prot · FU0958 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag kan anslutamig de synpunkterna och anser att reservation nr 3 bör bifallas, meneftersom behoven är så trängande, åtminstone i delar av vårt land, anser jagocksä att reservalionerna nr 1 och 2 borde bifaUas. Jag yrkaralllsä, herr talman, bifall till reservationerna 1, 2 och 3, HerrOSKARSON (m): Bakom min motion, som gäller ,står de fyra partierna i . Vi har i motionen krävt två saker: för detförsta att man skaU uppmärksamma och göra någonling äl anslutningen avEuropaväg 6 tUl de nya industrierna i och för det andra att en snabbareulbyggnad sker av i dess helhet än vad som framgår av nuvarandetidsplanering. Jag vill bara säga nägra fä ord i anslulningUll den här molionen och vad utskottet har anförl. Lål mig först konstatera attE 6 är den i sin helhet mesl trafikerade väg som finns i värt land. Den ärdessulom den väg som har det slörsla inslaget av internationell trafik. Densammanbinder sä expansiva områden som hela , Göteborgsregionenoch Osloomrädel, med de krav som detta ställer pä goda vägförbindelser. TUl della kommer den ökade belastning som vi har att sefram emot då inom en inte alllför avlägsen framtid, hoppas vi,blir verklighet. Ytterligare en överbelastning utsätts E 6 för under sommarperiodengenom det starka inslaget av semestertrafik. Den kraftiga ökningen av den tungatrafiken är ocksä mycket märkbar, och den är ju en följd av den starkainduslriexpansionen pä . Just del senare problemet har vi tagit upp i vär motion,där vi begär åtgärder för anslulning av till de nya industrierna iVärö. Jag vill konstatera alt utskottet uppmärksammal vårl yrkande. en positivskrivning, och jag vUl cilera denna: "Vad belräffar det av motionärernaupptagna spörsmålet rörande väganslulningen lill E 6 för de nyetableradeindustrierna i vill utskottet dock understryka det angelägna i all dennafråga av framför alll Irafiksäkerhelsskäl får en tUlfredsställande lösning isamband med överläggningarna meUan berörda parter," I del sammanhanget vill jag vädja tUlkommunikationsministern alt han uppmärksammar det här allvarliga problemet. Jaghemställer att statsrådet verkligen medverkar tUl, jag skulle näslan viljasägaer tiU, att här blir en överenskommelse, så all vi inle råkar in i enabsolut ohållbar siiualion när industritrafiken kommer i gång. Bara ell par ord i anslulning vad vi ytterligareyrkar: en snabbare utbyggnad av i dess helhet. Statsrådet har isill anförande här lidigare sagl att han återkommer 1970 inäsla års statsverksproposilion. Tillät mig, herr slalsråd, att i delsammanhanget vädja all statsrådet beaktar bakgrunden lill vad vi har krävl medhänsyn den beskaffenhet E6 har och med hänsyn UU den nuvarande ochförutsedda trafikbelaslningen på denna väg samt att han låter oss fä se entidsplan som innebär en snabbare utbyggnad av än vad man nu kanutläsa av Vägplan 1970. Anslagen till vägväsendet m. m. HerrCARLSSON i (c); Del har sagls i den här diskussionen avutskottets representant att vi har en hög standard på vårl vägnät, och det kanväl vara sant i och för sig. Men jag tror att man också måste görareservaiioner; del finns nämligen stora variationer, är enprovkarta på detla, alt del finns många svaga länkar i vägbilden. Det är också från den utgångspunkten som jag tillsammansmed övriga centerpartister pä Dalabänken har väckt motionen 918 angående vägbyggandeti . Vi har i molionen redovisal skälen - de slora avstånd vi haroch de stora utbyggnadsbehov som finns. Utskottet säger ocksä att del ärvälmotiverade krav som vi har framfört men kommer sedermera ändock fram tUl i dagens läge inte kan tUlgodose våra krav pä erforderUga förbättringar, VUka skäl är det dä vi har anfört? Utöver vad som harsagts av utskottets talesman