prot · FU0992 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi må ha vilken uppfattning vi viU om den stora betydelse som biUsmenhar fått för hundratusentals och åter hundratusentals människor, inte minst i glesbygderna.Genom möjhgheten att använda bil har dessa människor i den mån de kanutnyttja den lyckats bryta en isolering, som annars skulle ha varit heltförödande för dem. Genom den arbetsföra befolkningens utflyttning frånglesbygderna tUl tätorterna har de äldre i många faU blivit kvar. Utan denmöjhghet som bilismen givit dessa människor skulle förhåUandena för dem, somjag sade, ha varit helt förödande. Trots alla de nackdelar i övrigt sombilismen medför har den dock givit människorna helt andra möjhgheter attbestämma såväl arbetsplats som bostadsort; den har också totaliter brutitmänniskornas isolering genom att de på ett helt annat sätt än tidigare nu kanförflytta sig. Trotsde ovedersägliga fördelar som bilismen medför måste vi satsaän mera på kollektivtrafiken. Vi känner alla de nackdelar som följer med enökad bilism i såväl tätort som glesbygd. Ang. trafik- och taxepoUtiken inom statens jämvägar Därför har statsmakterna försökt med olika initiativ, somär väl bekanta för kammarens ledamöter, genom utredningar av ohka slag. JagskaU Inte gå närmare In på detta, men jag kan nämna kollektivtrafikutredningenför tätorterna som exempel på ett initiativ, genom vilket man genom olikaåtgärder försöker hjälpa den kollektiva trafiken att göra sig gällande. Sedan jag sagt detta måste jag kanske, konstatera ett parsaker till. i talar vackra ord om Fryksdalsbanan, Hantalar Inte bara om själva banan utan om hela landskapet och om "Sverigesvackraste jämväg". Det är möjhgt att den är det. Jag höll på att säga att vi har det så iUa stäUt att detfinns järnvägar i vårt land som går genom bygder, som kanske inte är så vackramen som också måste ha sin transportförsötining ordnad på ett eller annat sätt.Att man till Fryksdalsbanan kan dra en mängd människor för att se ut över alltdet vackra - vilket är vällovligt får naturligtvis inte undanskymma detförhållandet, att det finns många järnvägar med dåhg lönsamhet uppe i Norrlandoch på andra ställen där människor också kan ha berättigade anspråk på insatserför att få sin försörjning med kommunikationer något så när hyggligt tryggad.Här skall statsmakterna som det finns exempel på - kunna gå in och ordna ennågot så nar tUlfredsstäUande transportförsörjning enhgt låt mig sägaVUhelmlnamodellen, regional trafikplanering och annat. Där är det hka angelägetsom på någon annan plats att man har ett ständigt samarbete mellan allaberörda, inte minst med kommunerna i dessa bygder, för att man skall kunna fåfram en vettig trafikförsörjning. Sedan skall jag beröra frågan om taxesänkningar eller taxehöjningar,dvs. problemet hur man skall kunna initiera ny trafik till järnvägama. Det ärklart att man, som säger, skulle kunna tänkas fåytterUgare trafikanter tiU SJ genom att sänka taxorna i stället för att, somman nu tvingas göra, höja dem. Förutom att SJ lämnar vanliga rabatter görföretaget försök med taxesänkningar för att ta reda på om det är en framkomligväg när det gäller att öka intäktema. Man har gjort sådana försök medtaxesänkningar,och de pågår för resten fortfarande, i de mellansvenskaregionema Västeråsområdet, , och och undersökermöjligheterna att den vägen öka intäkterna. Rabatterna är därvid så höga som 50procent på tur och returpriset. Man har också gjort försök med generellataxenedsättningar på resor från tiU övre s. k.mitt-i-veckanrabatt, som Innebär sänkning av de ordinarie bihettprisema medminst . Det är också försök som gjorts för att se om man den vägenkan få en ökad resefrekvens - och försöken fortsätter. skall man emellertid komma ihåg ett förhållande som manofta glömmer bort I debatten om taxor, nämligen