prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — säger alt man inte syftar att fä enbällre fri rällegång ulan tiU att fä rättshjälp i vidare mening. Men som jagtidigare sagl innebär del förslag som vi har alt emotse, om man följerpromemorian, begränsningar på viktiga punkter. För det första är det denbegränsning som ligger i att rättshjälpsmyndighelen skall pröva om den sökandehar ett befogat inlresse av all få sin sak bedömd. För det andra är detbegränsningen i rällen alt välja biträde, vUkel ocksä är en mycket väsentliginskränkning i förhällande till nuläget. För del Iredje vill jag säga att medden administrativa apparat som man här avser alt bygga upp, kommer en myckelslor del av kosinaderna för rällshjälpsreformen all falla pä administrationenoch kommer icke de rätlssökande lill godo, vilkel får anses vara en allvarliginskränkning. Jag vill understryka för attutskottsmajoriteten ocksä säger att det förslag vi har alt emotse får betraktassom en provisorisk lösning. Därför vill jag fräga : När nu ocksäutskoltsmajorilelen uppfattar det kommande förslaget som ell provisorium, ärdel dä inle skäl i att man tUlsätter en ulredning som skall pröva hur ellkommande definitivt förslag skall se ut? Slutligen beklagar jag alt herrLarfors vUl avstå från en sakdebatt. Jag har den uppfattningen att vi alla ikammaren, vare sig vi tillhör opposition eller regeringsparti, har anledningatt verkligen ingå i debatl i sakfrågor och klargöra vår slällning. Del lyckerjag skulle vara posilivi, och jag beklagar alllsä ' instäUninghärvidlag. HerrERNULF (fp) kort genmäle: tyckte att det var, som hanuttryckte sig, litel besynnerUgt all, som man gjort i reservationen 2, gä in päen diskussion i sakfrågan innan propositionen har kommit. Ja, det är någotovanligt det skall jag gärna medge. Anledningen lill denna någol ovanligaålgärd är alt vi har funnii departementspromemorian sä belänklig urrättssäkerhetssynpunkt all vi redan pä detta stadium ville göra elt försök altpåverka regeringen, innan proposiiionen läggs fram. När proposiiionen välkommii är del , som vi vet. Nödvändigheten av en advokatkår som stär fri i förhällandetill del allmänna och nödvändighelen av att den rältshjälpsmyndighel som betrosmed uppgiflen att utse advokater och pröva en hel del andra frågor ärfristående, inle bara frän de privala advokaterna ulan också från de offentligtanställda, är även sä vikliga frågor att vi tyckte det var angeläget all redannu säga ifrån. Reservationen 2 grundar sig pä en partimotion frånfolkpariiel, och den kan alllsä ses som en opinionsytlring frän partiets sida idessa frågor - en opinionsytlring som vi hoppas skall leda att man tar sigen extra tankeställare, när man nu ulformar propositionen. Hen LARFORS (s) korl genmäle: och har påpekalall det har skett uiredningar förul och all del underlag man dä fick framkanske var bältre, enligt deras uppfallning, men att del icke blev någonting avdet hela. Del är klarl alt del även dä fanns kritiska synpunkler - del vet vi och det var därför som man inle lyckades komma fram lill en proposition. Vad som är besynnerligt här har självtalat om för er i kammaren. Han har sagl att det är nägol ovanligt att man haren sädan här debatt pä grundval av en departementspromemoria. Det har jag ocksåtyckt, och det är därför som jag har avstålt frän all la den sakdebatt som fruKrislensson beklagar att jag inte har tagil. Jag lycker nog att man skall sparaden tUls man har fält fram propositionen och vet vad som står där. Vi vet inte i vad män man vid utarbetandet avpropositionen kommer all beakta den kritik som promemorian har varil utsattför. Jag har fattat dessa motioner så, all motionärerna velal framföra kriiiskasynpunkter pä promemorian. Det har man gjort, och dessa är ju allmänt kändagenom att molionerna har blivit lagda här i . Sedan tror jag alt det skulle vara alt la ell liiel förlängt sleg om man pä grundval av dessa motioner skulle besluta vad som skallstå i