den ökade belastning vi har pä våra vägar, denökning av antalet motorfordon som vi får varje är kan vi hänvisa till att detfinns redovisade planer pä nedläggning av vissa järnvägslinjer, vUkel för medsig att kraven på vägarna ökar, Flotlningens upphörande har också ökatbelastningen, liksom trafikinlensitelen i övrigt pä länets vägar. Skallskogsbruket, som är en väsentlig näring för länet, liksom den lunga industrinkunna hävda sig, är det elt livsvUlkor all vi har goda kommunikalioner och godavägar. Men det är ocksä en förutsättning för sysselsättningen i länet att vifår ett ökal vägbyggande. Statsrådet sade alt vi skulle återföra den här debattenlUl verklighelen. Får jag detta säga att vad jag här har redovisat ärverklighelen sädan som den ter sig , I valrörelsen ifrägasalles vår viljaalt medverka till vägnätels uppruslning i länet. Får jag lUl della säga, herrstatsråd, att vi ställs inför den verklighet som vi dä diskulerade. den 2 aprU 1971 Anslagen till vägväsendet m. m. om man ärberedd att ge de resurser som behövs för att vi skall få den erforderligaupprastningen. Här söker man genom lokahserings- och regionalpolitiskainsalser siödja länet pä oUka sätt. Det är angeläget att det blir samordnadeinsatser, och det är från den utgångspunkten som vi i vår motion har begärt atttiUdelningen av anslag för kommande är UU skaU bli av sammastorleksordning som och att vi skaU få minst oförändrade anslag ävenframöver i värdesäkra pengar. Detta är erforderligt om vi skall kunna fä enpositiv befolknings- och näringsutveckling och kunna vända den trend som vi harhaft i värt län. Det har sagts här i diskussionen att denna ökning somreservanlerna kräver på totalt 16 miljoner är ganska obetydlig. Får jag sägaför vårt vidkommande, att om vi får en del av dessa 16 miljoner så kommer dessa medel att göra mycket stor nylta där. Reservationen 1 lUl utskottets betänkande innefattar ocksådet yrkande som vi har i motionen 918, Därför ber jag, herr talman, att fä yrkabifall tUl reservationen 1, Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Proposilioner gavs pä bifall UU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösiräkning verkställdes votering medornröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat: () anmälde att han avsett att rösta ja men avmisstag nedtryckt nej-knappen. Utskottets hemställan bifölls. Proposilioner gavs på bifall UU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m, fl,, och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 2 mom, 4 a rösiar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av m, fl. Anslagen till vägväsendet m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösiräkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Mom. 4 b och 5 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärl votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som viU att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr I punkten 2 mom. 6 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservaiionen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. den 2 aprU 1971 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande Maj;t hade (punkl C 6, s. 7376) föreslagitriksdagen att tUl Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande för /72 anvisa ett anslag av , attavräknas mot aulomobUskallemedlen. I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:393 av m. fl. vari, sävittnu var i fråga, yrkats att i skrivelse lUl Kungl. Maj;t skullehemställa att anslagel UU NTF höjdes med , dels motionen 1971:958 av m.fl. varihemställts att statligt slöd till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF) för /72 skulle utgå med ett belopp om 2,6miljoner kronor. att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag samtmed avslag å molionerna 1971:958 och 1971:393, sistnämnda motion såvitt nu vari fräga, till för trafiksäkerhetens främjande /72 anvisade ell anslag av , att avräknas motaulomobUskallemedlen. 