prot · FU0941 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag vUl intyga att statsministern haruppfattat mig riktigt. Jag är förvånad över alt kunde tro att mittanförande handlade om något annat. Jag vUl förtydUga mig Utet, herr talman. Omvi för en decentraUstisk poUtik, där varje grupp slår sig tUl vad den kan, fårvi kaos pä lönemarknaden och del är delta kaos som är ett hol mot demokratin.Detta och ingenling annat menade jag. Herr statsministern sade att det var fråga omlönepoUtiken och det har jag uppfattat att det hela har rört sig om. Sämre änså är inte min uppfattningsförmåga, men enUgt min mening är frågan omdecentraUsering och cenlralisering i lönepolitiken inte vår angelägenhet utandet är en angelägenhet för arbetsmarknadens parter. Överläggningen var härmed slutad. yttrade; Utskottelshemställan företas tiU avgörande punktvis, varvid i fråga om punklen Apropositioner försl ställs beträffande utskottels hemställan och därefler ifråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av och reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 8 punklen A röstar ja, den det ejvill röstar nej, Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av och reservationen nr 2 av , Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkstäUdes volering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Propositioner gavs på godkännande av dels utskottelsmotivering, dels den i reservationen nr 3 av anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren beträffande punkten A godkännerutskottets den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt den i reservationen nr 3 av herr Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat; Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i beiänkandelnr 8 punkten B rösiar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 av . Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösiräkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Lag om förnyad giltighet av vissa kollektivavtal Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemstäUan, dels Om inbjudan av länder utanför FN tiU omden mänskliga miljön i reservationennr 5 av , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandetnr 8 punkten C röstar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Propositioner gavs pä bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 6 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer inrikesulskotlets hemställan i betänkandetnr 8 punkten D rösiar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Däherr begärde rösiräkning verkstäUdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resullal: Utskottels hemställan bifölls. § 3 Om mbjudan av länder utanför FN till om den mänskligamiljön i Herr utrikesministern erhöll ordel för att besvaraherr i (vpk) i kammarens protokoll för intagna fräga,m 101, och anförde; i har frågat mig om jagvUl medverka tiU att inbjudan från FN:s ekonomiska och sociala råd omdeltagande i om den mänskliga miljön i är 1972 istörsta möjUga utsträckning kommer att riktas tiU även länder utanför FN;smedlemskrets, varvid ett allmänt intresse föreUgger att de båda tyskaöstersjöstaterna, och , blir inbjudna. Eftersom det här gäller en , ankommer det påFN och närmare bestämt generalförsamlingen att avgöra vUka stater som skaUinbjudas. Generalförsamlingen har ännu inte tagit ställning tUl denna fråga ochkommer att göra det först . Den har ständigt betonat, att denmänskUga miljöns problem är någonting som i högsta grad angår alla människor.Vi kommer därför att arbeta för en överenskommelse om vidast möjUgadeltagarkrets. Om inbjudan av länder utanför FN tiU omden mänskliga miljön i Stockholmar HerrWERNER i (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret pä minfräga vUket jag uppfattar som positivt. Frägan om skyddet av den mänskligamiljön har blivit en världsangelägenhet, och jag har i flera sammanhang specieUtframhåUit vUken betydelsefull svensk insats som gjorts i syfte att pä bredinternationell bas skrida tUl verksamma åtgärder i kampen mol mUjöförstöringen. Jag syftar bl. a. på initiativet tUl nästa årsmiljövärdskonferens i . NationeUa kommittéer, arbetsgrupper,specialister och vetenskapsmän är redan i arbete. Säkert kommer det resultatsom kommer att redovisas att bli tUl ovärderUg hjälp för ett fullföljande avdessa strävanden. Men framgången beror tiU väsentlig del på om aUa stater engagerasför denna gemensamma uppgift. Del är fråga om en . Ännu är detsåvitt jag vel inte klart och del har ocksä bekräftats i svaret här -vUka länder utanför FN:s medlemskrets som kommer att inbjudas. Detla faktum är på sitt sätt en Ulustration av ännubestående onormala förhåUanden i vår värld. För oss i är det ettonormalt förhällande, att medan överläggningar förs om viktigamUjö-värdsproblem som faUet var i , sä uppstår problem när detgäUer att statUgt bekräfla träffade överenskommelser. AUa vet att det beror pådel faktum att man inte erkänner en av de båda tyska Östersjöslaternas statligaexistens genom upprätthållandet av normala diplomatiska förbindelser. Men dettalas om luftförstöring från tyska industrier, om behovet av gemensammainsatser för att ta itu med vattenföroreningarna i . Och för Sverigesom initiativtagare tUl nästa års miljövårdskonferens borde del vara en naturUgsak att också vara initiativtagare tUl att båda de tyska Östersjöstaterna blirdeltagare i konferensen . Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Överläggningen var härmed slulad. Ang. regeringens bedömning av utvecklingen i § 4 Ang. regeringens bedömning av utvecklingen 1 Herr utrikesministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens prolokoll för den 3mars intagna fräga, nr 102, och anförde; har frågat mig vUken betydelseregeringen tiUmäter de aUlmer oroväckande uttalandena om en USA-invasion medmarkstridskrafter i . President har vid en presskonferens sagt attden amerikanska politiken är att inte använda markslridskrafler i ,Cambodja eller . Däremot har Saigonregimens president och vicepresidentunder den senasie tiden hotat med en invasion i . Dessa ultalandensyftar således på en sydvietnamesisk invasion. En sädan torde dock inle kunnaske utan amerikansk medverkan. Därför inger det oro att den amerikanska regeringen intehar tagit avstånd från de sydvietnamesiska uttalandena, Mol bakgrund av de rykten, som föregick Laosinvasionen,inger uttalandena farhågor om en ytterligare utvidgning av kriget i ,En invasion i Demokratiska republiken skulle därutöver innebära enaUvarUg försämring av det internationella läget. Hen (vpk); Jag ärtacksam för utrikesministerns svar. Det är kanske inte helt egentligt att säga att ;sregering har nöjt sig med att inte ta avstånd från de sydvietnamesiskauttalandena. Den har inte bara låtit bli att ta avstånd frän marionetterna iSaigon, den har tvärtom hejat på. 1 ett tal , som refereras iInternational tidningen kom sadeutrikesminister enligt referatet att "det inte finns något skälvarför skulle åläggas nägra som helst restriktioner i mUitärthänseende" i operalioner mol , Han fortsatte enligt referatetmed att påstå att har "skyddade baser" och "använderdem mot våra styrkor och använder dem ostraffal". Dessa och andra uttalanden är i och för sig ingenlingnytt, men vad som gör det hela aUvarligt är att kriget nu pågår med denvåldsammaste intensitet det hafl under hela liden nära Nordvietnamns södragräns med enorma förluster för amerikanerna i fräga om flygplan, framför aUthelikoptrar, och