prot · FU09134 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vill säga atl jag I stort sett är nöjd medjordbruksministerns svar, men jag hoppas atl de ytterligare synpunkter som Jughur unfört skall bil föremål för prövning. Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor Överläggningen var härmed slutad. § S Ang. lärares ställningstaganden i politiska frågor Herr utbildningsministern 'ARLSSONerhöll ordet för att besvuru i (vpk) den 2 novemberframställda interpellation. nr I 91, och anförde: har frågat mig,dels hur Jug ser pa lärares rätt utt i anslutning lill t. ex. föredrag i skolaav utomstående utlryeku personligu åsikter. om jag anser att lärare bör Ang. lärares ställningstaganden i politiska frågor ha rättatt redovisa alternativa synsätt dem som läroböckerna uttalar, dels hur jagser på lärarnas rätt till politisk verksamhet på sin fritid, dels om lärare börredovisa sin politiska Inställning I sitt arbete, dels om regeringen avser attvidtaga några åtgärder för att motverka det ensidiga propagerandet av borgerligIdeologi I skolorna. De av ställda frågorna berör till en delsådana problem som jag tagit upp I ett svar hen under denna session. Jag vill därför Inledningsvis hänvisa till min Idetta sammanhang redovisade uppfattning om skolans uppgift och ställning I eltdemokratiskt samhälle. Skolan tar emot barn och ungdom från alla grupper ochåsiktsriktningar I samhället. Eleverna fär Inte påverkas från skolans sidatill förmän för den ena eller den andra av inbördes kämpande åskådningar elleruppfattningar. Skolan skall söka främja varje elevs utveckling en fri ochsjälvständig personlighet, som under eget ansvar skall kunna ta ställning ochutforma sin hvssyn. Undervisningen skall därför vara objektiv, dvs. Kravet på allsidighet är särskUt aktuellt, när det gällerkontroversiella synpunkter. Framställningssättet får Inte vara sådant, attläraren sig med eller tar avstånd frän de kontroversiellauppfattningar som behandlas så att eleverna kan komma att påverkas I sinåsiktsbildning. Detta hindrar givetvis inte att läraren ger till känna sin egenpersonliga åsikt. Genom att eleverna som en grundläggande princip fårträning I att bedöma frågor och förhållanden sakhgt och kritiskt övas deras motståndskraftmot propaganda och förbereds de för det personUga ställningstagandet. På dettasätt kommer frågan om objektiviteten In I ett metodiskt sammanhang, som ärnaturligt och konstruktivt. När det gäller granskning av läroböcker vill Jag erinra omde uppgifter som tillkommer statens läroboksnämnd. Nämnden granskar f. n. Intealla läroböcker. 1 vilka former läromedelsgranskningen skall skeutreds f. n. av läromedelsutrednlngen, som kommer att avge ettbetänkande härom. har ställt ett antal preciserade frågorrörande hur en lärare skall uppträda I vissa givna situationer. Om svenskmedborgares rätt till pohtisk aktivitet behöver Inte ordas. Av vad Jag tidigaresagt framgår ocksä alt en lärare kan och I vissa fall bör - tillkännage andraåsikter än de som förs fram I samband med föredrag av personer utanför skolaneller I undervisningsmaterial. Avgörande här är emellertid, som jag sagt,att läraren Inte propagerar för eller emot de kontroversiella uppfattningar somär under diskussion. frågor aktuaUserar emellertid också detprincipiella problemet om lärarens frihet i undervisningen. Det kan Inte varavare sig min eller t. ex. uppgift att i detalj söka förutsealla situationer som kan Inträffa I klassrummen och utfärda föreskrifter somskall lända efterrättelse I dessa situationer. Under sådana förhållandenskulle skolan aldrig kunna fungera. Läraren har getts frihet att I samverkanmed skoUednlng, andra lärare och eleverna själva utforma undervisningen. Menundervisningen skall givetvis utformas med Iaktta- gande avvad läroplanerna föreskriver. Uppkommer misstankar om att läroplanernasIntentioner Inte följs bör skolmyndighetens uppmärksamhet påkallas. Hen (vpk): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min Interpellation. InterpeUationen