenoch våra gemensamma strävanden att söka åstadkomma ett resultat i ansträngningarnaför vårt näringsUv. får ha kvar sin principieUa uppfattning,för det har han rätt liU. Jag har bara velat tala om att det stathgautvecklingsbolaget har visat sig fyUa en betydande funktion, inte bara för destatsägda företagen, utan det ger åt mindre och medelstora företagare,uppfinnare och idégivare möjligheter till en prövning, som de utan tvivel iåtskilliga faU inte har funnit på annat håll. Jag tror också att det bUr enuppgift för detta utveckUngsbolag att mera gå ut på fältet för att självt sökakontakter, inte mmst med de mindre och medelstora företagen för att ge dessaden hjälp de behöver. Detta har jag erfarit inte minst under mina resor ute ilandet och även nere i . Där visste mankanske alldeles för Utet om att det finns ett utvecklingsbolag av den härkaraktären. Jag tror att det väl fyller sin uppgift. Vi försöker inte få bortde privatägda, men vi stäUer ett samhäUsägt tiU förfogande för StatUga företagoch privata. Jag får be om ursäkt. Del var förmodhgenherr i som talade om personaluppsättningen och om att detfanns flera anställda under tid. Men jag har svarat herrAndersson på den frågan, även om jag råkade rUcta mig tUl . De statliga företagens verksamhet, m. m. HertHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag noterar med stor glädje och tiUfredsställelseatt industriministern säger att vi nu skaU mäta med lika mått. De statliga företagens verksamhet, m. m. enkeltinnebära, att man nu anser att vi skaU ha en konkurrens på hka viUkor mellanstatUga och enskilda företag. Jag tycker att mycket är vunnet med att man kangöra det konstaterandet men också alt man efterlever det. Det tycker jag varett bra uttalande av vår nye industriminister. Överläggningen var härmed slutad. På förslag av fru andre vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta den fortsatta överläggningen samt behandlingen av återstående ärendenpå föredragningshstan tiU kL 19.30. § 8 Fru andre vice talmannen meddelade att enligt till kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven till och medden 1 . i beviljades erforderlig ledighetfrån riksdagsgöromålen. § 9 Anmäldes ochbordlades Nr 53angående uppskov med behandhngen av visst ärende Nr 54angående tiUäggsstat I tiU riksstaten för /72 Nr 69 i anledning av Kungl. Majts proposition med förslagtUl lag om ändring i ölförsäljningsförordningen (1961:159) jämte motioner Nr 29angående uppskov med behandhngen av visst ärende § 10 Kammaren åtskildes .