med utomordentUgt stora förluster för marionett-styrkorna frånSaigon, Det kommer rätt klart fram, trols att del är embargo på nyheier frånkrigsskådeplatsen, att och dess marionetter befinner sig i en desperatrrulitär situation, 1 en sådan situation har de varje gång tidigare vidtagitdesperata åtgärder och upptrappat och utvidgat kriget. Skälet tUl min formulering var att vi har fått texten tUlutrikesminister tal, och där finns inle den passus som ur , HerrTAKMÄN (vpk): Det händer ibland att man fär referat som inte stämmer medden text man fär . Del blir faktiskt en uppgift för historiker alt avgöravilken text som är korrekt och vUken som inle är det. Jag gick efter den textsom kom i tidningen . Överläggningen var härmed slulad byggnadsverksamheten inom universitetsområdet i § 5 Ang. byggnadsverksamheten inom imiversitetsområdet iFrescati Herr finansminislern STRÄNG erhöllordel för att besvara i (vpk) i kammarens protokoU förden intagna fräga, nr 115, lUl herr inrikesministern, och anförde; i har frägai chefenför om han ämnar vidta någon äigärd för all hejdauppbromsningen av byggnadsverksamheten vid universilets-område, vUkenenligl frågeställaren redan medfört och ytterligare hotar medföra arbelslöshelför byggnadsarbetare. Frågan har överlämnats tUl mig för besvarande. Sysselsättningen vid universitetsutbyggnaden i minskat något . Detta beror på att den förstaetappen häller pä all färdigstäUas och inte pä att nägra åtgärder vidtagits avstatsmakterna för att dämpa byggnadstakten. I själva verket harsysselsättningen varit större än ursprungligen planerat. Enligt gällande planer kommer nyabyggnadsarbeten att påbörjas i hösl. De nya arbetena kommer att medföra attsysselsättningen äter ökar tiU vintermånaderna 1972. Hen OLSSONi (vpk): Jag ber att få tacka finansministern försvaret pä rrun fråga. Arbetslagen ute på Frescatibyggena har tidigare uppvaktatett slalsråd och har också uppvaktat den socialdemokratiska riksdagsgruppen föratt få besked om hur del skaU bli med arbetena där ute. De undrar också om deskall säUa sig tUl de övriga drygt 2 000 arbetslösa byggnadsarbetarna iStockholm. Från jul räknat har huvudentreprenören tio betongarbetare och 30 timmermän. Den entreprenör som svararför gmndläggningsarbelena. och , har permitterat helaarbelsstyrkan pä ca 40 man egentUga byggnadsarbelare. Utöver detta har ett50-tal arbetare, anstäUda av olika underentreprenörer, flyttats frånarbetsplatsen eUer blivit arbetslösa pä grund av arbetsbrist. Ytterligarepermitteringar planeras av huvudentreprenören inom en . Fram tUl semestern räknar man med att hela arbelsstyrkan skall varapermitterad sä när som ett 20-tal man som skaU gå på justeringsarbeten. säger alt nästa etapp, aUlså Kemikum,fortsätter . Då har jag fått svar på min fräga, och det skaU jagvidarebefordra tiU de byggnadsverksamheten inom universitetsområdet iFrescati arbetslöshetshotade byggnadsarbetarna så att de fär vetaatt de kan räkna med att stämpla tills vidare. Jag skuUe emellertid vUja följa upp frågan tiU herrSlräng. Överväger statsmakterna att påbörja nästa etapp tidigare för alt inteylleriigare öka arbetslösheten bland byggnadsarbetare? Jag vUl ocksåfråga finansministern om han tycker att det är ekonomiskt och etl uttryck förgod planering att man på det här sättet rycker sönder produktionen. Det är förenat med stora kostnader för byggnadsföretagenall bryta en produktion och flytta alla sina maskiner och andraproduktionsredskap, och det är kostnader som samhället får stå för. Det bliralltså högre anbudskostnader. Men det viktigaste är att de sammansattayrkeslagen splittrats och tvingas leva pä arbetslöshetsunderstöd. SkuUe detinle vara mer ekonomiskl att driva ett sådant här stort projekl som en