prot · FU0951 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi behöver alllsä inle ha nägra delademeningar om vad som bör ske i förberedande syfle när frägan uppkommer att lägganer en järnvägslinje, men här är vi alliså redan i del sladiel alt regeringen förtvä är sedan gav SJ della Ullständ. säger att han har uppgifter som skullestrida mot det som jag nämnde om att spårupprivningen redan hade börjat. Deupplysningar jag bygger på gär ut pä att man har börjat i norr uppe vidMackmyra och är pä väg ner mot Främlingshem. Jag tror att det är en riktiguppgift. Sedan kan man naturiiglvis nägol ulveckla den sislameningen i mill svar om förutsättningarna för forlsall Irafik , somherr Fågelsbo talade om. De växlingsavgifter som SJ i awaktan pä spämpprivninglagil ul av trafikanterna har bara täckt merkostnaderna för självaväxlingsarbelel pä Skärsjöbanan, och knappl del. Om spärel däremot skulletrafikeras på längre sikl måste av naturliga skäl trafikanterna svara även förkostnaderna för bl. a. banunderhäll pä den sträckan där spåret bibehållesenbart för dessa trafikanters räkning. Växlingsavgifterna pä spärel , sävitt man kan bedöma, under sådana förhållanden behöva höjasväsentligt - kanske tUl minsl del dubbla. Om ätgärder mot buller Som jag framhållii i mitl svar blir transportkostnadernaför Irafikan-lerna lägre om de använder närbelägna slationer - t. ex. vid Sala,eUer än om de fär behålla denna del av spåret mellan Sala ochSkärsjö och skall betala vad det kostar. Frågan om olönsamma busslinjer som uppstår i de fall dåman ersätter järnvägstrafik med busstrafik är, , en annan fråga. Denär viktig i och för sig men den hör inle hemma i dagens debali. Jag vill baranoiera att den frägan är föremål för utredning inom den s. k.bussbidrags-ulredningen. Överläggningen var härmed slutad. § 19 Om åtgärder mot buller Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 4 februariframställda interpellalion, nr 38, herr jordbruksminislern, och anförde: har frägai chefen förjordbruksdepartementet om han är beredd att ge den sittandetrafikbullerutredningen sädana tilläggsdirektiv att den kan överväga inte baratrafikbuller utan ocksä allt övrigt buller i människans yllre miljö och föreslåkonkreta normer för säväl emission som immission. Ulredningen bör ocksä enliglherr överväga om dessa normer kan göras rällsligl bindande.Inlerpellalionen har överiämnals lill mig för besvarande. Trafikbullerulredningen har enligt sina direktiv i uppgiftalt utarbeta förslag till normer för buller frän civUa och mililära luftfartygsaml från motordrivna vägfordon och fritidsbåtar. Den uppgift som lagts päulredningen är myckel komplicerad och omfattande. är det angelägetalt få fram normer för trafikbuller. Den snabba utvecklingen pätrafikområdet har ju medfört all Irafikbullret blivit etl aUl slörre problem.Jag anser därför all ulredningen bör koncentrera sig pä Irafikbullerproblemensä att vi sä snart som möjligt kan fä normer pä della område. Trafiken är utan tvivel den största och mesl kompliceradebullerkällan som berör människans yllre miljö. De andra bullerkällor som herrIsraelsson lar upp anläggningsarbelen och industrier utgör emellertid ocksäproblem som det är angeläget all komma till rälla med. Buller frän industrieroch andra anläggningar eller buller som uppstår vid anläggningsarbelen kanprövas enligl miljöskyddslagen. Lagen förutsätter all normer utarbetas inommiljövårdens olika områden, bl. a. inom buller-området. arbeie utförs avnaturvärdsverket som ocksä har en samordnande funktion. Resurser har ställtslill verkets förfogande för dessa uppgifler. Del anförda innebär alt jag förnärvarande inle är beredd all föreslå all ges nägralUläggsdirekliv. HenISRAELSSON (vpk): Jag vill försl framföra milt tack UU kommunikations- ministernför svaret pä min