prot · FU09144 · 1971-12-31 00:00:00 — Detta visar vilketvärde företagen tiUmäter byggnadsrätten. 1 flera fall har kommunerna ocksåaccepterat företagens anspråk på byggnadsrätt med monopol. Det är svårt att klart ange de ekonomiska konsekvensernaav denna typ av markspekulation. Men de är sannoUkt betydhgt större än deekonomiska konsekvenserna av den första typ av markspekulatlon som jag härnämnde. I en kommentar till Skånska cementgjuteriets delårsrapporti nr 1969 framgår betydelsen för aktieägarna av den härtypen av markspekulatlon: "Entreprenadföretag med egna markreserver kangenom att exploatera dem i egen regi nå bättre lönsamhet än man kan uppnå pårena entreprenader (bestäUningsjobb). Cementgjuteriet har traditionellt haft enhög andel egen regi-arbeten. Nya råmarksförvärv säkrar en fortsättning påden sysselsättnings- och resultatutjämnande verksamheten." Konsekvensen för konsumenten av byggföretagens markköpIUustreras av en nyUgen utförd undersökning av 45 grupphusområden, uppförda iStorstockholm 1970 med stathga lån. Den har gjorts av tekn. hc. vid tekniska högskolan. Man har i undersökningenfördelat projekten efter om de hade mer än 5 procents överkostnad eller mindre. Undersökningen klargör att "det som . . . praktiskttaget genomgående visade sig ha avgörande inverkan på storleken avöverkostnaderna var hur producenten skaffat sig rätten att bygga". 1"praktiskt taget samthga fall" där överkostnaderna var högre än 5procent hade rätten att bygga skaffats genom köp av mark eller kommunalmarkfördelning utan konkurrensförfarande. Det senare är oftast en föhd av etttidigare markköp från byggföretagets sida, där man sedan sålt marken UUkommunen - med förbehåll om monopol på byggnadsrätten. För de objekt medöverkostnader som understiger har rätten att bygga fördelats genomnågon form av konkurrens om entreprenaden. Men markspekulationen ger även andra än kostnadsmässlgakonsekvenser. Genom höga markpriser och höga krav på förräntning motverkasofta en mUjömässlgt motiverad bebyggelsetyp till förmån för enföretagsekonomiskt motiverad. Många byggföretag håller på att köpa upp storamarkområden för att kunna bygga utan konkunens. I kommunäger Wldmark & , Prosakoföretagen och råmark. 1 Helsingborgsregionen har GöranBengtsson förvärvat mer än , etc. Undersökningar som gjorts av byggkonkurrensutredningenvisar att det inte är ovanhgt att byggföretag förvärvar mark med ett mycketlångsiktigt perspektiv. De privata byggföretagen vill inte ha denna konkurrens.Boris , vice verkstäUande direktör i , sade iByggnadsarbetaren nr 1971: "Vi har mycket egen mark och det är enbra råvara i dåhga tider." Men han tiUade att nu inte köpermark längre: "Det kan vi inte göra med den Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Detta torde vara ganska riktigt uppfattat. De av regeringen föreslagna ändringarna Iexpropriationslagstiftningen Innebär rätt väsentligt försämrade föratsättningarför byggföretagens markspekulation. Ett exempel på den saken: För närvarandekan en kommun säUan expropriera mark om den enskilde markägaren har"förutsättningar, intresse och viha" att själv medverka isamhäUsbyggandet, dvs. om markägaren är ett byggnadsföretag. I de nuföreslagna ändringarna Ugger bl. a. att kommunen också i sådana faU skaU fåföreta expropriation. Detta kritiseras av de borgerUga. Men konkurrens ibyggandet förutsätter att marken inte ägs av byggföretag, således företag som ioch för sig har "förutsättningar, intresse och vilja" att medverka isamhällsutbyggnaden. Förslaget avser att ge kommunerna medel att föra en aktivmarkpohtlk. De moderata anser aUtiämt att detta lagförslag strider motde mänskUga rättigheterna enhgt FN-deklaratlonen och ,och 1 utskottsbehandhngen var ett av argumenten att byggföretagen måste skaffasig mark för att kunna förverkhga sina projekt och därmed göra fortsattaspekulationer. Det sades också att kommunerna betaU alldeles för högapriser för sina markinnehav. Ja, vUket alternativ har funnits? Enhgt mittförmenande Inget alls, eftersom kommunerna genom den nuvarande lagens bristerhaft begränsade möjhgheter. och viU för sin del skjuta uppbehandhngen av propositionen. De vlU Invänta utredningar, remissyttranden m. m.och vill ej heller vara med om att markpriset per den I juh 1971 skah varanormgivande. Arbetarrörelsens grundläggande