den blivande propositionen. Då skulle man ju åtminstone i några delar avproposiiionen vara bunden av elt förhandsbeslut i , men alltsammans iproposiiionen måsle bedömas vid ell och samma tillfälle. Det är därför som jag lycker alldel är mindre klokt all la upp en sakdebatt om dessa frågor . Jag är fulltinförstådd med all man kanske ändock vill redovisa sina synpunkler frän talarstolen.Det är en sak - en sakdebatt om dessa synpunkter är en annan sak. HenDOCKERED (c): Frägan om rällshjälpen är ju en synnerligenallvarlig och för många människor belydelsefull fräga. Rättssäkerheten är ocksäför oss aUa dyrbar och värd all värna. Jag beklagar att kammaren är ganska glest besatl, när vidiskuierar en sädan här viklig fråga, men det kanske beror på den underligadebatt som vi för här . var jag med bland de reservanler somönskade alt denna fräga skulle ses över, men det ville inle vara medom. Del skulle fördröja hela ärendet, sade man. Och frägan var sä viklig att manpå grundval av redan gjorda utredningar skulle företa en undersökning ochskicka ut resultatet av den som en departementspromemoria. Den promemorian harnu och här redovisat, och den skall leda enproposition, som sä småningom kommer all läggas på bord. Men denproposiiionen har vi ju inle sett . Vi vel bara att promemorian har utsallsför stark kritik under remissbehandlingen. och all de inle kan godta den departementspromemorian, och sadet. o. m. att han med anledning av den reservalion han avgivit förbehåller sigrätlen att yrka avslag när ärendet kommer till . Ja, vi har alla rättall vara hur kriiiska som helst den dagen dä deparlemenlschefens förslag liggerpä bord. Men, som underströk, vi har ännu inte setthuruvida departementschefen har lagil inlryck av den kriiik som riktats motdeparlementsförslagel som varil ule pä remiss. Vi som var reservanler ärnu splillrade pä mänga håll, men om vi skulle följa förslaget och tillsätta enny ulredning och om del nu hade funnils parlamentariskt underlag för eltsådant beslul så trorjag all vi allvarligt hade försinkal frägan. ledamöier i utskollet har sagt all här harvi nu ell besked frän departementschefen om alt det under innevarande årkonimer all framläggas ell förslag, och när vi fält det förslaget har vi ocksämöjligheter att göra en saklig granskning av frägan. Jag lycker all del ärganska meningslöst att gå in i en delaljdiskussion. Med hänvisning lill det förslag som finns iutskottets belänkande ber jag alt få yrka bifall lill delsamma. Ja, vore del fråga omdelaljer skulle jag ge räll; dä kunde vi vänla lill dessproposiiionen läggs fram. Men om departemenlschefen verkligen tar intryck avden kritik som riktals mot promemorian frän de sakkunniga remissinstanserna, såblir det inle nägol kvar av den. Del är ju det lägel vi nu befinner oss i, ochdel är därför som jag har intagit den ståndpunkt som framgår av reservationennr 1, HenDOCKERED (c): och jag har haft ett myckelgoll samarbele, och jag respekterar hennes åsikter i olika sammanhang. sägerhon emellertid all del kanske inle blir någonting kvar av dennadepartementspromemoria, när proposiiionen skall läggas pä bord. Ja,vi får ju se hur det blir med den saken. Jag vill understryka, att om vi här iriksdagen börjar diskulera och falla beslul om del som sänds ul pä remiss ochsä alt säga lar frågan under behandling innan departemenlschefen haravgivit sitt yttrande, dä vel jag inte om det överensstämmer med grundlagarna all lag skall sliflas gemensamt med regeringen. Hen LARFORS (s): Med anledning av senasteinlägg, som inle gärna kan fä slå oemotsagt, vill jag säga att allaremissyttrandena inle är dödande för promemorian. Man är dock överens om attdel är en god sak om vi kan få en lag om rällshjälp införd. Sedan råder delkanske delade meningar om vissa delar av förslaget, som kan bli föremål för diskussion.Men del finns ocksä de som är posiliva till förslaget. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till 1:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 av och herrSchöll samt 3:o) reservationen nr 2 av herrar och i Röstänga,och förklarades den förslnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad.Då begärde volering upptogs för besiämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärtvotering beträffande kontrapropositionen, uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som viU alt kammaren till konlraproposilion ihuvudvoleringen angående justitieutskottets hemstäUan i betänkandet nr 2 antarreservationen nr 1 av och rösiar ja, den det ejvUl rösiar nej. Vinner nej har kammaren konlraproposilion i nämnda volering antagitreservaiionen nr 2 av herrar och i Röstänga. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för nej-propositionen.Dä begärde rösiräkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resullat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller justilieutskottets hemställan i betänkandetnr 2 röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 2 av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderosträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. A vgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraft röstninggav följande resullat: §13 Avgiften till tiUäggspensioneringen för äldrearbetskraft Föredrogssocialförsäkringsulkollets belänkande nr 1 i anledning av moiion angåendeavgiften lill tilläggspensioneringen för äldre arbetskraft. 1 motionen nr 475 av m. fl. hade hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla om prövning avmöjligheterna all befria äldre arbetskraft frän avgift lill tilläggspensioneringen,innebärande alt avgift för äldre icke behövde erläggas under vissl utökat antalär före vederbörandes pensionsålder. Utskottet hemställde all molionennr 475 inle föranledde någon äigärd. Reservalion hade avgivils av herrarWikner (s) och (vpk), som ansett att utskottet bort hemslälla, attriksdagen med bifall motionen nr 79 som sin mening gav Kungl. Maj:l tillkänna vad reservanterna anfört angående ärligt anslag ur jaktvärdsfonden lillJägarnas riksförbundLandsbygdens jägare. i Nennesholm (c): 1 socialförsäkringsutskotlets belänkande nr 1behandlas en motion frän , nr 475, angående avgiften tilllilläggspenio-nering för äldre arbetskraft. 1 molionen hemställs all »riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om prövning av möjlighelerna all befriaäldre arbetskraft frän avgift till tilläggspensioneringen, innebärande attavgift för äldre icke behöver erläggas under vissl utökat antal är förevederbörandes pensionsålder». Förslaget är ju inte nytt; del har behandlats i riksdagenvid flera tUlfällen, senasl . Silualionen för den äldre arbelskraften blir dock sämreoch sämre. Det är inle bara så att den loiala arbetslösheten stiger, utan delär också så att den äldre arbetskraftens andel av den totala arbetslöshetensiiger i väsentlig grad, för att nu överstiga de . Del är denna orsak som gjort att återkommer medmotionen även till årets riksdag. Vi anser alt man här mäsle finna ytterligareätgärder för att hjälpa den äldre arbetskraften som drabbas hårdare avarbetslösheten. Det visar sig också all de äldre arbetslösa får gä längre ulanjobb än de yngre. Del är alltså svårare all skaffa arbeie äl dessa. Det är ensak som också inrikesministern har observerat och på flera ställen isialsverkspropositionen, bilaga 13, betonar han svårigheterna för den äldrearbetskraften. Sedan vi behandlade denna fräga i utskottet har detförreslen kommit lill vär kännedom att en tvångslagstiflning pä detla områdeförbereds. Äv långtidsutredningen framgår alt vi i framliden får enålderspyramid, som är ännu mera ogynnsam än den vi har . Vi vet ocksä allanspråken fräninduslrin på arbetskraft minskar. Del innebär alt den äldre arbetskraften, somofla är hänvisad lill industriarbete, fär svårare alt klara sinarbetssitualion. Delta säger också departemenlschefen, somjag vill åberopa idella avseende för alt styrka moiiveringen för molionen. I