prot · FU0946 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag skall inle uppehåUa mig vid denfrägan här, men hur kom man över dem? Det är vägar som bönderna byggde förårhundraden sedan. Dem har SCA salt järnbommar för sä att bönderna inle ens färåka pä dem, SkaU juristerna i fortsättningen få tolka lagarna på dethär sättet, då måste det ju se litet underligt ut när man talar om jämlikhetensSverige. Ta de långa timmersläpen exempelvis, som kanske är detmest markanta i bilden av trafiken pä de aUmänna vägarna. I varje fall är detsä i . Det är dessa timmersläp som i betydligt större utsträckning änandra motorfordon kör ned de allmänna vägarna och orsakar de slora kostnadernai vägunderhållet. Bolagen har den fulla rätten att belasta de allmänna vägarna,t. o. m. med sä stora överlaster som fordonen tål. Domstolarna har ju tvingatsatt ta upp dessa frågor , men när folket StäUer kravel om alt få användamotorfordon pä skogsbilvägar som är byggda med aUmänna medel, då säger manstopp. Det är nägol fel, herr statsråd, som man nog mäste ändramed det snaraste. Det är inget fel i min frägeställning. Det kan ju vara förklarligt att det uppstårett missnöje om man har sädana käUor alt ösa ur som . Han har jutalat om någonting helt annat än vad jag har talat om. De vägar som man får delhögre statsbidraget tUl - som tUlkom , märk väl är alltså förbundnamed vUlkor att håUas öppna för allmänhelen. Det är dessa vägar som hen Lorentzonhar frågat mig om, och det är om dem jag har svarat. Dä säger hen Lorentzon: Ja, men det är bolagen som inteutnyttjar möjligheterna att fä sädana här bidrag lUl vägarna. Det är också ennågot felaktig bild, därför att del avgör inle bolagen, utan även naturvårdsintresseti länet kommer in i bilden. Om det i ett län, där man behöver bygga en skogsväg förskogsbruket, finns ett intresse att kombinera skogsintresset med naturvårds-och fritidsintresset och göra vägen sä att den kan betjäna båda intressena. garanterarjag all dä kommer del också all bli högre bidrag liU vägen. Beträffande de gamla vägar som tUlkommit enbart förskogsbruket sade jag minns inte om var blandoss dä - ifrån att det inte var lämpligl att använda dem, säsom de ärkonstruerade, för aUmän trafik och att man därför skuUe anlägga de härspeciella skogsbUvägarna, som är av inlresse ur fritidssynpunkl, och anslå ellhögre bidrag tiU dem. Jag ärnaturligtvis beredd, när skogsbruksutredningen har tagit stäUning till demotioner som överlämnas liU den, att se tiU all vi får fram kanske myckel flervägar i skogarna, som är lämpliga för den lunga turisttrafik som då kan komma ifräga på dessa vägar. Men, som sagt, , var snäU och fråga om detsom hen Lorenlzon vUl ha svar pä. Då är jag ocksä beredd all svara pä hansfrågor. Överläggningen var härmed slutad. Om förkortning av väntetiden för handikappade som önskarförvärva högtalande telefoner § 10 Om förkortrung av väntetiden för handikappadesom önskar förvärva högtalande telefoner Hen kommunikalionsminislern NORLINGerhöll ordet för att besvara hen i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 1 23, och anförde; i har frågat mig omjag avser alt medverka till alt förkorta väntetiden för de handikappade som önskarförvärva i telekataloger utannonserade högtalande telefoner. erbjuder abonnemang pä högtalande telefon ochupplyser om detta i telefonkatalogen, men verkel har inte aktivt marknadsförtdenna typ av telefoner. Anledningen till detta är att fortfarandeprovar dessa apparater. Utveckling och framstäUning av högtalande telefoner ärtekniskt sett mycket besvärlig. Trots att sädana telefoner provats iteleverkets nät elt antal är, har det inte lyckals för fabrikanterna att fåfram en apparat som helt uppfyUer de krav som uppställt. All leveranstiden är relativt lång för högtalandetelefoner sammanhänger framför allt med upprepade leveransförseningar lUlteleverket och med alt verket ofta inle kunnat godkänna de gjorda leveranserna. Om del kan styrkas att en vissteleanordning är liU gagn för en handikappad ger televerkel