ståndpunkt i bostadsfrågan,att bostaden bör vara en social rättighet och ej en marknadsvara, fordrar försitt förverkhgande en mängd samhällsingripanden. Det gäller att upphäva privataspekulationsintressens inflytande på bostadsförsörjningen, fritidsbyggandetoch övrigt samhällsbyggande och att ersätta detta med ett demokratisktInflytande I kommunerna. Den nya expropriationslagstiftning som regeringen nuföreslagit syftar till att stärka kommunernas framtida stäUning Isamhällsplaneringen, så att vi får en fördelning av våra mark- ochvattenresurser som också värnar om landets miljöintressen. Det förslag vi nu har att ta ställning till är viktigt,och här tvekar Inte vi socialdemokrater om vikten av att ge samhället dessaresurser och styrinstrument. De borgerilga har än en gång visat sin rädsla ochmisstro när det verkhgen gäller. Det verkar som en läpparnas bekännelse frånfolkpartiet och när det gäller mUjövård. Samhället behöver instrument,om vi skah kunna förverkUga resursfördelningen. Det lagförslag som framlagts är väl förankratinom arbetarrörelsen. Det innebär ett betydelsefuUt steg framåt när det gäUeratt främja de breda lagrens intressen gentemot ekonomiskt starka intressen, motmiljöförstörare, storbolag och markspekulanter. I motsats till utskottsmajoriteten att det förslag som regeringen framlagt ärnödvändigt. Detta är, , Inget angrepp på den enskildaäganderätten. ansåg det vara förvånande att regeringen nuframlägger de aktuella lagförslagen och han målar soclahserlngsspöket I aU sinprakt. Det kan väl inte ha undgått någon I kammaren att regeringen aviserat enriksplan . I anledning härav är det, som statsråden ochLidbom m. fl. sagt här I dagens kammardebatt, att det är ytterst viktigt attdenna riksplan inte får bU en aktueU och nyutkommen specificerad katalog förspekulationstänkande. I anledning därav finns det inga argument som är håUbaranog för att icke anta det nya lagförslaget. Än en gång försöker de borgerhga förhindra att samhäUetfår tillgång tiU styrmedel, som oundgängUgen behövs för en bättresamhäUsplanering. var nyUgen på en resa tiU , och då kundevi aha, som deltog, på ort och stäUe övertyga oss om att det enda som därverkUgen saknades var styrmedel. Jag tycker att vi vid den frågestund vi hademed de finska samhällsplanerarna fick tiUräckUgt med argument för att även deborgerliga ledamöterna skulle förstå vikten av att ge samhället erforderhgaresurser. Jag yrkar bifall tiU utskottets förslag påsamthga punkter. Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Hen KNUTJOHANSSON I (s): Den som lyssnar tlU den här debatten får lätten känsla av att inan från borgerhgt håll ser de av regeringen föreslagnaåtgärderna som någonting av ett självändamål och inte som nödvändiga åtgärderför en aktiv markpohtlk. Jag tycker att det är tråkigt att denmarkpohtiska debatten i så hög grad har präglats av de borgerhgas påståenden ifråga om vlUa- och egnahemsägare. Det hade annars kunnat bh en debatt somallmänt kännetecknas av Insikten om att viktiga demokratiska framsteg nu ståratt vinna. Det är tråkigt att se hur den mycket snäva partlpohtlken leder bådefolkpartiet och tiU att viha skjuta avgörandet framför sig. Det ärtråkigt att se att dessa partier därmed inte tar vara på ett tillfälle attförverkUga paroUer som de fUtlgt använder sig av, bl. Den föreslagna lagstiftningen om expropriation ger utantvivel möjlighet till vad brukar tala om, nämhgen att en kommunsmedborgare skall ha rätt till insyn I planeringen och att planeringen skahavgöras genom demokratiska beslut. Detta skuhe nu kunna medverkatiU men gör det inte. När det kommer till kritan slåss Inte för dens. Partiet vlU i stället bevara en ordning där kommunernasplanering måste göras i slutna lokaler 1 stället för I öppendebatt eller vid förhandhngar med en markspekulant i stället för I dedemokratiska organen. Man avstår dessutom från att ge ett entydigt bidrag tillatt bryta ner den ordning där byggföretag genom markköp skaffar sigbyggmonopol. Och skulle nu kunna medverka tlU attrlksplanerlngen, som syftar tiU att skydda mycket värdefuU mihö, får ettnödvändigt markpoUtlskt stöd redan från början. Men mUjöintresset är tydUgeninte tillräckhgt stort för detta. skjuter avgörandet Ifrån sig. När vi arbetade med dessa frågor , kändes det ganska främmande att tro att den