della läge är detnödvändigt för samhället och näringslivet all genom effektiva ätgärdergaraniera den äldre arbetskraften en god Irygghei lill arbete och inkomst. I detta sammanhang har naturligtvis en allmänarbetslöshetsförsäkring mycket slor belydelse för stora grupper av äldre, ochdärför anser vi inom alt denna angelägna reform inle fårfördröjas längre. Men i avvaktan på förslag i denna fråga om elt särskiltomsläUningsslöd kan man länka sig all en av vägarna all lösa den äldrearbetskraftens problem vore all bifalla del förslag som vi har framlagl i värmoiion. Man mäste nalurliglvis även tUlmäta pensionsförhällandena,särskilt frågan om pensionsåldern, stor vikt i detta sammanhang. Vi skallsenare här diskutera den frägan. Vi betraktar en sänkning av den allmännapensionsåldern som en angelägen jämlikhelsreform, som för de arbetslösa sombefinner sig i de högsta åldersgrupperna skulle vara en lösning avarbelslöshetsproblemen, under förutsättning all de önskar upphöra med fulltförvärvsarbete om försörjningen ordnas genom pensionering. Mänga äldre personervill dock kvarstå i arbetslivet, och det är naturligtvis bäst om de färmöjlighel härtill. För mänga äldre kan det vara elt livsvUlkor att fä slanna kvaräven efler pensionsåldern. Mot denna bakgrund är del angelägel alt samhälletmedverkar lUl alt skapa sysselsättningsmöjligheter för den äldre arbetskraften.Här, menar vi, skuUe det underlälta för denna arbetskraft om följdede riktlinjer som har dragits upp i cenlerparlimotionen. Dä skulle kanske mångaarbelsgivare bli posiliva lill anställandet av äldre arbetskraft och t.o.m.hälsa dem välkomna, eflersom arbetsgivarna därigenom blir befriade frånavgiften för tilläggspensionering. Det måste vara mycket mera positivt för den äldrearbelskraften all bli mottagen på en ny arbetsplats på delta sätt än alleventueUt gä den väg som vi kanske fär ta ställning till relativt snart här iriksdagen, nämligen att arbetsgivarna genom tvångsåtgärder skall tvingas att laemot en viss proceni äldre arbetskraft, och som bakgrund om en arbelsgivareinle skulle vilja göra della ha tvångsåtgärder, hot om böter och t, o, m,fängelsestraff. Med utgångspunkl i de äldres egen situation mäsle denlösning som vi rekommenderar för dessa arbetssökande vara belydligl bällre. Manfär ocksä ell betydligt bättre förhällande mellan arbetstagareoch arbetsgivare med detta system. Med delta, herr talman, skall jag be att fä yrka bifalllill den reservation som är fogad tUl socialförsäkringsutskotlets betänkande nr1, Onsdagenden Avgiften tiU tilläggspensioneringen för äldre arbetskraft HenNORDBERG (s): Den här frägan är myckel rikligt, såsom herrMagnusson i Nennesholm påtalade, en repris från behandlingen av samma ärendeföregående år. Det är inte mer än sedan frägan var föremål förbehandling av . Avgiften tiU tilläggspensioneringenför äldre arbetskraft 1 det förberedelsearbetet var del andra lagutskotlel sombehandlade molionen, och andra lagutskollel yrkade avslag pä molionen.Riksdagen biträdde också det förslaget och avvisade följaktligen centerpartietsmotionsyrkande. är del alliså socialförsäkringsutskottet som har haflatt behandla samma motionsyrkande. Inom utskollet har vi inte funnit att någrasom helsl nya sakliga skäl har lillkommil för all utskollet skulle ha anledningall inla nägon annan sländpunkl än den som andra lagutskottet och riksdagenintog sä sent som förra årel. Följaktligen yrkar utskottetåterigen avslag på motionen. Skälet lUl avslagsyrkandei, både och i är, kandelas upp i två punkler. Motionsyrkandet är elt yrkande som gör starka ingrepprent försäkringslekniskl i ATP-systemet, och motionens syfte är egentligen envad man skulle kunna kalla bisak i förhällande lill de verkningar som förslagetskulle fä pä hela ATP-syslemel som sådant. Vi anser inte all denna motionsinnehåll utgör etl sådant underlag all del kan vara motiverat all i grundenompröva ATP-systemels finansieringsformer eller all förändra formerna