utgår från det allmänt förekommandeInslaget av borgerlig ideologi I skolundervisningen. Men det förhållandet attlärare under anmärkningsvärda former tilldelats varning för atl de gett annanpolitisk belysning av händelser än vad läroböckerna gör har också gjort detsärskUt angeläget att efterhöra hur regeringen ser på dessa frågor. Utbildningsministern hänvisar till det svar han I gårlämnade . Varken det svaret eller svaret på mininterpellation tar upp det som kan anses utgöra avsteg från skolans uppgift attge objektiv, dvs. saklig och allsidig, undervisning. Till de preciserade frågorna I min InterpeUation viU jagerinra om några aktuella händelser. I det bekanta Kungsbackafallet, där tre lärare tilldelatsvarning för tjänstefel, lade länsskolnämnden I lärarna tlU lastatt de opponerat mot en enligt deras mening ensidig framställning av enutomstående föredragshållare. Likaså ansågs belastande att de berörda lärarnahaft sina telefonnummer angivna I ett häfte om Vietnamveckan! Utifrån sådana fakta är de ställda frågorna motiverade,och det kan Ifrågasättas om de av utbildningsministern åberopade medborgerligarättigheterna till pohtisk aktivitet här tillämpats. I fråga om det principiella problemet om lärares frihet iundervisningen anför utbildningsministern att varken han ellerskolöverstyrelsen kan förutse aUa situationer I klassrummen och utfärdaföreskrifter. Det har jag naturligtvis heller Inte avsett, men jag tror det ärutomordentligt viktigt att så klara uttalanden göres från regeringens sida attvarje tveksamhet om principerna undanröjes. Den ensidiga beskrivning av Internationella problem somförekommer i mänga läroböcker borde göra det naturUgt att lärarna nyanserarbeskrivningarna. Men då bUr det "politisk propaganda". Jag vill se KungsbackafaUet som ett uttryck för densituation som är rådande och den borgerliga dominans som är kännetecknande förskolan. Tyvärr är Inte detta fall Isolerat. Även om jag Inte har för avsikt att fördjupa mig I dettaenskilda fall vill jag dock peka på några skrämmande värderingar som lagts Idagen vid handläggningen av fallet. När det gäller bevisningen av anklagelserna mot de berördalärarna anför länsskolnämnden I att "det I allt fall måste fästas stor vikt vid av dem I målet lämnade upplysningar och framförda synpunkter, särskilt som dessa fem parter - förutom att de gjort Intryck av att vara sansade och omdömesgilla - I föhd av sin yrkesutövning och sin verksamhet i övrigt samt sina utåtriktade kontak ter haft möjlighet att bilda sig en uppfattning -". Vad är detta? En uppfattning som är kränkande mot övriga Ang. lärares ställningstaganden i politiska frågor Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor yrkesutövare,vilka Inte har en enligt gängse borgerlig uppfattning tillräckligt hög status.Vad är det som gör yrkesutövaren med tjänstebil, kontor och telefon och medkostym och vita manschetter som arbetsklädsel mera trovärdig än yrkesutövarenmed cykel, med bullrande arbetsplats och med oljigt blåställ som arbetsklädsel? Den borgerliga Ideologin gör sig starkt gällande. Ihistoria för årskurs 9 I av Hlldlngson Husen heter det beträffandekönsrollerna: "Det är svårt att säga I vilken grad verklig diskrimineringav kvinnor fortfarande förekommer inom yrkesliv och politik. Många anser attdetta I hög grad ännu är fallet." Att anser detta berättas det, men Inga exempelpå könsdiskriminering ges. Däremot får mun veta: "Många filekor vill Intesatsa på utbildning och yrke, eftersom de avser alt gifta sig och därför Intetror sig behöva tänka på sin försörjning." På bildsidor visas olika kvlnnoroUer, och Jag skallfaktiskt återge ett par exempel på TV-skärmen, Man talar om grovarbetare , brud I , skönhetsmiss I , soldat I osv, som kvinnoroller.Det är möjligt att "grovarbetare " återspeglar författarnasinnersta tankar om den förmenta följden av att kapitalismen avskaffas, menfrågan är väl ändå om inte bilden av den svenska kvinnans roll som"brud" är minst hka kränkande mot alla