poUtiska Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen konsteUatlonen i slutändan skulle bU sådan man kanbevittna den . Här ställer sig alltså den samlade borgerUgheten vld sidanom kravet på en tidsenhg markpolitik. Jag vih inte säga att jag är häpen, menjag erfar ändock en viss förvåning. De felaktiga påståenden som chkulerat I den aUmännadebatten och som de borgerUga gäma underblåst har I och för sigbemötts här av tidigare talare. Bemötandena har gäUt sådana huvudfrågor sommotivet för att ett långsiktigt perspektiv borde gäUa vid kommunernasmarkförvärv, hksom värderingsreglerna och motiven för att försöka undanröjaoförtjänt värdestegring. Låt mig bara komplettera på en enda punkt, nämhgen vadgäUer expropriation för upplåtelse mot tomträtt. Här försöker man frånborgerUgt håU konstruera en motsättning meUan expropriation för tätbebyggelseoch expropriation för tomträtt. Man försöker göra gäUande att förslaget omtomträttsexproptiation har något av okynne över sig, men en avsikt att upplåtamarken mot tomträtt demonstrerar precis hka starkt som någonting annat, attkommunen behöver marken för sin utveckhng. Vare sig man väher den ena eller denandra expropriatlonsgrunden, Ugger ju ett mycket seriöst motiv bakom enansökan, och detta har slagits fast bl. a. av i dess remissvarpå utredningen. För övrigt skuUe kommunerna inte ha råd - de har ingaekonomiska möjhgheter - UU några som helst okynnesaffärer. Nå, men varför är tomträtten en självständigexpropriationsgrund? Det har dels en praktisk betydelse, nämhgen på så sätt attkommunerna kan göra en tidsvinst genom att väha just den grunden, dels ochframför aUt har det betydelse som en markering av statsmakternas avsikter. Omman nämUgen har den uppfattningen att den värdestegring samhället skapar börtUlfalla samhället självt, bör väl också i logikens namn den form förmarkupplåtelse förordas som just tiänar detta syfte. Detta förord från statsmakternas sida bör uttryckas såstarkt och så otvetydigt som över huvud taget är möjhgt. Det är precis vad somnu sker. De borgerhga invänder också att man kan binda en kommuntill en viss upplåtelseform för aU framtid. Ja, men är det Inte det som ärnödvändigt, om tomträtten skall ha ett värde? Om man i det ena ögonbhcket sägersig viha ha tomträtt för att därefter i ett mera ansträngt kommunalekonomisktläge avstå från marken, då är ju hela Idén med tomträtten förfuskad. Personhgen kan jag Inte se någon nackdel I attlagstiftningen i någon mån dämpar möjhgheterna till sådana samhällsekonomiskamanövrer som de borgerhga i förmodhgen är beredda att ge sig in påmed kvarteren runt detta hus som brickor i det spelet. Det är en riktig ordning som förehgger tlU avgörande.Den enda kommentaren som skulle kunna göras är, att det är beklaghgt att dettaInte skett tidigare. HenLEVIN (fp): Jag skall be att först få rikta en fråga tlU sade i sin historiska exposé något om det arbetande folket. Jag skulle gärna vUja fråga honom: Vem är detarbetande folket, ? Är det de av svenskarna som fördrygt röstade socialdemokratiskt? I anslutning till de många påpekanden somgjordes I gårdagens debatt om nödvändigheten att man från regeringshåll återgerföretagarna tron och dess möjligheter skulle jag här i debattensslutskede viha göra några reflexioner med anknytning till detta tema. Som reservanterna och har påpekatInnefattar detta lagförslag ett moment av rättsosäkerhet. Osäkerhet I vilkenform den än förekommer är I och för sig en negativ faktor, inte minst för enföretagare. Den som startar eller utvidgar en industriell verksamhet är oftamedveten om att stugan kommer att bU för trång, men begränsade resurserverkar återhåUande, och dessutom har han åtminstone kunnat räkna medatt en gång genom försäljning skaffa fram pengar för en sådanexpansion. Men om den nya lagen får den konsekvensen att det framtida värdetbUr osäkert eher i varje fall mycket svårbedömbart har man Inte bidragit tillatt stärka näringsUvets framtidsförhoppningar, och det har väl ändå från allahåll ansetts vara önskvärt - bortsett möjhgen från kommunisterna. har, som någon också tidigare varit Inne på underdiskussionen, bankerna kunnat basera sin kreditgivnlng mot säkerhet ifastighetsinteckning på undan för undan i Inflatlonstlder stigande värden. DetgäUer Inte bara Industrier, det gäller också villor och alla andra