4. av herrar och (båda m), som ansettatt utskottet borl hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1971:958 saml med bifaU motionen 1971:393, sistnämnda motionsåvitt nu var i fråga, till Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande för /72 anvisade ett anslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen. HerrLOTHIGIUS (m); Denna punkt handlar om bidraget , och moderalasamlingspartiet är tyvärr ensaml om reservationen om alt öka bidraget lill NTFmed . Kammarens ledamöter vel alt moderala samlingspartiet, isynnerhei i dagens svåra ekonomiska situation, försöker slåss för sparsamheimed offentliga medel. Vi menar också att våra tUlgångar måste disponeras sä allstörsta möjliga avkastning erhälles, och det betyder i detla fall en minskningi antalet av de för samhäUel sä kostsamma trafikolyckorna och de förmänniskorna så svåra och tragiska följdverkningarna av dem. nu få ett frän oförändrat anslag, vilkel i realiteteninnebär en minskning av organisationens möjligheler att bedriva sin verksamhet.NTF har blivit en folkrörelse av stora mått. Ingen enskUd eller statligverksamhet har möjlighet att på ett så naturligt sätt engagera friviUigakrafter, och då främst all lära och engagera ungdomarna. Det vore i högsta gradoansvarigt att inte ta vara på dessa krafter. Det vore lika felaktigt som att under krigsberedskaputtala sitt minskade intresse för frivilligt försvar. Vi befinner oss helatiden i strid mof de aUt större mänskliga offer som trafiken kräver. Jagvet att kommunikationsministern uppskattar denna verksamhet, men han har såvittjag kan förstå inte tagit konsekvenserna av detta och visar tyvärr inte att hanförstår hur ekonomiskt lönande denna verksamhet är för hela vårt land. Ja, detär klart att kommunikationsministern förstår det, men kanske är detta ettolycksfaU i arbetet. Skolanfår ett allt större behov av att pä ohka sätt medverka i etttrafiksäkerhetsarbete där människor med praktisk och pedagogisk erfarenhetalltmer kan engageras. Polisens kontaktskapande verksamhet i samarbete medskola och elever är av praktiska skäl nödvändig och viktig. 140 000 familjer ärinvolverade i barnens trafikstudier, vUket innebär att det inte bara är barnendetta kommer UU godo utan också föräldrar och andra familjemedlemmar, sominspireras bl. a. av NTF, 570 000 personer deltar i entrafiksäkerhetstävling som anordnats i samarbete meUan radio och press och därNTF är sakkunnig med anledning av sin erfarenhet på detta område. Dessutom har mangått in i VuxenutbUdningen, som för dagen ökar alltmer och som också på dettaområde måste varastimulerande. JagskuUe kunna använda samma argumentation när det gäller trafiksäkerheten i dettasammanhang som kommunikationsministern gjorde i sin diskussion med herrGustafson i om de ; stödet tUl NTF är nödvändigt; det ärockså nödvändigt att ge det i ökad utsträckning. Mot bakgrund av detta ber jag att få yrka bifall UU reservationen 4 vidpunkten 4. Hen POLSTAM (c); Vi känner aUa tUl den olycksutveckling som ägt rum i trafiken. Så sentsom i går fick vi statistiken för den senaste månaden, mars, som var 74 döda.Under första kvartalet 1971 hade vi sammanlagt 210 dödsfall i trafiken mot 185motsvarande tid . Det var alltså 25 fler dödade i är. Antalet skadadehar också ökal i är jämfört med . Ökningen lär liggapå . Detta innebär inte bara Udande utan också ekonomiska problembåde för enskUda och för hela samhället. Vi arbetar ju från flera håU för attbryta denna utveckling; vi får inte förtröttas utan måste hjälpas åt. Kommunikationsministernnämnde under den föregående