interpellalion. Jag kan - med avvikelse frän vad som eljestoftast brukar vara fallet här i kammaren i allt väsentligt förklara mig varanöjd med del svar jag fält. Statsrådet säger all trafikbullerulredningen bör fäkoncenUera sig på IraUkbullerproblem och så snart som möjligl la fram normer pädella område. Del har jag full försläelse för, då ju trafikbuller är densvärasle och mest allomfattande slörningskällan. vad gäller buller i vår yttremiljö. Jag vidhåller dock milt yrkande i inlerpellalionen, all de normer somskall framtagas mäste omfatta alla bullerstörningar. Statsrådet säger att han ej är beredd allge trafikbuller-utredningen nägra tilläggsdirektiv, som skulle tillgodoseyrkandet i min interpellation. Då del emellertid - i statsrådets svar - medges,all det yrkande jag gjort är berättigat och alt det kan tillgodoses i annanordning än den av mig föreslagna, av med slöd i miljöskyddslagen,och del meddelas all för ändamälel erforderliga resurser ställts tillförfogande, kan jag väl anse att mina önskemål kommer all bli tillgodosedda. Jag vill emellertid, herr talman, oaklal all jagväsenlligen finner slalsrådels svar nöjakligl, slälla några följdfrågor. Människorna i dagens tekniskt utvecklade samhälle utsattesför ell flertal besvärande störningar frän den dem omgivande miljön. En avdessa stressframkallande faktorer är buller. Del är därför - som statsrådetocksä framhåller i silt svar - betydelsefullt all vi utan tidsutdräkt sökerbringa alla bullerstörningar under kontroll. Kan kommunikationsministern upplysa om närtrafikbullerulredningen kan tänkas vara färdig med sina uppgifler, eller nägonväsentlig del av de uppgifler som förelagls den? I direktiven sägs all ulredningen skall överväga i vad månföreslagna normer skall bli rällsligl bindande. Kan vi emolse klara ochrättsligt bindande normer för trafikbuller? Nägra av oss kanske säg del TV-program, ombullerstörningar frän näraliggande trafik, som visades . Därifrägasalles om inle hälsovårdsnämnderna, efler gjorda mätningar som visade förhöga bullernivåer, skulle kunna döma ut vissa bosläder som obeboeliga lillföljd därav. Det måste väl ocksä ur planeringssynpunkt vara angelägetall klara och bindande normer för buller tas fram dels för utläggningav trafikleder i förhållande till bebyggelse, dels för förläggande av flygplatser. Är del, herr kommunikalionsminisler, hell klarl altöverljudsflygplan komnier all bli förbjudna inom svenski luflrum? Problematikenkring luftfartyg med överljudshastighel har ju för övrigt fäll ny aktualitetgenom att nu stoppat sitt SST-projekt. Om ätgärder mot buller Bara ell kort svar pä de direkla frågor somherr ställde till mig. Jag kan inle svara pä när trafikbullerulredningenblir färdig men kan försäkra att den arbetar myckel intensivt, eflersom - somjag sade i 3 protokoU 1971. 5( mitt svar - det är en myckelangelägen fräga, där del gäller alt fä svaren sä snarlsom möjligl. , j f = u i i .. .j , ° Som svar pa den andra tragan avherr kan jag saga att det ar 25 mars1971_ , , . .. . , r. u- j j ' i- . -i- » -t. i- * klart all vi ar ule efter bindande normer, sa langl möjligt ävenrällsligl Omåtgärder mot bindande för alt vi, när della arbeie är klarl, skall kunnaha allmängiltiga buller normer all rälla oss efler. På den Iredje frägan, belräffande överljudsplanen ochSverige, kan ingel annal besked lämnas än del uttalande som jag gjorde ianslutning lill en diskussion vid senaste session i Köpenhamn.Jag konstaterade alt såviii vi kan se, med de uppgifler som finnstillgängliga för oss, torde elt förbud mol överljudsplan över värl land varatroligt. Överläggningen var härmed slutad. § 20 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 69 och 70 UU finansutskottet samt .nr 74 tilljordbruksutskottet. § 21 Föredrogs och hänvisades molionerna nr 1235 