fastigheter.Ovissheten om säkerhetens framtida värde, dvs. försähningspriset om kommunengör bruk av den rätt som lagen avser att ge den, måste, väl leda till attkreditinstituten blh försiktigare och kanske hårdare mot den som önskar låna,och det kan Inte vara någon I och för sig önskvärd utveckhng från vare sigvlUaägarens eUer rörelseidkarens synpunkt. Att kommunisterna mässar omspekulanter och profithajar är begriphgt, eftersom de saknar intresse för sakhgdiskussion. Men jag tycker att regeringens representanter borde kunna hållamed om att det finns andra problem i sammanhanget än markspekulation ochförstå att viUaägare och över huvud taget alla som äger en fastighet av vadslag det vara må I det lagda förslaget, som I vissa stycken kan vara bra, serett hot. Det Innebär Inte någon grov förvanskning, som tidigare här har sagts,att hävda att alla fastighetsägare kan uppleva förslaget som ett hot. Därmed är Inte sagt att förslaget I alla delar eller attalla tankar bakom det är motbjudande. Jag erkänner gärna att det behövs medelmot osund markspekulatlon ty sådan förekommer, det är vi alla medvetna om. Åandra sidan bör man akta sig för att vädra osund markspekulatlon I allafastighetstransaktioner, vilket jag tycker en del av talarna har gjort. Och Imina öron lyder de paroller obehaghga som går ut på att det skulle vara pånågot sätt odemokratiskt eher rent av skamligt att svenska medborgare ägersvensk mark och har rätt att bebygga den. Jag har fått det Intrycket att regeringen har störreintresse av pohtisk strid än av en samförståndslösning som tar hänsyn ocksätill den hälft av folk som har en delvis annan mening än socialdemokraternaom de nu aktuella frågorna. Regeringen har inte något krav eller någon fullmakt från svenska folkets majotitet att forcera fram en Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen 6 protokoU 1971. Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen lagstiftningsom i vissa avseenden innebär en väsentUg ändring av gällande rätt. Statsrådet påpekade i ett utomordentUgt provokativtanförande att det har förflutit sedan förslaget lades fram. Deopinionsundersökningar som har pubhcerats med jämna mellanrum tyder ju Inte påatt regeringens mandat skuUe ha utvidgats, snarare tvärtom. Jag tycker attsocialdemokratin har anledning att av ren självbevarelsedrift gå varsamt framoch inte i onödan söka strid utifrån den fuUständigt felaktiga förutsättningenatt svenska folkets flertal I aUa iSgen betraktar köp och försäljning av fastegendom som osund markspekulation eUer att aU värdestegring skuUe vara någotfult och skamUgt. tydligen Södersteninspirerade skUdring av hurmark-, viha- och fastighetsägarnas förmögenheter skulle ha stegrats våldsamtvarje år kan Ifrågasättas. Men å andra sidan torde dessa människor det gällermihoner människor, som hårt pressas av den pohtik som leder till ständigtstegrade skatter och hka ständigt sjunkande penningvärde anse en vissvärdestegring rimlig. Har man fått betala skatt på värden som fastställts Iadministrativ ordning, är det väl naturUgt att man reagerar negativt på förslagsom syftar till att begränsa ens rätt tiU ersättning om och när man tvångsvisfrånhänds sin fastighet. Om jag hade varit i kläder skulle jag nog habemödat mig om att vara mer socialdemokrat än sociaUst. Eller delar statsrådetLidbom kanske den mening som moderna Kåta Dalström nyUgenformulerade ungefär så här: "Jag vlU inte ha en viUa om jag så fick dentUl skänks, ty då skuUe jag bU så förborgerUgad att det Inte vore riktigtklokt"? Men i så faU, , är det nog hög tid att betänka attsvenskarna i allt stöne utsträckning har bUvlt så pass förborgerUgade att devill bo 1 små egna hus. Många tecken tyder på att folket snart är slutgiltigtfärdigt med den bostadsepok som karakteriseras av massproduktion av kanskemoderna men ytterhgt fula och otrivsamma betongblock, som kommer att stå somett dystert monument över efterkrigstidens kanske största felbedömning. HenLOTHIGIUS (m): tiUsattes naturvårdskommittén med enrad prominenta ledamöter - tre generaldirektörer, departementsråd, hovrättsrådoch arkitekter och en och annan parlamentariker. a. skulle dennanaturvårdskommitté ta upp en fråga som I det här sammanhanget har kommit in i lllden,nämUgen frågan om ersättning för utebUven glesbebyggelse i naturvårdsområden. Skall man ta