förtur. Kan enhandikappad genom läkarintyg eller på annal sätt visa att högtalartelefonväsentligt skulle underlätta telefonerandet, kan han sålunda påräkna ensnabbare leverans. HenBÖRJESSON i Falköpmg (c): Läl mig aUra först tacka för svaret. Jag har åtminstone fått besked om vad anledningen är tillatt televerkel har så lång leveranstid på högtalande telefoner. Anledningentill min fråga var bl. a. att en vårdare tUl en gravt handikappad kontaktademig och bad att jag skulle ta upp denna fräga på ell eller annat sätt. Hon hadenämligen för sin patients räkning kontaktat televerkel i och för förhyrning aven dyUk apparat och där blivit upplyst Om förkortning av väntetiden för handikappade som önskarförvärva högtalande telefoner om all delvar fräga om en sä pass läng väntelid, all den var nära nog obegränsad. Ja, herr talman, jag har fåll ell svar som jag ingalundaär nöjd med. Det är inte kommunikationsministerns fel att jag inle är nöjd medsvarel, men jag viU helt enkell säga att det väl egentligen är underligt att inleteleverkel med aU sin expertis kan leta upp ett företag inom landel som kantUlverka höglalande telefoner av godtagbar kvalitet. Nog borde del i så faUfinnas möjligheter att påräkna hjälp utifrån, med andra ord genoin utländskexpertis om inget annat hjälper, 1 telefonkatalogen annonserar man vidare om högtalandetelefoner, men man lalar inle om att det finns obegränsad väntetid. Manmeddelar inte heller att den som önskar anskaffa en sädan apparat skall styrkagenom läkarintyg alt han är handikappad. Är man inte handikappad, kan manlydligen inle fä liUgäng tUl en dylik apparat. Jag ömmar för de handikappades behov i detla sammanhang,och jag vet all mänga handikappade personer mycket väl kunde klara sighjälpligt, om de hade möjligheter att fä tUlgäng tUl en dyUk apparat. En sådantelefon bryter isoleringen från yttervärlden därigenom att den ger kontakt medandra människor. Jag noterar all jag har fått etl svar, ochjag lackar för svarel, men jag är ingalunda nöjd med det. Jag nämnde i mitt svar att en handikappad fårförtur, om han kan styrka behovel. Om det visar sig att sädan förlur inlebeviljas, kommer chefen för all påminna telekontoren om gällandeordning. Väntetiden har kunnat vara relalivlläng, även om förtur beviljats, just på grund av de förhåUanden jag tidigarerelaterade. Men enligl vad jag erfarit kommer under innevarande vär relativtslora leveranser av höglalande telefoner lUl televerkel att avsevärt förkortaväntetiden. Det är därmed min förhoppning att det mesl akuta problem som herrBörjesson har tagit upp skall kunna undanröjas. HenBÖRJESSON i (c): Jag ber alt få lacka för det kompletterandesvar somjag fick av kommunikalionsminislern. Det andas åtminstone störreoptimism än det första svaret jag fick. Det slår dock klarl alt en handikappad kan i bäsla fallgenom läkarintyg få en dylik apparat i förtur om det finns någon att fä, ochdet noterade jag i mill försia anförande. Men jag anser alt del ändå i viss mänär fråga om godtycklighet att en handikappad behöver styrka sitt behov av endylik apparat. Jag kan notera att jag icke fält svar fränkommunikalionsminislern pä vad han anser om att televerkel i sin reklam inteanger att det är fråga om väntetider vid leverans av höglalande telefoner. Jag beklagar, herr talman, att jagbehövt ta upp den här frägan inför kammaren, men det är på grund av att jag den2 tUlskrev och begärde en förkJaring tUl attleveranstiden är så lång när det gäller högtalande telefoner. Jag har inte fåttsvar frän televerkel. har jag fått det av kommunikationsministern, och jagtackar för det, men jag ifrågasätter huruvida det inte är lång leveranstid ävenpä andra tekniska hjälpmedel som saluför. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. utredningen om teletaxorna Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för all besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 125, och anförde: har frågat mig om jag kanupplysa om dels när den pågående utredningen om teletaxorna beräknas bli klar,dels om i dess direktiv ingår att pröva möjligheterna såväl tUl enhetlig taxaför abonnenterna inom en kommun som samma prisnivå för varje kommun oavsettbefolkningsunderlag och geografiska förhåUanden. har tUlsatt en arbetsgrupp meduppgift att se över nuvarande taxe- och debiteringsprinciper förhuvudabonnemang och telefonsamtal. Arbetsgruppen skall enligt en särskUdpunkt i de omfattande direktiven - bl. a. överväga införande av enhetstaxa församtal inom kommunblock. Arbetsgruppen kommer att successivt redovisa delförslag.Redan under innevarande är väntas förslag om utvidgning av systemet med s. k.huvudortstaxa, vUket kommer att innebära en sänkning av taxorna för samlal frånolika delar av större regioner tUl huvudorten i regionen. kommerockså förslag om reducering av antalet avståndsklasser för rikssamtal attläggas fram. Båda dessa förslag kommer att innebära fördelar för framför alltabonnenterna i . När det gäUer frågan om enhetUgtaxa för samlal inom kommun hör denna samman med en allmän reformering avtaxesyslemet, vUken kräver noggranna studier av trafikströmmar,Irafikintensitet m. m. Nägol förslag i detta avseende kan därför inte väntasunder innevarande år. Utredningsarbetet inom bedrivs emeUertid medstörsta skyndsamhet. I detta sammanhang viU jag erinra om att televerketnyligen beslutat om en taxereform för samtal tUl centralorten inom egetkommunblock. Reformen medför kostnadssänkningar på mellan 50 och 90 procentför de abonnenter som hittUls debiterats efter rikstaxa. HenBRÄNNSTRÖM (s): Jag ber att få tacka för svaret. Det är imånga stycken Ang. utredningen om teletaxorna mycketpositivt men ändå i vissa avseenden ocksä nägol begränsat lUl sill innehåU ochi delta sammanhang inle heller hell tUlfredsstäUande. Om man konstaterar att taxesätlningarna för samlal meUanorter inom kommunen tUl huvudorten blU föremål för en ny laxesättning, så ärdella att hälsa med tUlfredsslällelse. Del är en värdefull förbättring för allasom berörs av de avstånd, vilka som kommunikalionsminislern nämnde i svarel i är så pass slora all de koslnadsmässigl och även i andra avseendenär verkligt kännbara för mänga människor. Översynen av rikstaxorna är också all emotse med glädje.Detla kommer all förändra silualionen för regionens kontakter med övriga delarav landet. Vad som enligt min uppfattning inte är hell tiUfredsställande äremellerlid den del som skulle röra en enhetlig laxesättning inom kommunerna.Med de geografiskt stora kommuner som vi skapat i kommunsammanläggningsskedetoch är pä väg alt genomföra, finns del ännu rätt mycket alt göra.Det finns kommuner som har sådana teletaxesättningar att det intebara skulle bli fräga om justeringar av taxesätlningen lill centralorten inom kommungränsen,även om en sädan justering givelvis kan betraktas som den vikligasie. Mängakommuner som haft en tidigare centralort med ofla längt avstånd redan tUl denorten har gäll samman, och för dem är del av ytterligt stor belydelse all ävenden orten kan näs inom en enhetstaxa samt, framför allt, att man får rättvisaoavsett var man bor i kommunen. Jag skuUe därför vUja efterfråga möjUgheten av ettkomplement, innebärande alt kommunikationsministern lUl den arbetsgrupp som ärsysselsatt med denna översyn om möjligl skulle framföra önskemålel all deriktlinjer som utarbetats ocksä kan kompletteras med hänsyn tillönskvärdheten av all kommunerna skulle fä en enhetlig taxesätlning för samtligamedborgare. Som svar pä sista fräga, somockså fanns med i hans ursprungliga fråga, nämligen om del i denna ulredninggivils direkliv som skuUe innebära all man skall pröva möjlighelerna såväl tUlenhetlig taxa för abonnenterna inom en kommun som lill samma prisnivå för varjekommun, oavsett befolkningsunderlag och geografiska förhållanden, vUl jag sägaalt det i direkliven ingår alt överväga införandet av enhetstaxa inom kommunblock. Om med sin formulering menar att sammaenhetliga taxa skall gälla inom samtliga kommuner, sä inbegrips detta idirektiven. syftade då förmodligen på att samtUga samtal exempelvisinom