UU skatteulskottel, nr 1236 lill inrikesulskollel och nr 1237 till försvarsulskoltel. § 22 Föredrogs, men bordlades äter skalleulskollelsbetänkande nr 16 och civilutskottels betänkande nr 10. § 23 Föredrogs och biföllsinterpellalionsframslällningarna nr 90 och 91. § 24 vice lalmannen meddelade allcivilutskoltets belänkande nr 10 uppföres närmast före skalleulskottetsbetänkande nr 16 pä föredragningslistan för morgondagens sammanträde. § 25 Interpellation nr 92 om bättre förutsättningar förmeddelanden per kommunUtationsradio i trafiksäkerhetsfrämjande syfte Ordel lämnades pä begäran till HerrGERNANDT (c), som yttrade: 1 syfte alt nedbringa trafikolycksfallen ochderas verkningar bör alla samhällets och enskildas härför lämpliga resursertillvaratagas. Ett av medlen att förbättra alarmeringsmöjlighelerna ianslulning till olycksfalls- eller varningssiluationer pä vägarna, är avföretag eller enskilda personer ägda kommunikationsradioslalioner för trafik pämedborgarbandet (= privalradio pä frekvensen ca ). Förnärvarande finns ca 30 000 Ullstånd utfärdade - huvudsakligen lill bil- och båtaktiva personer och antalet lillslåndssökande ökar snabbt,främsl genom radiostationernas användning för sjösäkerheten. 66 Mänga tillslåndshavare utnyttjardock ej sina tillstånd i nägonstörre omfallning i avvaktan pä mera meningsfylld användning. För sjö- och fjällräddning används kanal IIA och förallmän trafik kanal 16. Det får anses vara angeläget att genomföraliknande kommunikationsmöjligheter för vägtrafiken. Avsikien därmed är ju altsnabbi kunna biträda med tillkallande av polis, ambulans etc. i anslutning tilltrat"ikolyckor eller alarmering vid trafikhotande situationer. De som nuinnehar mobila radiostationer har full förståelse för de möjligheter som dennakommunikationsform medger. Med tanke på elektronikens snabba utveckling torde detframdeles bli mycket vanligt med radiokommunikation från småbåtar och bilar.Tills vidare är dock. av lekniska och koslnadsmässiga skäl. abonnemang påteleverkets mobiltelefoner möjligl endast för ett ringa antal personer, medanprivaUadiostationer för telefoni på medborgarbandet är mindre kostnadskrävande. Som fasta basstationer för väglrafikkommunikalionförväntas att ett antal privatradioslationer, frivilligt och av personligtintresse, skall kunna näs med anrop. Redan i dagens läge - ulan nägonlegaliserad vägtrafikkanal - har många goda hjälpinsatser giorts på respektiveprivatradiokanaler. Räckvidden mellan mobil- och basstation är vanligen 1 2mil. Det är inte osannolikt att etl antal bilvårdsstalioner, bärgningsföretag,bilverkstäder, lantbrukare m. fl. kan komma att upprätta basstationer dels förden egna verksamheten, dels ocksä av intresse för vägtrafik-säkerheten. Den enda nackdelen med nämnda kommunikationssystem synesvara all de akluella trafikkanalerna (eller-kanalen) kan komma all användas förradiotrafik som inte är av nöd- eller trafiksäkerhelskaraktär. Delta bör dockkunna undvikas genom lämplig ulformning av bestämmelserna frän televerket.Relalivl slränga bestämmelser finnsju redan för sjö-ochfjällräddningskanalerna. Eventuellt kan samma kanal användas även för vägtrafikenför all passning på endast en kanal skall erfordras. Det bör beaktas alt ett frisläppande av en speciellvägtrafikkanal inom medborgarbandet inle medför några kostnader för stat ellerkommuner. Snarare kan en kostnadsbesparing pä flera samhällsområden förväntas. Med hänvisning lill det anförda anhåller jag om kammarensmedgivande alt till herr komimmikationsministern fä ställa följande fråga: Är statsriidet beredd all medverka till erforderligutredning i syfte all lämplig kanal (eller kanaler) inom medborgarbandetsnarast lär disponeras lör trafiksäkcrhctsmcddelanden med fasta och mobilaprivatradiosla-lit)ncr? Denna anhållan bordlades. Nr 51 § 26 Interpellation nr 93 ang.