bort de viktigaste frågorna hos deparlamentariska utredningarna så fort det bhr känshgt, så fort det bränner? Ärdet ett riktigt demokratiskt sätt att arbeta? Hade det inte varit riktigare ochhade det kanske inte också medverkat tiU att dämpa den här debatten, om visakhgt och erfarenhetsmässigt fått fullföha vårt uppdrag, när vi nu hade satt Igång. Inventerat en rad svenska orter och tittat på en mängd naturvårdsområden,fritidsområden osv.? Det verkar som om regeringen är rädd för att föha dengamla, vedertagna vägen när det gäller det parlamentariska utredningsväsendet.Skall vi då hålla på med detta? ärverkhgen någonting som man kan anmärka på. Jag skaU, hen talman, inte ta upp de frågor som bl, a,berörde aUdeles . Jag skulle kunna dra fram exempel från mitteget län och från som statsrådet pekade på i sittanförande men som egentUgen visar motsatsen tlU vad han sagt, men jag skallinte förlänga kammarens debatt. Jag viU bara säga att moderata samUngspartietsställningstagande i sammanhanget bl, a, beror på att vi inte fått fullföha deparlamentariska utredningar som dock departementet har tiUsatt. Överläggningen var härmed slutad. Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen (ändring i byggnadslagen, m. Punkten 1 (planläggningsbehovet) Propositioner gavs på bifall tiU I :o) utskottetshemställan, 2;o) reservationen nr 1 a av m. fl. samt 3;o) reservationen nr 1 b av herrar Wennerfors och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 26 punkten 1 antar reservationennr 1 a av m. fl, röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren tiU kontrapropositionen i nämnda votering antagitreservationen nr 1 b av herrar Wennerfors och , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enUghet härmed blev föhande voteringsproposition upplästoch godkänd: Den somvih att kammaren bifaller civilutskottets hemstäUan i betänkandet nr 26punkten 1 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 a av m.fl.' Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: Punkterna 2 och 3 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Punkten 4 (föreskrifter tiU förekommande av tätbebyggelse) Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemstäUan, dels reservationennr 4 av m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller civilutskottetshemställan I betänkandet nr 26 punkten 4 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUlt reservationen nr 4 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 6 (-vidgat strandskydd) Propositioner gavs på blfaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 6 av henar Wennerfors och , och förklarades denföna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemstäUan I betänkandet nr 26 punkten 6 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalUt reservationen nr 6 avherrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föhanderesultat; Punkten 7 (byggnadslov) Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av henar Wennerfors och , ochförklarades den föna propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrWennerfors begärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Den som -viU att kammaren bifaller civUutskottetshemställan I betänkandet nr 26 punkten 7 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 7 av herrar Wennerfors och , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat; Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. (ändringar iexpropriationslagstiftningen) Punkten 1(uppskov och avslag m-. Propositioner gavs på blfaU tlU 1 :o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen nr 1 a av m. fl. samt 3:o) reservationen nr 1 b av herrar Wennerfors och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vlU att kammaren tiU kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivUutskottets hemställan i betänkandet nr 27 punkten 1 antar reservationennr 1 a av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition inämnda votering antagit reservationen nr 1 b av herrar Wenj\erfors ochAdolfsson. Ändringar i byggnads- och expropriationslagstiftningen Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat; I enUghet härmed blev föhande voteringsproposition upplästoch godkänd; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 27 punkten 1 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 1 a av m.fl.