debatten att sombashastighet var en väg att gå för att göra en effektiv insats på detta område.Herr argumenterade bl, a. för bättre vägar som ett alternativ. Detfinns många flera. En väg som man kanske använder aUtför litet av är att ökaförståelsen hos människorna för alla lagar och regler som gäller trafiken, attförändra instäUningen UU varandra som människor i trafiken. Det pratar vi inteså särskUt mycket om, men det är ju ytterligt väsentligt. Här kommer dåupplysningen och utbUdningen in i bilden, och någon måste ju arbeta med det. För några är sedaninrättades , och många 4 protokoU 1971. den 2 aprU 1971 Bidrag tiU nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande kansketrodde att det verket ensamt skulle kunna klara av trafiksäkerhetsarbetet. Menjag tycker att vi redan har sett att verket inle klarar det arbetet självt,även om också verkel gör ett bra jobb. Det har visal sig att NTF nu är eltutmärkl komplement till trafiksäkerhetsverket och att föreningen verkligenbehövs i trafiksäkerhetsarbelel. På ijänslemannaplanet kan man nog komma en bra bit pävägen, men utan aUa entusiastiska frivilliga krafler som NTF mobiUserat ochfortfarande mobiliserar kan vi nog inte nå ut till den breda aUmänheten. Del ärju det vi vill, och det är nödvändigt. Inom alla län har NTF organiserat sitt frivUliga arbetegenom länskommittéer eUer trafiksäkerhetsförbund. Landshövdingarna har ocksåstöttat den här verksamheten, i vissa fall genom att sätta in länspoUschefeneller någon annan chefstjänsteman på länsplanet som ordförande i kommittén.Polismyndigheter, organisationer, företag och enskUda har utan ersältningställt upp för att hjälpa till. Länskommittéernas stora uppgift är att hjälpa de lokalatrafiksäkerhetskommittéerna i deras trafiksäkerhetsarbete. De lokalakommittéerna har tUlsatts av kommunernas fullmäktige; det är kommunerna som , ytterst svarar för denna verksamhet. I det regionala arbetet ingår också handledamtbUdning förde lokala kommittéerna. Det är en mycket stor uppgift inom det frivilligaarbetet, Trols aUa frivUliga krafler är NTF:s verksamhetkostnadskrävande. Koslnadsslegringen har ju drabbat aUa i samhällel ungefärlika, och mol den bakgranden är det kanske något förvänande alt NTF-anslaget iår inle föreslås bli höjt. På grund av kostnadsutvecklingen innebär åretsanslag i verkligheten en reduktion, något som också var inne på.Delta drabbar med säkerhet den regionala verksamheten. Det är synnerligennedslående för aUa dem som arbetar energiskt och bra ute på fältet. Dessulom har NTF många andra stora aktiviteter i gäng. Deaklivilelerna kostar också mycket pengar. Jag kan bara peka på barnenstrafikklubb som, om jag minns rätt, talade mycket vackert om underden allmänpolitiska debatten . Medlemsantalet i barnens trafikklubb är nuuppe i 140 000. Det gäUer att kunna fortsätta den här verksamheten. Det är ettarbeie pä läng sikt och en verkligt förebyggande verksamhet. En annan aktivitet som man kan peka på är fortbildningenav bilförare. Den aktiviteten sker i samarbete med andra organisationer, bl, a,motororganisationerna och studieförbunden. Samarbetet med skolorna och SverigesRadio kan ocksä nämnas liksom del arbeie som varje är avslutas med skolornasrikstävling i trafikkunskap för mellan- och högstadiet. Jag skulle kunna ulveckla del här ganskalångt, men tiden medger väl inte del. Jag vill bara konstatera vUkel utmärktarbete NTF bedriver, inte minst lokalt och regionalt, ett arbete som på alltsätt behöver stödjas av samhällel. Kan vi därigenom minska antalet olyckorkanske vi ocksä kan få tillbaka något av det som vi nu saisar. Jag skall inte yrka bifall till motionen 958som jag har undertecknat. Men jag kommer att rösta för reservationen 4 somi praktiken innebär en uppräkning av NTF-anslaget med . Hen i (fp): På bord har lagts en propositionom en omorganisation av hela transportforskningen. I förslaget ingår bl. a. ensammanslagning av och lUl ettorgan. Det föreslås ocksä en särskUd delegation för transportforskning. 