att rabatter av sådanstorleksordning att de av trafikanterna upplevs som något så när betydelsefullakräver mycket kraftiga trafikökningar för att resultatet skall bliintäktsökning. Sänker man biljettpriserna fordras entrafikökning av för att intäktsförhållandet skall bli oförändrat.Sänker man bihettprisema måste man ha en fördubbling av trafikenom inte resultatet skall bli minskade intäkter i stäUet för ökade. Men dessa faktiska förhållanden fårInte undanskymma att man i särskUda fall genomför reformer som medför billigareresor för människor i delar av landet med långa reseavstånd. I mittdepartement pågår tillbaka en utredning föröversyn av persontaxeproblematiken. Låt mig slutligen konstatera att ytterligare en faktor somockså kan vara värd att hålla i minnet, nämligen SJ.s utgifter, inte har nämntsav någon. Man bör komma ihåg att av SJ:s samlade utgifter belöper sig 75procent på personalkostnader. Det är en mycket hög siffra, om man ser den Ijämförelse med lönerna på många både statliga och andra företag. avvarje hundralapp som SJ ger ut avser kostnader för personal. näravtalsrörelsen är I sitt slutskede och vi kan konstatera det vällovliga i attavtalsrörelsen har siktet inställt på att ge de större ökningarna tiU låg- ochmellanlönegrupperna - bl a, vid SJ och andra statliga företag bör vi ocksåhåUa i minnet att vatie procent som SJ-personalens löner ökar med Innebär enutgiftsökning för SJ av . Man kan sedan multiplicera detprocenttal som blir slutprodukten av avtalsrörelsen med 20 mihoner och får påså sätt ytterhgare ett perspektiv på vad exempelvis lönerna betyder när mantalar om SJ:s kostnader och intäkter. - Detta har jag inte sagt med annanmening än att konstatera att om man vid SJ skaU ha möjlighet att uppfyUariksdagens krav på konstnadsansvar kan man inte i varje läge uteslutataxejusteringar. Ang. trafik- och taxepoUtiken inom Hen (fp): Bara en kort kommentar tiUkommunikationsministerns uttalande att det må vara tillåtet för dem som intehar vackra bygder att driva reklam för att också få stöd. Ingen skall tro attjag här menar att vi på bekostnad av andra glesbygdsbanor skall satsa på vissabanor som ligger mig geografiskt nära. Jag nämnde det som ett exempel på en glesbygd tillgrep alla tänkbara möjligheter för att slå vakt om detsom har så stor betydelse för näringshvet och utveckhngen I bygden attbehålla järnvägen. Det tycker jag är en fullt tiUåtlig väg. Sedan nämnde kommunikationsministern här om de försök sompågår och som jag också känner tUl beträffande nedsättningar. Det skulle havarit intressant om det hade gått att få fram några siffror som hade visat ivilken riktning resandefrekvensen hade påverkats av dessa försök. Jag tyckeratt det kanske är litet för kortsiktigt att bara säga att om man sänker prisetmed så måste trafiken öka . Jag tror att man precissom kommunikationsministern sade i sitt anförande i när det gällerkollektivtrafiken måste väga in även vinster som man gör på andra områden ochatt det sedan får bU en fråga om på vilket sätt finansieringen skall ske. Överläggningenvar härmed slutad. § 6Föredrogs, men bordlades åter betänkanden nr 32 och 35, finansutskottets betänkande nr 23, skatteutskottets Nr Q'2 ' ' betänkanden nr 30 och 33, utrikesutskottets betänkande nr 12, Måndagenden socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 2931, kulturutskottets be- 24 maj1971 tänkanden nr 12 och 13, utbildningsutskottets betänkande nr 19, trafikutskottetsbetänkanden nr 7 och 8, näringsutskottets betänkanden nr 21 och 22 samtcivUutskottets betänkanden nr 18 och 19. § 7 Fru andre vice talmannen meddelade attskatteutskottets betänkande nr 30, finansutskottets betänkande nr 23 ochcivUutskottets betänkande nr 18 I nu angiven ordning skulle uppföras närmastefter betänkande nr 32 på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde. § 