förerhållande av förmånerna från ATP-syslemel. Denna motion var ule på en mycket omfattanderemissbehandling. Frän sida, som ägnade sill remissvartill största delen ät de försäkringstekniska frågorna, lar man också upp allade problemstäUningar som elt bifall lill motionsyrkandet skuUe innebära och somvi sedermera skulle slällas inför här i . Motionsyrkandel innebär intebara alt det leder fram till en höjning av ATP-avgiften upp emol och kanske t.o. m. över 20 proceni för de grupper, som är under de 55 åren, om man skulleslanna vid det äldersslrecket, ulan del innebär ju ocksä en total omvärderingav sambandel mellan betalda avgifter och förmåner. För de fria företagarnauppslår ocksä ytterst svåröverskådliga problem när det gäller deras anknylningöver huvud taget till ATP-systemet som sådant. Det finns inte anledning att i delalj gä in pä de olikaproblemen. Vi har i utskottets betänkande hänvisat lill remissvaren, somingäende redovisades i andra lagulskoliets utlåtande . Men låt migbara slå fasl all riksförsäkringsverkels yttrande redovisar sådana konsekvenseratt man mäsle avvisa del här yrkandei med bestämdhet, därför all del innebär entotal omprövning av hela ATP-systemels funktion över huvud taget. Om vi därefler gär på de huvudmotiv som ligger bakom dethär motionsyrkandel, nämligen att en befrielse frän ATP-avgift för kategorin 55år och däröver skulle utgöra någon form av stimulanseffekt, innebärande attarbelskraften över de 55 åren skulle bli attraktivare för arbetsgivarna, kansägas att de flesta remissinstanser som tagit slällning liU sakfrågan betraktardetta som myckel betänkligt. Man ifrågasätter starkt om det över huvud lagetkan få nägon som helsl positiv effekt i del här sammanhangei. Från utskottets sida delar vi de meningar som kommit frami dessa remissyllranden; vi iror icke pä att del här skulle leda fram tillnägon förbättrad situation för den äldre arbetskraften. Den skulle inle blimera allrakliv för arbetsgivarna. Delta uttalande kan man göra ulan alt del här systemetvarit i funktion och bara med hänvisning lill alt det inte föreliggernågon gynnsammare slällning för den arbetskraft som är 66 eller 67 är och somär befriad frän ATP-avgift i förhällande lill de grupper som ligger under delåldersstrecket. De grupperna har exakt samma eller kanske t, o, m. svårareproblem än de som ligger under den ålderskategorin. Jag vill också i det här sammanhanget starkt ifrågasättariklighelen av den principiella innebörd som del här förslaget har. Motionensyrkande gär ju ul på all man här skall göra en viss grupp av arbetskraftprisbUligare för arbetsgivarparten. Man har anledning all slälla den frågan:Vad kommer näsla steg all bli när kommer underfund med att dethär inle ger den effeki som man har räknat med? Är det möjligen nägon form avrekommendation att direkl sänka lönen ytterligare för den äldre arbelskraftenså all den blir än mera prisbUlig och därmed än mer attraktiv förarbetsgivarna? Vill man verkligen få en större effeki, måsle man vara bereddalt gå ytterligare ell steg på vägen i del här sammanhangei. Den princip somcenterpartiet lanserar tyckerjag är mycket allvarlig, Lål mig avslutningsvis undersiryka all vi fränutskotlsmajoritetens sida hyser samma inställning som reservanterna i fräga omnödvändighelen av alt åtgärder vidtas för att Irygga den äldre arbetskraftenssituation på arbetsmarknaden. Men vad i realiteten föreslär är generellasubventioner till förelagarna. Ett sådant generellt krav slår väldigi olikadels mellan olika företag inom samma bransch, dels mellan företag i olikabranscher. Vi bedömer det i stället lämpligare att i första hand effektiviseraoch vidareutveckla värt nuvarande syslem med selektiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Jag vill personligen deklarera den uppfattningen -eftersom frägan inte kunde bli föremål för diskussion i utskottet - att jag imotsats till med mycket stor tillfredsställelse tagil del av delnya lagförslag som