åtgärder för att komma tiU rätta med Ordet lämnades på begäran lill (), som yllrade: Narkolikafrågan är kanske del mestalarmerande problemet i värt land. saknas verkliga kraftlag för allkomma till rätta med ell problem, som blir alltmer upprörande. Man löser ingaproblem av detta slag genom att avvakta stora utredningar, genom all förfallamer eller mindre välformulerade broschyrer och framför allt inte genoin enalltför öveislälande attityd. Det är svårt alt mäta skadeverkningarna av denfria förskrivningen av narkotika. Man kan endasl våga påsiåendei alt dessa äromfattande. Den slappa attityden gentemot narkotikaproblemet framkommer ocksä iden av utgivna medicinalförfaltningen 67/1970, som innebär attpersoner omhändertagna för sluten psykiatrisk värd själva fär disponera översina ekonomiska tUlgängar. Inför trycket frän en alltmer upprörd opinion sammanträdderegeringen och sammanfattade sin sländpunkl i elttiopunktsprogram. Detta innehöll egenlligen ingel nytt eller i varje fall intenägol som inte redan tidigare framstått som självklart. Rikspolisstyrelsenhade dä redan aviserat sin kampanj som sattes in i början av är 1969. Genom dessa exlra polisiära insatser lyckades polisenuppspåra mänga grova narkotikalangare och även hejda brottsutvecklingen överhuvud laget. Dessa omfattande polisinsatser kunde självfallet inte beslå undernågon , och är endasl all konstalera all brottskurvan ånyo är isnabbt stigande. Det är således pälagligl vilket samband som finns mellannarkotikamissbruk och brottslighet. 1 statsverkspropositionen, bilaga 7, , anföresalt "kampen mot narkolikamissbvuket måsle föras oavlåtligt och på mångaolika fronter". Jag delar den uppfattningen men efterlyser effektivaåtgärder. Enligl narkomanvårdskommilléns belänkande beräknas antalet gravtskadade narkotikamissbrukare lill 10 000. Siffran har säkerligen stigitavsevärt sedan kommittén avgav sill betänkande är 1969. Från auktoritativt hällhar också uttalats all bestämda tecken tyder på en ökad användning av LSD ochliknande preparat med renl förödande verkningar. Sä länge dessanarkolikaskadade människor saknar adekvat vård och får vistas fritt i samhällelkommer brollslighelen all fortsätta all stiga men vad värre är, de kommersjälva att gä under och kommer att dra in ytterligare kategorier människor inarkotikamissbruk. Elt effektivt omhändertagande för vård är därför A och O. Värdresurserna för narkotikamissbrukare är heltotillräckliga. Inga sjukvårdsinrättningar syns kunna ta hand om del svära psykopatklienle- lel. Enligt narkomanvårdskommiltén uppger läkare att man har ytterst fä exempel pä patienter som kommii ur problemel efter sjukhusvärd. Klientelet har i genomsnitt recidiveral fem gånger pä elt är. En överläkare 68 har betecknat påföljdenöverlämnande till öppen psykiatrisk värd som ""dårhusi frivärd"'. Som jag ser del är del inte humant att låta personer Nr51 som blivit narkotikamissbrukare få fortsätta medmissbruket i frihet. lorsdagen den saknar sjukdomsinsikt och kan alltså intepåräknas ge sitt medgivande till De kommer att ägna sig åt fortsatt missbrukoch blir förstörda och utgör därjämte en allvarlig smittokällaför omgivningen. Vid en uppvaktning som föräldraföreningen mot narkoiikagjorde hos statsminister överlämnades en skrivelse ivilken bl. a. anföres följande: "Det talas om att man inte kan genomföratvångsvård för narkomaner - dä inkräktar man på den personliga integriteten.Men alla vi föräldrar och syskon, var finns vär frihet? Vi har ingavalmöjligheter, vi sitter i vär tvångströja.'" "Vi kan inle som andra människor ta semester, lyreser vi bort, är våra hem pä korl lid förvandlade lill knarkarkvarlar, läservi med polisläs, vandrar vara barn runl i andra kvartar. Säg oss hur vi undersådana omständigheter ska