är lokalsamtal och alltså bara ger en markering. Den förmånenanses tUl en del uppvägas av alt kvarlalsavgiflerna i bl. a. Slockholm,och är högre än i slora delar av landet i övrigl. Men del ärmöjligt att skillnaderna i kvarlalsavgiflerna numera borde vara slörre; denfrågan skall tas upp av en annan ulredning. Om med sill yttrande all prisnivån skallvara densamma för varje kommun menar all de loiala telefonkoslnaderna skaU varadesamma var man än är bosatt i landet tar han naturligtvis upp en slörre fråga.Men även den ligger inom ramen för taxeulredningen pä grund avdess vittomfattande direkliv. Jag vill slula med all hänvisa tUl vad trafikutskottet harsagt i sill utlåtande över de motioner som jag föreställer mig skall behandlasi kanske redan under morgondagen. Utskottet har klart angivit hur manser på det fortsatta utredningsarbetet i dessa delar. Hen (); Jag ber att få tacka för det kompletterande svaret. Vad jag kanskefrämsl avsäg med min frågeställning var huruvida man inom samma kommun, oavsettvem man skall ha etl samtal med, har möjlighet att fä en enhetlig taxesätlning.Såvitt jag har kunnat läsa ut av svaret och av den redovisning somkommunikalionsministern har lämnat föreligger ännu inte någon möjlighet att fåden reformen relativt snabbt. Det sleg som har tagits och som innebär attcentralorten näs med enhetstaxa är alt hälsa med tUlfredsslällelse - del ärkanske ändå viktigast. Men vi har i våra slora Norrlandskommuner detförhållandet att de förutvarande kommuncentra är av väldigt stor betydelse förmänniskorna. Därför kan redan den taxesättning som gäUer för att nä den ortenbetraktas som ganska orättvis och betungande. Om publicering av yttranden över betänkande avkompetensutredning Överläggningen var härmed slulad. § 12 Om pubUcering av yttranden över betänkande av kompetensutredningen Herr utbildningsministern erhöll ordet för allbesvara () i kammarens protokoll för intagnafräga, nr 119, och anförde: har frågat mig, om jag ärberedd att låta publicera elt representativt urval remissyttranden överkompetensutredningens betänkande "Vägar tUl högre utbUdning I" (SOU1970:21). En fyUig redovisning av remissinstansernas synpunkter päde aktueUa betänkandena kommer givelvis att ges. Om denna redovisning skalllämnas i en kommande proposition eller i en separat publikation kan för dageninte avgöras. HerrRlCHÄRDSON(fp): Jag ber alt få lacka utbildningsministern för svarel. Jag har ställt den här frågan av framför aUt tvä skäl. Detena är att jag anser att frägan om kompetensbestämmelserna beträffande gymnasieskolanär oerhört viktig - kanske den allra viktigaste frägan på utbildningspolitikensområde just . Det andra skälet är att detta problem har varit föremål föralldeles för Utet uppmärksamhet och allmän debatt. Utvecklingen pä utbildningens område under de senaste årenhar lett tUl att kompetensbestämmelserna kommer att fä viltgående konsekvenserför gymnasieskolans struktur och funktion. De enskUda elevernas val avutbildningslinjer och studievägar styrs nämligen i mycket hög grad av jusl Om möjUgheter för studerande att återhämta undervisningsom förlorats genom arbetsmarknadskonflikten Vi kan alltså lält hamna i det läget alt vi får en annan skola änvad och regeringen egentligen har avsell. TiU delta kommer att vi vet alldeles förlitel om i vilken utsträckning eleverna från gymnasieskolans olika linjerkommer all besitta de kunskaper och färdigheter som behövs för framgångsrikasiudier vid universitet och högskolor. Vi får verkligen akta oss för att ordnadet sä alt vi bäddar för misslyckanden i de forlsalla studierna.Kompetensutredningen har enligt min mening tagit aUtför lätt på dessa problem. Det är bl, a. av dessa skäl angelägel att vi får en allmändebali om de här frågorna. De iniliaiiv liU all stimulera lill allmän debatlsom lidigare har tagils av exempelvis U 68 med dess debaltpromemorior tyckerjagär lovvärda. När nu kompelensulredningen inle gjort någol liknande - och jagklandrar den inle för det - skulle publicerandet av en del