ambitiösa, medvetna kvinnorsåväl I vårt land som I andra länder vilka vill skapa jämlikhet. Efterkrigstidens historia beskrivs på föhande sätt iTham-Hägers Historia, Lärobok för . Årskurs 8: "Förentastuterna 'vann kriget men föriorade freden'. Amerikanerna förmådde inte hindraSovjetunionen att lägga under sig större delen av . De förstodemellertid, att Inte kunde lämna den övriga världen åt sittöde utan måste ta ledningen bland demokratierna, om inte heltskulle få övertaget. Därför hjälpte den amerikanska regeringen att återuppbygga sitt näringsliv oeh försvar. Också i satsadeamerikanerna miljarder dollars för att hjälpa landet på fötter, men där segradekommunismen ändå." Det är alltså förklaringen till militärpakter,Interventions- och utrot-rungskrlg och myckel annat som stär för I dagenspolitiska situation. Märk väl att beskrivningen är avsedd för elever vidårskurs 8; den kan Inte ens försvuras som barnsagor! I en annan lärobok beskrives FN så här: "Tillträdetill FN är i princip öppet för alla fredsälskande nationer: blev medlem år 1946------ utanförstär bl. Där har som bekant men kvar finns värderingen att den som Intekommit med i FN ej heller är fredsälskande. Att det varit ;s pohtik somlänge hindrat att få Inträde I FN behöver man tydligen Inte klargöra . I förgrundskolans årskurser 7-9 säges: "är emellertid Inte endemokratisk stat I västerländsk mening. Där råder nämligen enpurtlvälde som ärallt annat än demokratiskt. Det är det som ärallenarådande." Däremot presenterasSchweiz på ett annat sätt. rådetanföres: "Medlemmarna väljs direkt av folket I sänder ----- Karaktäristiskt för den schweiziska typen av demokratiskt styrelseskickär att beslutande folkomröstningar förekommer rätt ofta. Folket självt fårsåledes genom röstning godkänna eller avslå oUka förslag." Författaren tillägger dock följande: "Anmärkningsvärtär att kvinnorna I fortfarande i allmänhet saknar rösträtt." ÄvenI det här fallet har som bekant utveckhngen gått framåt, men nog torde mer änen elev I årskurser 79 ha frågat sig om Inte också kvinnornaborde räknas "folket" som väher natlonalråd och om det ärsärskilt demokratiskt att människor på grund av sltl kön diskrimineras. Kravet på allsldlghet är särskilt aktueUt när det gällerkontroversiella synpunkter, säger utbildningsministern I sitt svar, menläroböckernas ensidiga synsätt vill jag Illustrera med föhande exempel, I"Världen, och vi", samhällskunskap för gymnasiets årskurs 1,behandlas EEC-frågan. Där anföres: "Möjhgheterna syns I detta fall vara,om nu t. ex. vinner Inträde, att vi antingen ansluter oss heltmen med förbehållet att få lämna organisationen vid händelse av krig ellerandra svåra politiska kriser, eller att vi bara blir associerad medlem," Jag vet Inte med vilken rätt läroboksförfattarna , fl, på detta sätt preciserar vårt lands utrikespoUtik, Här är det väl ändåen kontroversleU fråga. Kan det anses oriktigt om en lärare erinrar om andraståndpunkter I EEC-frågan? Det är exempelvis Inte utan Intresse att mänga Ivärt land ocksä säger nej till EEC! Det är heller Inte företagsdemokrati ochlöntagarinflytande som propageras i läroböckerna,"Utblldnlngstldningen" redovisar I sitt senaste nummer nägra utdragur läroböcker, där man funnit exempel som att "de flesta människor pågrund av uppfostran, mUjö och tradition har en socialt medveten attityd, somgör disciplin och lydnad naturlig I ett företag såväl som I ett samhälle". Den borgerliga Indoktrineringen kommer till uttryck påområde efter område i undervisningen. har utkommit en bok av HenryEgldius med titeln . Boken används ipsykologiunder-vlsnlngen på gymnasieskolans fackhnje. Jag skall be att fäåterge några avsnitt ur denna bok. Under rubriken behov kan man läsaföljande: "Vilka är då de sociala behoven? Några är allmänt erkända avpsykologerna: kontaktbehovet, prestationsbehovet, behoven att dominera oeh attunderordna sig. Delvis hör de samman, delvis är de motstridiga. Flerapsykologer har diskuterat, om del Inte finns ytterligare ett