enhetoch i ett sammanhang? Tyvärr är det ju så attbyggnadsarbetsmarknaden är säsongbetonad. Vi strävar när det gäller de statligtreglerade byggena medvetet efter att ta ner dem och istäUet häUa dem sä långt som möjUgt i gång . Det är ennaturlig strävan för att balansera den fria marknadens säsongväxlingar, som gärät rakt motsatt håll, dvs. expanderar och tas ner . hade det i planerna avdelats 22 mUjoner för den härverksamheten under /71. Vi har ändå hållit det i gång i sädanutsträckning att det är om jag minns rätt icke mindre än 35 miljoner somdisponeras under /71 för ändamålet. Sedan är det naturligtvis onyanserat uttryckt avfrågeställaren, när han säger; Skall då de här byggnadsarbetarna vara hänvisadeliU att stämpla ? Här i brukarbyggnadsarbels-marknaden se annorlunda ut . De borde ha godamöjligheter att få ett annal byggnadsarbete. Mot bakgrunden av dagens debatt kanju dessutom förbundskamrater välsigna den här , som medså stark majoritet har lagil avstånd från hans eget votum ,vUket skuUe ha inneburit tiotusentals arbetslösa förbundskamrater förfrågesläUaren. HerrOLSSON i (vpk); Det gäUde inteatt de skuUe stämpla , utan del är jusl nu som lägel är akut. Över 2000 byggnadsarbetare går arbetslösa. Det är ju bra att regeringspartiet ochandra partier nu är intresserade av problemet att byggnadsarbetare kan bliarbetslösa. Men det har de varit , och den här vintern har vi detbästa byggväder som jag har upplevat - jag har visserligen bara jobbat iindustrin under . Det har i aUa faU varit som en sommar. Det förefaUer som om det skuUe vara svårare att bliarbetslös på grund av en eventuell SACO-strejk än på grund av regeringensfinanspolitik. Visserligen är det förargligare del håller jag med om ochman vänder sitt hat eUer sin Uska mot dem som strejkar. Men jag försäkrar attdet är precissamma arbetslöshetsunderstöd osv. Oavsett orsaken tUl arbetslösheten drabbasindividen och hans famUj på samma sätt. När nu den offentliga verksamhelenbyggs ut och del uppstår arbetslöshet en sådan här vinter, lycker man allstatsmakterna borde kunna satsa mera pengar för att driva ulbyggnaden i högretakt än vad som möjligen var planerat, sä att antalel arbetslösa inle ökarytterligare. Herr finansminislern STRÄNG; Jag har bara velat efterlysa konsekvensen ifrågesläUarens inlägg. Han har rätt, som företrädare för en grupp, att bekymrasig om den arbetslöshet som eventueUt kan bli följden av att antalel anstäUda iFrescati nu blir reducerat eflersom den första etappen är färdig. Men då bjuderju konsekvensen, om han länker efler själv, alt han sätter sig in i sitt egetställningstagande här som, om hade följt honom,skuUe ha inneburit en mångdubbelt större arbetslöshet för byggnadsarbetarna häri . Man tvingas, om man ger sig in i politiken, att försökavara konsekvent i sina ställningstaganden. Det är kanske litet otur för vår nyeledamot av kammaren att han råkar få den här debaiten just såsom en reUeftUl vad de övriga inläggen här har inneburil. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Ang. beredskapsarbetenas omfattning Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens prolokoll för den 2mars intagna fråga, ra 95, och anförde; har frågat om jag med hänsyn tUlden aktuella situationen pä arbetsmarknaden är beredd att redogöra för vilkaåtgärder som planeras för att upprätthäUa beredskapsarbeten i tUlräckligomfattning. Omfattningen av beredskapsarbetena kan inte ses isoleradfrån övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag vUl därför lämna någrauppgifler om antalet personer berörda av några sysselsällningspolitiskainsatser innevarande år jämfört med . Antalet personer i beredskapsarbetevar 700 personer. i är var det 18700. Antalet arkivarbetare var 7 300 . Motsvarande siffra för i årvar 9 300. Det är aUlsä 4 000 fler personer sysselsatta i sådana arbeten i årän vad det var . Antalet personer i arbetsmarknadsutbildninghar vidare ökal från 40 000 förra årel tUl 53 000 . Vad därefter gäller planeringen av beredskapsarbeten ärdet nödvändigt att en sådan pågår kontinuerligt. Såväl olika statUga organ somkommuner och andra intressenter är engagerade i denna verksamhet. Någraspeciella åigärder för att upprätthäUa arbelslöshetsberedskapen i dettaavseende är aUtså inte erforderliga. Hen ÅSLING(c); Jag ber alt fä tacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrunden tUl frägan är den aktuella situationen påarbetsmarknaden och den lydliga konjunkturavmattning som vi måste notera.Antalel arbetslösa var vid februarUäkningen ca 60 000, medan motsvarande lal var 51 000. Denna ökning av anlalel arbetslösa har kommitlUl stånd trols den ovanligt milda vintern och den därav följande lågasäsongarbetslösheten. Konjunkturavmattningen avspeglas ocksä i registreringenav antalet lediga platser, som vår pendlade meUan 50 000 och 80 000 mennu var nere i 30 000. Det är i delta läge som länsarbetsnämnderna uppmanalsskära ner kostnaderna för beredskapsarbeten denna vär . Det harsagts att den nedskärningen måste ske för att de tUlgängliga resurserna skaUkunna användas för att bereda de drygt 9 000 arkivarbetarna sysselsättning framtUl . Även om budgetläget är ansträngt mäste man göra klart försig att denna restriktiva instäUning lUl beredskapsarbetena fär beklagligakonsekvenser. Jag kan exemplifiera med situationen i mitt eget län, Jämtlandslän; Vi hade i är nästan exakt samma antal arbetslösa som ,nämligen drygt 1 500. Samiidigi var tUlgången på lediga platser mindre än tvätredjedelar av antalet . Ökade insalser sker även där pä sektorn för omskolning,men har ramen för beredskapsarbeten dragits ned högst betydligt ochantalel den vägen tUlgängliga arbetstUlfällen minskat. I detta läge kommer säden ytterUgare åtstramningen. Antalet arbetare vid beredskapsarbeten pä vägar,som var 521, var i är mindre än hälflen, och en ytterligarenedgång är ofrånkomlig med hänsyn tiU bristen pä medel. Jag tror attförhåUandena är Ukarlade i många andra län, inte minst i Nonland. Del är givetvis nödvändigi alt man kan håUa arkivarbetarnai gäng på della sätt. Men hur länker man förfara med den äldre arbetskraft somsysselsätts i vägbyggnad? Det kan inte vara rinUigt alt ytterligare försvåraför denna oflast äldre och svårplacerade arbetskraft att finna sin försörjning.Och hur tänker man dä, herr statsråd, behandla den framställning om extramedelslUldelning som kommii frän ? Man brakar ju inte i förväg i etlinterpellalions- eUer frågesvar ge besked om hur man kommer alt ställa sig ochvad ett förslag som skall lämnas tUl kommer att innebära. Jag vUlbara säga att vi har dessa frågor under uppmärksamhet. Jag kan ocksä nämna att vi har strävat efter att försöka,för att fä en sä god hushåUning som möjUgt med de tUlgängliga medlen, styraöver sä mycket som möjligt av sysselsättningen på skogsarbeten eUer andraberedskapsarbeten, som inte är fullt så kostnadskrävande som vägbyggnadsarbetena.Herr Åsling vet säkerligen lika väl som jag att det är den typen avberedskapsarbete som drar de största kostnaderna. Det ligger naturligtvisbeiydande värden i all göra sådana väginvesteringar; det är ju inlepengar som rinner bort. Men när man vUl hushäUa med de begränsade resursernaoch eftersträvar att så många som möjUgt skall få sysselsättning, var kanskejust exemplet med vägarbetena inle särskUt väl vall, eftersom vi där avsiktligthar försöki häUa igen för att fä en större verksamhet i skogssektorn. Jag noterar att denna fråga om medelslUldelning förberedskapsarbeten