finna nägon ro." Fortfanmde väntar dessa föräldrar på samhällets åtgärder.Det hjälper inte all säga att sjukvårdshuvudmännen har ansvaret för värden. Närdetla problem blir sjukvårdshuvudmännen övermäktigt mäste staten ingripa. Detförsta är att möjlighet mäste ges att bryta ett missbruk mot vederbörandesvilja, även bland dem som är myndiga. Enligt min mening börnykterhelsvärdslagen omformas och moderniseras. bör kunnaavgöra ocksä ingripanden gentemot narkotikamissbrukare. Särskild uppmärksamhetbör ägnas behandlingen av drogmissbrukare pä fångvårdsanslalter och allmännahäkten. Situationen inom kriminalvårdens område är ohållbar. Åberopande det anförda hemställes om kammarens tillståndatt lill herr socialministern fä slälla följande fräga: Vill herr statsrådet ge kammaren en redogörelse för vilkaeffektiva och snara ätgärder som övervägs för att komma till rätta mednarkotikaproblemet? Denna anhållan bordlades. § 27 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed fär jag anhålla om ledighetfrän riksdagsgöromålen från den 31/3-2/4 pä grund av resa utomlands för SvenskaMissionsförbundels räkning. Kammaren biföll denna ansökan. § 28 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :tsproposilioner: Nr 46angående anslag för /72 lill kostnaderna för 69 premieringav vissl frivilligt sparande Nr 51 Nr 56 angående förbättradsamhällsinformation -TA 1 Nr 71 med förslag till lag om ändring i likviditets- ochkassakvotsla- Torsdagenden b & t 25 mars1971 gen (1962:256), m. m. ------------------- --- Nr 75 angående utgifter på lilläggsstat 111 tillriksslaten lör budget /71 Nr 79 angående samordning av transporlforskningen, m. m. § 29 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1239 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition nr 28 med förslag lill förordning om annonsskatt Nr 1240 av i Agnas avlämnad i anledning avKungl. Maj:ls proposition nr 39 med förslag till lag om försöksverksamhet i fråga om ordningen för vissa kyrkliga förrättningar Nr I 241 av i m. fl. avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ls proposilion nr 48 med förslag lill kungörelse omändring i byggnadsstadgan (1959:61 2 ) § 30 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframslällts, nämligen av Nr 162 () till herrkommunikalionsminislern angående utryckningsfordons signallyklor: Är herrstatsrådet beredd all med hänsyn lill vunna erfarenheter omprövabeslutet alt utryckningsfordon skall föra lykta med blått och inte medrött sken? Nr 163 (vpk) till herrsocialminislern angående förbud mot användande av vissa utländskaarbetsmaskiner i svenska hamnar: Är statsrådet beredd alt la initiativ lill förbud molanvändandet av arbetsmaskiner, exempelvis truckar, som medföres utländskafartyg som anlöper svenska hamnar och som tillätils användas vidlossning och lastningsarbelc? Nr 164 i (s) till herrcivilministern angående ledighet för kommunala förtroendeuppdrag: Har slaisrädel uppmärksammat att löntagare i vissa fall avsina arbetsgivare nekas ledighet för att fullgöra kommunalaförlroende-mannauppdrag och vilka ätgärder är möjliga all vidta för all Iryggaden anställdes räll i delta avseende? Nr 165 () till herr finansminislern omlokalisering av statlig verksamhet till : Anser slaisrädel att slatens satsning pä elt industrielltutvecklings- 70 centrum i börkompletteras med ullokalisering av stallig verksamhetoch dä främst med sikte på all häva den brist pä ca 2 000 Nr 51 kvinnliga arbetsplatser som finns i området? Nr 166 () herr utbildningsministern om bättre--------- möjligheteratt la del av program som sänds i : Avser statsrådet alt vidlaga åtgärder för att ge möjligheter ät TV-tiltarnai slora delar av värt land, som forlfarande saknar , att ta del avprogram av slort publikt inlresse, som endasl sänds över § 31 Kammaren ålskildes .