behov: behovet atthjälpa andra, att göra tiänster åt andra. Men om detta är ett naturUgt behov,varför påmlnnes vi då ständigt om att vi bör vara hjälpsamma ochosjälviska?" Jag citerar vidare: "Tvä sociala behov som förefallermotstridiga är behoven utt domlneru och att underordna sig. Men var och en somarbetar i en större organisation bör helst ha båda. Man skall kunna underordnasig de personer som stär över en själv och mun skall k)jnna dominera dem somman har under .sig. Många människor har bara det ena uv dessa behov. Om de barahar behov att dominera, kommer de lätt i konflikt med närmast överordnadechefer. Om de bura har behov att Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor underordnasig, gör de klokast I att stanna på en underordnad plats. Behovet att dominera,maktbehovet, prestigebehovet är ofta Intensivt, Det framträder med särskildstyrka, när rangordningen I en grupp rubbas. En maktkamp brukar då utvecklas,tills den starkaste eller den som gör starkast Intryck fåttunderordningsbehovet att växa hos alla de övriga," Under rubriken till rangordning och gruppgränserundervisar författaren om att fullständig Jämlikhet tycks vara ett svårfångatIdeal t, o, m. I vänskapsgrupper: "Om två vill bestämma och Ingen villrätta sig efter den andre, kommer gruppen snart att splittras. Tack varebehovet att underordna sig, vilket kan framkallas hos den ena av parterna,bevaras vänskapen, 1 ett äktenskap kan dock viss Jämlikhet uppnås genom attmannen får bestämma I vissa frågor, hustrun I andra." Inom en kulturkrets och också Inom hela mänskUghetenuppstår en mängd rangordningssystem, heter det I boken. "Människorna sluter sig samman I nationer. Varjegrupp känner behov av strukturering, av lag och ordning. Men nationen bhrsnabbt mer än blott en administrativ enhet. Den bUr en personlighet medalldeles egna karaktärsdrag, som medlemmarna bhr djupt förälskade 1. Vårtsvenska språk klingar särskilt skönt, tycker vi, fastän det egentligen barakhngar svenskt. Vår renUghet, hederlighet, öppenhet, demokratiska samhällsordningoch mycket annat bhr omistliga nationella särdrag," Samhällsklasser,socialgrupper, social status behandlas på följande sätt: "Begreppet samhällsklass har troUbundlt sinnena ihela världen våldsamma klasskamp. Denna var en följd avghettobildnlng. En stor del av befolkningen drogs från byarna på landet ochblev bUlig arbetskraft i gruvor och fabriker, där de ofta utsattes för omänskhgbehandhng. De sociala orättvisorna blev uppenbara för de flestamänniskor. Men sociala Institutioner och vanor som utbildas I ett samhälle ärsvåra att ändra pä. Industrinationerna drabbades av inre kriser. 1 dennasituation, då ohka grupper kände sin existens och sin -oclala trygghet hotad,upplevde de sig som enheter. De utsugna och pinade kände sig som ettproletariat, en arbetarklass. De som hade egendom och god samhällsställning attförsvara kände sig som medelklass. De som ägde storföretag eller Innehade högaämbeten kom att känna sig som en överklass." Ytterligarenågra meningar bör kanske återges ur denna bok: "Att samhällsforskare och psykologer så ofta talar omsocialgrupper och utför undersökningar om dessas olika egenskaper, beror delvispå traditionen. Man föreställer sig fortfarande samhället som ett klassamhälle.Det beror också på att man måste lägga In konstlade gränser I gråskalan för attkunna arbeta med de resultat man erhåller. Det visar sig då att det finns enmängd skillnader mellan de soclalekonomlska grupper, som man på detta konstladesätt skapar." Detta, herr talman, strider mot kravet på att "främjaelevernas utveckhng medvetenhet, saklighet och kritiskt sinnelag". Detta strider mot varje strävan att ge skolan ett Innehållav demokratiskt tänkande. Det är en reaktionär Ideologi som propageras. Men det jaghar citerat är hämtat ur läroböcker som användes I svenska skolor, utan Lärare som korrigerar bristerna I läroböckerna med verkligbeskrivning av krig I har tilldelats varningar för tjänstefel.Men de som genom läroböckerna