remissmaterial kunnaskapa underlag för en debatl som är behövlig. Utbildningsminislern avvisar inle tanken pä en separatpublikation i sitt svar, och jag är tacksam för det. Han nämner som enallernaliv möjlighet den vanliga redovisningen i propositionen. Mot det kan maninvända att den inle ger lid någon allmän debatt och dessulom attregeringen ju då redan lagit ställning lill frägan. Det finns alltså skäl som lalar för att del skulle varavärdefuUt med en separat publikation, men jag kan däremol inte finna nägraegentliga skäl emot en sädan. Man kan knappast anföra kostnadsskäl. Oin manbeaktar vad de flesta utredningar och del arbeie som ligger bakom UUkomsten avremissmaterialet kostar, kan inle merkostnaden vara särskUt avskräckande.Återstår sä tidsskälet, och jag vUl därför fräga utbildningsministern närregeringen länker ta ställning tUl kompetensutredningens förslag. Jag delar uppfattning attkompelensulredningen berör intressanta och vikliga problem och jag skall gärnaefter måttet av min förmåga försöka bidra tiU alt vi får en sä bred diskussionsom möjligl innan det är dags för all ta slällning. I delsammanhanget skall jag överväga del önskemål som har framförl. Jag vågar för dagen inte nämna någon exakt tidpunkt förnär del kan bU aktueUt med ett ställningslagande från regeringens sida. Jag harnämligen också uppfattningen att del är önskvärt i en sådan här politisktviktig fräga att vi får en bred diskussion innan ställningstagandena bliraktuella. För dagen kan jag alltså inte svara exakt på den senare delen av herrRichardsons fråga. Överläggningen var härmed slulad. § 13 Om möjUgheter för studerande att återhämta undervisning som förlorats genomarbetsmarknadskonflikten Herrutbildningsministern erhöll ordel för alt besvara herrWikströms (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 120, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärdersom kommer all vidtas för att göra del möjligl för studerande vidgmndskolor, gymnasiala skolor och universitet att återhämta den genomarbetsmarknadskonflikten förlorade undervisningen. Behovel av särskilda åigärder synes vara myckelvarierande. Det är därför knappasl lämpligl alt meddela bestämmelser avgenerell räckvidd. En del åtgärder har redan vidtagits avutbildningsmyndigheterna. Undersökningar pågår inom dessa myndigheter om vUkaytterUgare insalser som kan vara motiverade. När resultaten av dessa undersökningarföreligger, avser jag att pröva vUka åtgärder som kan behövas för att mildraverkningarna av konflikten inom utbildningsväsendet. Om möjligheter för studerande att återhämta undervisningsom förlorats genom arbetsmarknadskonflikten HenWIKSTRÖM (fp): Jag ber alt få tacka för svarel. Egentligenborde ju ulbildningsminislern ha lackat mig för frägan, eftersom del mäste varaell bra tUlfäUe för den högste ansvarige för landels skolor alt sä här en veckaefler det att konfUkten har avbrutits svara pä de frågor som mänga eleversläller om vUka kompensatoriska åtgärder man avser att vidta för all elevernaskall ha möjlighel alt återhämta del de har förlorat. lycker jag inle alt det finns särskill myckel konkrel isvarel; jag skall återkomma lUl det. Man kan noiera all eleverna är aUdelesentydiga i sin uppfallning alt del har varit ett allvarligt avbräck, och delvar väl ocksä en av orsakerna tUl alt regeringen log iniliaiiv till att avbrytakonflikten. 1 en skrivelse som Reflec, etl samarbelsorgan mellanChalmers i och Teknis i Slockholm, har sänt lUI avtalsverket och skriver man: "Konfliktskadorna ökar kraftigt trots alt konflikten är hävd. För detta finns en allvarlig risk om inle en omedelbar uppgörelse sker i frägan om ersätlningsundervisningen. Varje dagsdröjsmål innebär extra skadeverkningar . frånkonflikten 1966, då ersätlningsundervisningen löstes , är desluderande nu närmare läsårets slut. Det finns bara tvä månader att ta igen denförlorade undervisningen pä. Reflec kräver för leknologerna full kompensation för delaborationer de gätt miste om under konflikten. Del anses nödvändigi dälabora-tionerna