är ule pä remiss . Det lagförslaget innebär enutbyggd uppsägningstid för den äldre arbetskraften och inrymmer därjämteytterligare åtgärder för all trygga anslällningen för dessa. Jag uppfallade som om han ville slälla detförslaget mot motionsyrkande i denna aktuella fräga, och alt hanförordar motionsyrkande i detta sammanhang. Om jag kunde tolkahonom rält tog han nära nog avstånd från det nya lagförslaget som kommer altbli föremål för behandling här . Jag tolkar honom på del sättet av detskälet all han använde begreppel Ivångsälgärder, som jag uppfattade det, imyckel negativ mening. Jag vill,herr talman, yrka bifall tUl utskottets hemställan. Avgiften tdl tilläggspensioneringenför äldre arbetskraft i Nennesholm (c) korl genmäle: Principen i motion är ju inleny, dä man redan nu har vissa årsklasser befriade ifrän avgifter, nämligenemellan 65 och 67 är. Man har inle fått nägon negaliv reaktion för detla. 1 motionen har vi sagt att vi är villiga att gä med på denförhöjning av kosinaderna för övriga grupper som mäsle bli följden. Avgiften tiU tilläggspensioneringenför äldre arbetskraft proceniinnebär del en ökning frän 10,25 till 12,30. Sammantaget kommer del ju inle altbli nägon merulgift för företagarna, och del blir samma inkomst förATP-fonderna. Men del kan medföra att äldre arbetskraft kanske fär etl merapositivt mottagande när den är ule och söker jobb. Jag vel inle varifrån har fält det där omsänkning av löner. Det har inte varil lal om nägra löner för arbetskraften. Vadvi är ule efler är att skaffa dem lön genom all underlätta möjligheten förvederbörande att fä etl jobb. Delta mäsle väl ändå vara det väsentligaste urderas synpunkt i en situation som , när alll fler och fler av denna äldrearbetskraft saknar jobb och del är en siigande tendens lUl arbetslöshet iblanddem. Beträffande den andra delen i den promemoria som ärutsänd på remiss och där man talar om uppsägningsskydd, säger vi i vår moiion-som kan se om han läser den all vi ocksä är posiliva till dentanken. Delta säger vi alllsä i en moiion som skrevs innan promemorian sändesut. () korl genmäle: i Nennesholm vill, medhänvisning lill all ingen avgift behöver betalas in för den arbetskraft som äröver , göra gällande all del inle är någon ny princip som föresläs fräncenterpartiets sida. Det nya är emellertid att erläggande eller uttagande avavgifter skall upphöra frän i princip 55 ärs ålder, men all förmånen skallkunna inarbetas och ATP-poäng kunna intjänas även mellan 55 och60 är. Man bryter, enligt min uppfattning, sambandel mellan avgifter ochutgående förmåner i fel riklning. Jag tror säkert alt har lagitdel av vilka konsekvenser della skulle medföra vad avser de fria företagarna,om han har läst remissvar i della sammanhang. När del sedan gäller frägan i milltidigare inlägg om vad nästa steg för alt göra arbelskraften bUUgare eventuelltskulle bli har jag inte påsiäll all det slätt i motioner eller ens har sagts avherr eller någon annan centerpartist all näsla sleg skulle bli enlönesänkning. Jag har pekat på att representanter gär in på enhell ny princip när de vUl vidlaga åtgärder för att göra en viss kategoriarbetare billigare för arbetsgivaren och pä sä sätt tror sig göra den merattraktiv. Mol den bakgrunden släller jag frägan: Om de åtgärder som centerpartietföreslär vidtages, men visar sig inle ge den effekt man räknal med, vad blir dänäsla sleg? Jag frågade vad vi har att välja pä i det sammanhangei. Jag ställdeocksä frågan: Vill rekommendera all näsla steg när det gäller altgöra den äldre arbetskraften biUigare skall vara alt sänka lönerna? Jag ärlacksam om vi får etl klarl uttalande frän sida att ni inle ärberedda att gå in pä den linjen. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c) kort genmäle: Jag skulle endasl vilja ställa en motfrågatill : Hur vel all förslag, om del genomfördes,inle kunde fä positiva effekter? Det kan han omöjligen säga . Han harinle belägg för etl sådant ställningstagande.