ger en falsk beskrivning av historia ochverkUghet går fria från anmärkningar! berörde vid ett partillfällen I sitt anförande det s. k. Kungsbackafallet. Det är föremål förbehandling I regeringsrätten, och jag är därför förhindrad att över huvud tagetkommentera fallet. tog emellertid upp några andra saker som jagvill kommentera, bl. a. de Internationella frågorna I utbildningen. Får jag bara som ett litet exempel på vår vilja att inomskolan skapa en objektiv utbildning på ett område, där meningarna kan gå skarptIsär, hänvisa tlU det anslag som vi lämnade eleverscentralorganisation till en s. k.antllndoktrlnerlngskampanj. VI gav alltså eleverna ekonomiska möjUgheter attsjälva kritiskt granska den utbildning och de läromedel som fanns I skolan ochdärmed ge uttryck för sin uppfattning och lämna underlag för förändringar iframtiden. VI har dessutom en särskild läromedelsgranskning genomläroboksnämnden. Nämndens arbete är nu föremål för en utredning, och Inomdrygt en månad får vi ett förslag om en effektivare läromedelsgransknlng. I detsammanhanget har möjUgheter att påverka den framtidautformningen. Jag vill också understryka att beträffande det viktigahistorieämnet har läroboksnämnden gjort en särskild genomgång och låtit trefria, oberoende forskare granska samtUga de böcker som hur passerat på det sättet åstadkomma en dubbel kontroU. Resultatetav den undersökningen blev att det här och var fanns brister. Det resultatetskall självfallet utnyttjas för att åstadkomma en ytterligare förbättring. Hen tog upp frågan om könsrollerna. På denpunkten har vi gått så långt att vi I läroplanen sagt att det är skolansuppgift att Ifrågasätta rådande förhållanden. Det har alltså gjorts ettutomordentligt starkt uttalande för att motverka de könsroller, som finnsI det svenska samhället och som alla väl är eniga om ärotillfredsställande. I sin Interpellation nämnde ett exempel pådålig överensstämmelse med läroplanen. Jag kan meddela att den nämnda boken nuär ur bruk genom Införandet av Lgr 69. åberopade vidare en rad andra böcker.Eftersom Jag naturligtvis Inte kan våra tusentals läroböcker utantill, är detför mig en omöjlighet att uttala mig om dessa fall. Det var något av en andraInterpellation som jag fick, och det är mycket svårt för mig att här utanvidare komma med en kommentar. Jag kan bara uppmana att lämnasina synpunkter till läroboksnämnden, vare sig han vill göra det till den gamlaeller den framtida nämnden, som träder I funktion efterremissbehandling och eventuella riksdagsbeslut. Jag kansom min personUga uppfattning säga att vi fortfarande har Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor betydandebrister när det gäller läroböckerna. Situationen är långt Ifrån Idealisk. Detär emellertid å andra sidan felaktigt att ge det Intrycket att det är erbarmUgldåligt ställt. Förhållandena är ganska hyggliga men Inte tillräckligt bra. Omvi jämför med andra länder, både i öst och I väst, tror jag att den svenskalärobokssituationen framstår som ganska exemplarlsk. Men vi själva är Intenöjda med den. (vpk): Utbildningsministern ger exempel på vUjan attskapa motvikt mot den borgerliga Indoktrineringen, Jag tycker naturligtvis attdet är bra med ekonomiskt stöd eleverna i deras verksamhet, men elevernakanske ändå har rätt att vänta sig att man Inte öser ut alltförmycket reaktionär propaganda genom läroböckerna. Det är naturligtvis bra med varje sådan bok som försvinnerur marknaden, men det behövs nog andra åtgärder än omläggning av läroplaner föratt få dessa bortrensade. Jag är tillfredsställd över att utbildningsministernssvar andas viha att ta Itu med denna borgerliga dominans på ett eller annatsätt, även om vi Inte får något bestämt besked om hur det skall gå , Utblldningmlnlstern yttrade I en tidningsintervju :"Jag tror Inte på den sterila objektivitet som består I att läraren sökerkomma fram något utplånat eller är rädd för att avslöja att han självtillhör ett politiskt parti eller något sådant. Kravet är att han skall