ingår som en obligatorisk del i undervisningen." I en annan skrivelse framhåller ochskola all eleverna mäsle fä kompensaiion för vad de förlorat under konflikten.Förbundel är inte tUl freds med mening all det inleföreligger behov av generella åtgärder för ersältningsundervisning och anför:"För de skolor i landet som hade vinlersporllov i försia omgången bortfölldock , vilkel motsvarar av antalet effektiva arbetsdagarunder vårterminen. Detla bortfall kan inte bäras ulan påtaglig försämring avarbelsresiUtalen. Del bör åligga skolmyndigheterna all ge eleverna fuUkompensation för utebliven undervisning under konflikten." begär att regeringen skall ge tUlräckligaanslag för detta Om beaktande av miljöskyddskraven vid prövningen avutländskt företags ansökan om tillstånd till etablering i Av UtbUdningsministerns svar framgår all undersökningarpågår beträffande denna fråga. Det är viktigt att eleverna får beskedom vilka åtgärder som kommer att vidtagas. Jag viU bara fråga utbildningsministern:När kan eleverna få svar på sina frågor pä denna punkt? Jag vUl först med anledning av konstatera att de berörda verken gick ut med sitt cirkulärtiU skolor och andra undervisningsanstalter. Därefler har inom verken pågåttett intensivt arbete för att kartlägga de konkreta behoven inom de skUdautbUdningsanstalterna. Som jag sade i mitt försia svar är behoven uppenbarligenvarierande med hänsyn tUl de skUda slagen av undervisning och den olikakaraktären på den undervisning som bedrivs. Vidare har kontakt tagits med personalorganisationerna.Det är en nödvändighet när det gäller en fräga som denna. Det är aUtsä inleslalen ensam som kan bestämma eller ensidigt fastlägga efter vUka linjer manskall inhämta vad som har förlorats. Delta är också bakgrunden tUl att jag intekan gä in på en mera konkret diskussion än vad jag gjort här . Jag kan alltså försäkra all det pågår eltintensivt arbeie för alt finna vettiga lösningar på dessa problem. Jag hoppasatt det skall bli möjligt att ge eleverna en chans att hämta in vad de förloratunder konfliktveckorna. Hen (): Jag lackar för utbUdningsministernskomplellerande svar. Jag tyckte att det var bra, därför all det klargjorde altdel finns en vilja från regeringens sida alt hålla eleverna skadeslösa. Jagtror alt detta är viktigt, ly annars kan man ju inte motivera det ingripandesom gjorde . Om vi dä bedömde lägel påundervisningssektorn sä aUvarligt som vi gjorde, mäsle vi vara beredda alt takonsekvenserna av delta och se tUl att eleverna verkligen kompenseras. Jag har tolkat ulbildningsministerns kompletterande svarsä all vi kan räkna med att eleverna fär ett beskedom pä vUka vägar de skall kunna hällas skadeslösa för det undervisningsbortfaUsom har skell. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Om beaktande av miljöskyddskraven vid prövningen av utländskt företagsansökan om tUlstånd till etablering i Herr handelsministern erhöll ordet för alt besvaraherr i (vpk) i kammarens protokoll för intagnafräga, nr 129, tUl herr juslilieminislern, och anförde: i har frågatjustitieministern om vid behandling av utländska förelags ansökan om elableringi även vederbörande företags produktion, exempelvis kemisk produktion. geranledning lill att försl pröva ocksä miljöskyddsaspekten innan sådant tiUståndlämnas. Frägan har överlämnats lill mig för besvarande. Den prövning och kontroll som enligt särskUda regler skerav utländska förelags elablering och verksamhet här i landet är inte avsedd altomfalla miljösynpunkter. Detta är enligt min mening riktigt. Vid prövning av miljöskyddsaspekten gäller i första hand1969 ärs miljöskyddslag. Den gäUer lika för alla förelag i , vare sig deär svenska eller utländska. i (vpk); Jag ber att få tacka handelsministern försvaret, men jag finner del minsl sagl anmärkningsvärt att handelsministernanser del vara rikligl all ingen särskild prövning i fräga om mUjösynpunkternasker i samband med utländska företags etablering i värt land. Bakgrunden lUl min fräga är USA-företaget Dow Chemicalsetablering i .