alltjämt är under behandling och lar mig friheten uttryckaförhoppningen att ökade resurser skall kunna ställas till förfogande. Som detnu ser ut mäsle annars många angelägna beredskapsarbeten upphöra ellerbegränsas, mänga gånger pä ett sätt som gör det svårt även för den lokalaarbetsmarknadsmyndigheten alt företa en omplacering. Den äldre, svårplaceradearbetskraft som bl. a. sysselsätts i vägarbeten har ofla inle något annategentligt alternativ. Möjligen kan del tänkas att en del av den arbetskraftenkan sysselsättas i skogsbruket, men av skilda skäl kan inte alla placeras där. Jag hoppas, herr statsråd, att del skall bli lUlfäUe attbeakta dessa synpunkter när framstäUningen från arbetsmarknadsmyndigheterna omextra anslag skaU behandlas. Ang. bostadskvoten för prioriteringsorter inom norrastödområdet Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Ang. bostadskvoten för priotiteringsorter inom norrastödområdet Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 3mars intagna fråga, nr 100, och anförde: har frågat om jag kommer altvidtaga några ätgärder för att öka bostadskvolen för priorileringsorler belägnainom norra slödområdel. Något beslut om prioritering av vissa orter inom det norrastödområdet har ännu inte fattats av statsmakterna. Som jag redovisade ipropositionen 75 tUl riksdag kommer en ortsklassificering som innebärprioriteringar alt ingå som ett viktigt moment i del regionalpolitiskahandlingsprogram som jag avser all redovisa för ochsom bl, a, skall bygga på Länsprogram 1970. Jag viU emellerlid erinra om redan i samband med Länsplanering 1967 i ett antal län gjorde klaraprioriteringar av vissa orter när det gäUer fördelningen av deregionalpoliliska insatserna. Dessa prioriteringar fick riksdagens-stöd är1969. I ett särskUt cirkulär anbefallde Kungl. Maj ;t samtUga statligamyndigheter - sålunda även bosladsmyndigheterna att i beslut som harregionalpolitisk belydelse beakta resultatet av Länsplanering 1967. Jag vUlsamtidigt erinra om all det i huvudsak är bostadsbyggnadsbehovel som skaU liggatUl grund vid fördelning av bosladslåneramarna och att de regionalpolitiskafrågorna endast är en av de faktorer som skaU beaktas vid fördelningen. bostadskvoten för prioriteringsorter inom norrastödområdet HerrWIKNER (s): Jag ber att få tacka inrikesministern fördelta svar, som jag bedömer som positivt. Det som föranlett mig att framställa denna fråga är denoro som uttalats inom norra stödområdets lokaliseringsorter på grund av knapphetenpå byggnadskvoter. Jag vill nämna att i den där jag bor, nämligen ,har man anmält etl byggnadsbehov pä , dvs. 110 lägenheter, och man har tUldelats , dvs. 30lägenheter, detta enligt förvaltningschefens uppgifter, har expanderat kraftigt de senasie åren pä grund avregeringens lokaliseringspolitik. Det skulle vara synd, om denna utbyggning nuhämmades av brist pä bostäder. Jag hoppas att så inte blir fallet, och då ärfarhågorna oberättigade. Om man jämför tiUdelningen 1971 finner man attStorstockholm fått mer än dubbelt så mycket som de fem nordligaste länen.Jämförelsesiffrorna är , således , och för de fem nordligaste länen , således . Storgöleborg har också fått mer än Norrlandslänen, nämligen , alltså . Jag kan inte bedöma behovel på olika plalser, men enUgluttalanden är det tydUgl att många lokaUseringsorter är i stort behov av enökad bostadskvot. Jag stäUer därför frågan; Kommer tUläggskvot att föreslås?Det har viskals något om det. Jag vUl tUl detta uttala den förhoppningen att lokaliseringsorternai norra stödområdet blir prioriterade, om det kommer en tUläggskvot. Det ärförenligt med att främja industrUokaliseringen inom detta område, och det harsåledes även med sysselsättningen att göra. Jag ber att fä tacka.