haförmåga att presentera de olika uppfattningar som finns," Jag förstår attstatsrådet inte kan gå in på det aktueUa fall jag har talat om, men det kanskeInte skulle skada att det här tldnlngsuttalandet åtminstone tillställdes vissalänsskolnämnder för begrundan om hur de bör se på dessa saker. Det förhållandet, att vi har en rad läroböcker som starkkritik kan riktas emot, är nog så betänkUgt. Att statens läroboksnämnd Integranskar alla läroböcker skulle kanske kunna förklara en del av skevheternu,men är ändå inte den borgerUga dominansen alltför genomgående? Man kanske kansäga som Jag tror att utbildningsministern vill göra, att det Inte är bra menutt det heller Inte är så Illa ställt. Men Jag tycker det är tillräckligt Illaställt på detta område. Även om vi kan vänta ett betänkande frånläromedelsutredningen inom korl borde väl regeringen kunna prestera någrasynpunkter pä hur man skall motverka det ensidiga propagerandet av borgerligIdeologi I skolorna. Jag menar att skolan måste ha en stor plats I strävandenaatt bryta den reaktionära Indoktrineringen I vårl land, och då får man intepassivt låta vad som helst flöda genom läroböckerna. klagade över atlJug inte lämnude ett ännu mera konkret besked , men Jag undrar hurriksdagen skulle reagera, hur remissinstanserna skulle reagera oeh hur enutredning skulle reagera, om jag ungefär en månad Innan betänkandet presenterasdeklarerade hur den framtida läromedelsgranskningen skulle gå till. Det voreverkligen en maktfullkomlighet, och Jag höll på att säga en pampattityd, somnog skulle kritiseras ganska hänsynslöst. står sånära ett utredningsresultats framläggande oeh en remissbehandUng där olikaorganisationer oeh grupper av lärare och elever får tillfälle att yttra sig -och självfallet även en allmän poUtlsk debatt - vill jag naturligtvis avvaktuden diskussionen och se vllku posltlvu uppslag och Idéer man har. Sedan har Jag kanske ändå htet större tilltro än herrBerndtson elevernas förmåga av kritisk granskning oeh bedömning. Med denallt öppnare skola vi har tror Jag riskerna för Indoktrinering Inte år riktigtså stora som föreställer sig. Detta är emellertid ett viktigt problem, och jag ser framemot en Intressant diskussion om dessa frågor. Vi får sedantiUfälle att återkomma I till diskussion och konkreta beslut när detunderlaget finns framlagt. Ang. lärares ställningstaganden i poUtiska frågor FrökenLJUNGBERG (m): Anledningen till utt jug blandar mig I den härdiskussionen är att det för den som länge sysslat med undervisning Inom svensktskolväsen känns gunsku egenartat att lyssna till . Den är av den arten att man inte känner igen svensk skola. Medan jag lyssnade erinrade jag mig en uppgift som jaghade för . Den gällde studier av läroböcker I historia frånen kommunistisk stat I öster. Jag måste sägu att detta studium varutomordentligt beklämmande. Där kunde man under trycket av politisk tendens förvrängafakta så alt det blev en ytterst egenartad historia. Jag blev ytterst betänksam när Jag hörde ,ty det verkar som om ville tillåta människor med olikartadpoUtlsk Inställning att också vara läroboksförfattare. Jag tycker att det ärlyckligt utt hu läroboksförfattare som representerar olika politiskInställning, oeh Jag tror att ungdomarna vid de diskussioner som förs underlektionerna blir uppmärksamgjordu på sudunt. Liku väl är Jag övertygad om attutbildningsministern har alldeles rätt när han såger att en lärare inte harnågon anledning att dölja sin egen politiska inställning. Talar han öppet, därmed eleverna uppmärksamma på att det kanske finns särskild anledning attvaru kritisk mot de uttalanden som görs, om man har en annan uppfattning änläraren I fråga. Det ger Ju möjligheter en öppnare oeh friarediskussion. Sedan hur vi läroboksnämnden som granskar, vilket Jagtycker är riktigt; det finns ju läroboksförfattare som kan sina saker men somändå med utgångspunkt I vad som är vetenskapligt hederligt har en benägenhetatt göra ett urval I enlighet med egen politisk inställning.