8 InterpeUation nr 123 ang. rätt för studerande atttillgodoräkna sig full poäng för vårterminens studier Ordet lämnades på begäran till HenSVENSSON i (vpk), som yttrade: I samband med vårens arbetskonflikt drabbadesstudenter vid flera högskolor och universitet, däribland i , av ettflera veckor långt studieuppehåU. Detta medförde en förlust av poäng, som i enrad avseenden kommer att medföra allvarliga svårigheter för de studerande. Någon som helst lösning på detta problem har intepresterats av berörda myndigheter. Vid stormöte har från studenthåUkrävts, att de drabbade studenterna skaU kunna tillgodoräkna sig fuU poäng förvårterminen och att ersättningsundervisning skall vara frivillig. Detta är denenda rimliga lösningen, då komprimering av undervisningen under terminen ellerutsträckande av undervisningsperioden efter ordinarie terminsslut leder tillorimliga konsekvenser, speciellt för dem som är beroende av förvärvsarbete, somskal! fullgöra militärtjänstgöring eller som skall söka tjänst eller övergåtill annan undervisningsanstalt. På upprepade framstäUningar tiU utbUdningsnämnd, UKÄ ochansvariga statsrådet har trots den långa tid som förflutit sedan mitten avmars Inget egentligt svar getts. Statsrådet har vid uppvaktning frånstudenterna hänvisat till avtalsförhandlingama, dvs, till att om avtal slutsskall de förlorade studierna kunna tas igen. UKÄ har inte givit besked om hurersättningsundervisningen skall ordnas och finansieras. Någon som helst lösningpå de praktikarbetandes, förvärvsarbetandes eller tUl andra läroanstaltersökandes problem i sammanhanget har inte anvisats. UKÄ har vidare meddelat att"skälig" hänsyn skall tas i samband med den individuella prövningenav studlemedelsansökningar från dem som blivit försenade i studiegången genomavbrottet. Detta svävande och godtyck-hga besked är djupt otillfredsställandegentemot en kategori som kollektivt och utan egen försky han försatts i ettbesvärligt läge. Terminenär nu nära sitt slut. Problemet måste lösas. Jag viUtUlåta mig den liUa anmärkningen i marginalen, att jag är medvetenom att det vid denna sena tidpunkt på sessionen inte är kutym 76 att framstäUa interpellationer. Attjag trots det gör så är betingat av det mycketspecieUa och akuta läge inför terminsslutet som hela denna fråga Nr 92befinner sig i och som såvitt jag förstår är orsakat av att man har fördröjt den ett definitivt besked om hur denna fråga kommer att ordnas.Mot 24 mai 1971 bakgrundhärav anhåller jag om kammarens tillstånd att ställa föhande --- fråga tlUherr statsrådet : Vill statsrådet medverka tUl att den drabbade kategorinutan extra uppoffringar I tid (utöver frivillig ersättningsundervisning) fr. o,m. ordinarie terminsslut får tillgodoräkna sig full poäng för vårterminensstudier? Denna anhållan bordlades, § 9 Anmäldes och bordlades betänkande nr 10 i anledning av Kungl. Majtsproposition med förslag till lag om hem försähning jämte motioner m, m. betänkande nr 20 i anledning av motionerangående föriäggningen av huvudkontor betänkande nr 15 I anledning av Kungl,Majts proposition angående omlokahsering av viss statlig verksamhet jämtemotioner § 10 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt föhande enkla frågor famställts, nämhgen Nr 267 () tUl herr utrikesministernangående svensk ambassadörs rätt att medverka i arbetet Inom annat landsutrikesförvaltning: Har en svensk ambassadör rätt att utan tUlstånd aktivtmedverka i politiskt och/eUerorganisatoriskt arbete inom ett annat landsutrikesförvaltning? Nr 268 i (vpk) tUl herrutrikesministern om svensk anknytning till ledningssystem för leverans avnaturgas till från ; Avserregeringen att ta något initiativ för en svensk anknytning tiU det ledningssystem som skaU byggas enligt det ingångna avtalet omnaturgasleveranser tih från ? § 11 Kammaren åtskildes ,