1 samband med den proposiiionen kommer trafikutskottet attbehandla en rad trafiksäkerhetsmotioner. Vi får i det sammanhangei anledningatt ta upp de allmänna synpunkler på trafiksäkerheten som här har framförts avherr och av , Jag viU gäma understryka att jag tror attdetta är en utomordentligt viktig och hittiUs försummad fråga. När jag säger"försummad fråga" är jag vUlig alt låta detla gälla samtliga partier.Jag tror att vi inte tillräckligt har insett dels det mänskliga lidande och detragedier som trafikolyckorna åstadkommer, dels något som man gärna tänkerpå i detta krassa hus - de samhällsekonomiska förluster som trafikolyckornainnebär. Den doktorsavhandling som publicerade någonav de sisla dagarna och som gjordes på uppdrag av vägkostnadsutredningentror jag har öppnat ögonen pä mänga. Här behövs insalser, inle på 300 000 eller400 och inte pä 3 miljoner eller . Del kanske inteens räcker med 300 miljoner eller om vi skaU kunnagöra en verkligl akliv insats här. Jag tror aUtsä att , när vi skallbehandla dessa frågor, fär anledning att se hela detla komplex i ettsammanhang. Vi har i utskollet, där vi med undantag för moderalasamlingspartiet är eniga på den punkten, tyckt alt vi i awaktan på dengenomgripande omorganisation som sker av hela transporlforskningen inle skullei dagens läge tiUstyrka motionen. Detta innebär inle att vi pä något sällbrister i uppskattning av NTF:s verksamhet. Vi är helt överlygade om all NTF kommeratt ha en viktig roU att spela även i det framlida trafiksäkerhetsarbetet. Med dessa ord, herr talman, ber jag all få yrka bifalltill utskottets hemställan. Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande Det kanske är litet långsökt att åberopa dentrafiksäkerhetsforskning och de synpunkler som kommer all behandlas här längrefram mot bakgrund av de alldeles specieUa arbetsformer som NTF har och sominnebär att anslaget egentligen har minskat i är på grand avkostnadsökningarna. Här gäUer det att hälla enfolkrörelse under armarna för att den skall kunna arbeta pä det särskUda sättsom en folkrörelse gör. Därför, herr talman, tror jag att del är ytterstvikligl att denna summa, som betyder så mycket för just NTF i dettafolkbUdningsarbete, kommer NTF UU del och att organisalionen inle försummasäven . Överläggningenvar härmed slutad. den 2 aprU 1971 Ersättning tiU trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer Proposilioner gavs pä bifall lill dels ulskoltets hemställan,dels reservaiionen nr 4 av herrar och , och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering uppläsles och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej, Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar Loihigius Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Däherr Loihigius begärde rösiräkning verkstäUdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskollel i dessa punkler hemställt. ErsättningtiU tiafikfötetag för drift av icke lönsamma busslinjer Maj:l hade (punkten , s.127-129) föreslagit all för drift avicke lönsamma busslinjer för /72 anvisa ett reservationsanslagav , att avräknas mol aulomobUskallemedlen. I dellasammanhang hade behandlals dels moUonen 1971:142 av m.fl. varihemslällls all 1. dels ulialade alt maximigränsen för bidrag tUl ickelönsam busstrafik borde höjas lUI per vagnmil bidragsgrundandetrafikarbete, dels lill ersällning lill Irafikförelag för drifl av ickelönsamma busslinjer under sjätte huvudtiteln för /72 anvisadeetl reservationsanslag av , att avräknas motaulomobUskallemedlen, samt 2. i skrivelse tUl Kungl. Maj:l skulle anhålla omatt förslag framlades med skyndsamhel beträffande riktlinjer för busstrafikensframlid inkluderande beslämmelser om den icke lönsamma trafikens finansiering, dels motionen 1971:256 av i Gäddvik m.fl.vari hemställts alt beslulade all den generella gränsen för bidragsgivningtill icke lönsamma busslinjer höjdes UU per bidragsbe-rättigadvagnmil, samt all till trafikföretag för drifl av ickelönsamma busslinjer för /72 anvisade ett reservationsanslag av14 , all avräknas mol automobilskattemedlen, dels motionen 1971:259 av m.fl, vari hemslällls alt uUalade att maximigränsen för bidrag till icke lönsam busstrafik borde höjasUU per vagnmU bidragsgrandande trafikarbete, 2. lill ersällning Ulltrafikföretag för drift av icke lönsamma busslinjer under sjätte huvudtitelnför /72 anvisade elt reservationsanslag av 1 ,alt avräknas mot automobilskattemedlen, dels molionen 197 1 ;949 av i m, fl,,såvitt nu var i fråga. den 2 aprU 1971 Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer 1, att riksdagenmed bifaU till Kungl. Maj;ls förslag och med avslag å morionerna 1971:256 och1971:259 samt 1971:142, sistnämnda motion såviii nu var i fråga, UU Ersättningtill trafikförelag för drift av icke lönsamma busslinjer för /72anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, 2, att riksdagenskulle avslä motionen 1971:142 i vad den avsåg skrivelse lill Kungl, Maj:t samtmotionen 1971:949 i vad den avsåg påskyndande av bussbidragsulredningen. 5, belräffande medelsanvisningen av herrar iGöteborg (fp). (), Loihigius (m), i Heden (c), SeUgren (fp).Brundin (m) och (), som ansett att ulskottet under 1 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl,Maj:ts förslag och motionen 1971:256 samt med bifaU UU moUonerna 1971:259 och1971:142, sistnämnda moiion säviit nu var i fräga, tUl för drifl av icke lönsamma busslinjer för /72anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. HenGUSTAFSON i Göleborg (fp): Man talar i den aktuella trafikpolitiskadebatten mycket om 1963 års trafikbeslut. En av huvudpunkterna i dettatrafikbeslut är att om en tUlfredsstäUande transportförsörjning inle kan ordnasför olika delar av riket, skaU allmänna medel tillskjutas för att dennatransportförsörjning skall kunna tillgodoses. Det anslag som vi nu behandlar är ett anslag UU olönsammabusslinjer. Del är så litet att 1963 ärs trafikbeslut på dennapunkt icke kan tiUämpas, Detta borde ge anledning tiU en tankeställare, tyckerman. Allra mest tydligt blir detta om man ser på hur det går när en järnvägeUer persontrafiken på en järnväg läggs ner i en del av landet. Det ingår itrafikpoUtikens principer att ersättningstrafik då skaU ordnas. När SJframlägger förslag om järnvägsnedläggningar kan SJ i regel visa, att det kommeratt i stället anordnas en busstrafik som kommer att fungera. a, därigenom att SJ åtar sig att subventionera denna ersättningstrafikunder framåt. Så går del ett par , och persontrafiken på järnvägär definitivt nedlagd. Då säger att man inte har råd att driva busstrafikenlängre. Så går mantill kommunerna och säger: Om ni inte ger oss pengar. den 2 aprU 1971 Ersättning tiU trafikföretag för drift av icke lönsammabusslinjer kommer viatt lägga ned hela busstrafiken. Man säger detta även till kommuner där detinte finns en enda järnväg. Men detla måste vara fel. Om man har en järnväg i enregion som inte är så tätbefolkad alt det går att driva denna järnväg lönsamt,då utbetalar staten bidrag lUl den s, k, kollektivbUjetten på . Trafiken kan då upprätthällas om man anser att den ärnödvändig för att man skaU ha en tUlfredsställande transportförsörjning. Mensedan järnvägen har lagts ned och man då har en busslinje som inte är lönsam,finns det som regel inga pengar.