prot · FU0983 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Minnesord över avliden ledamot av kammaren Återigen har en av våra kamrater lämnat vår krets.Ledamoten av kammaren har avlidit efter en tids sjukdom. Hanbevistade sin första riksdag och var verksam i försvarsutskottet. I sin hemort innehade fleraförtroendeuppdrag. Han var sålunda vid sin bortgång ordförande ikommunfullmäktige i och ordförande i hamnstyrelsen. var hanunder ett par perioder ledamot av i och ordförande ilänets sjukvårdsstyrelse. Sedan sin ungdom var livligt engageradi , och han var bl. a. ledamot av . Under den korta tid som fick deltaga ikammarens arbete lärde vi känna honom som en vänlig och god riksdagskamrat ochvi lyser frid över hans minne. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående. § 2 Justerades protokoUet för den 4 innevarande månad. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Majts proposition nr112 tUl skatteutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisades tUl utrikesutskottetskrivelse från svenska delegation med överlämnande avberättelse för rådets nittonde session. Minnesord över avliden ledamot av kammaren § 5 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1474 utskottet. § 6Föredrogs, men bordlades åter betänkande nr 31,finansutskottets betänkande nr 19 22 och 24, utrikesutskottets betänkande nr10, jordbruksutskottets betänkanden nr 33 och 34 samt Inrikesutskottetsbetänkanden nr 13 och 14. § 7 Ritsem- och Kaitumprojekten Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 15 i anledning av Kungl. Majts framställning istatsverkspropositionen om anslag för /72 tiU statensvattenfallsverk jämte motioner. hade i propositionen1971:1 bUaga 15 (punkten LE: 1, s. 140-160) föreslagit att 1. tUlKraftstationer m.m. för /72 anvisa ett mve-steringsanslag av , 2. bemyndigaKungl. att fr. o. m. /72 medge attteckna borgen intUl sammmanlagt för varje budgetår. 3. bemyndiga Kungl. Maj;t att vid statens vattenfallsverkinrätta två tjänster för byråchef i Ce 1. Yrkanden angående det ipropositionen angivna hade framförts i delsmotionen 1971:277 av m. fl., vari hemstäUts 1. att riksdagenskuUe besluta att anslag förknippade med det s. k. inte skuUebevUjas, 2. att riksdagenunder förevarande punkt skulle för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av , dels motionen 1971:278 av m. fl., varihemstäUts 1. att riksdagenmed upphävande av riksdagsbeslut skulle besluta att något intrång iStora SjöfaUets nationalpark för reglering av Autajaure-Sitasjaure och byggandeav Ritsems kraftstation ej skulle medges, 2. att riksdagenskulle besluta att några anslag förknippade med det s. k. ejskulle beviljas, 3. att anslagetför /72 under förevarande punkt skuUe utgå med ett i förhållandetiU Kungl. Maj:ts förslag med minskat belopp av 973 300 000kronor, dels motionen 1971:432 av m. fl., varihemställts 1. att riksdagenmed upphävande av riksdagsbeslut skulle besluta att något intrång iStora SjöfaUets nationalpark för reglering av Autajaure-Sitasjaure och byggandeav Ritsems kraftstation ej skulle medges, 2. att riksdagenskulle besluta att några anslag förknippade med det s. k. ejskulle beviljas, 3. att riksdagenunder förevarande punkt skulle för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av , dels motionen 1971:1071 av herrHermansson i m. fl., vari hemställts att skuUe avslåproposition 1971:1, bUaga 15, i vad den gällde det begärda anslaget för Ritsemskraftstation. I sammanhanget hade vidarebehandlats följande två motioner angående det av statens vattenfaUsverkplanerade , nämligen dels motionen 1971:153 av herrar Stridsman och iHolmgården, vari hemställts att skulle uttala sig mot ettgenomförande av , dels motionen 1971:1058 av herrarAhlmark och , vari hemställts att skulle uttala att någonutbyggnad av Kaitum för kraftändamål ej borde komma tiU stånd. 1. att i anledning av Kungl. Maj ts förslag ochmed bifaU tiU motionerna1971:277, 1971:278, 1971:432 och 1971:1071 tiU Kraftstationer m. m. /72 anvisade ett investeringsanslag av ochdärvid uttalade att det föreslagna och därav föranlett intrångi Stora SjöfaUets nationalpark icke skuUe komma tUl stånd, 2. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj;t att fr. o.m. /72 medge statensvattenfallsverk att teckna borgen intUl sammanlagt för varjebudgetår, 3. att riksdagenbemyndigade Kungl. att vid inrätta två tjänsterför byråchef i Ce 1, 4. att riksdagenmed bifaU tiU motionerna 1971:153 och 1971:1058 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna att det av planerade ickeborde komma tiU stånd. 1. beträffande av herrar ,i , , , och samt (aUa s), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till Kungl. Majts förslag och medavslag på motionerna 1971:277, 1971:278, 1971:432 och 1971:1071 tUl Kraftstationerm. m. för /72 anvisade ett investeringsanslag av 975 000 000kronor, 2. beträffande avherrar , i , , , HagneU och Häll samt (alla s), som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, attriksdagen skulle avslå motionerna 1971:153 och 1971:1058. HenSVANBERG (s): Det är väl få frågor som på ett så intensivtsätt har debatterats både i våra massmedia och man och man emellan som den frågavi har att diskutera här . Det gäller av Ritsem. VIhar också i utskottet mycket noga behandlat denna fråga. Vi ha haft sju olika föredragningar av företrädare förskilda intressegrupper i landet, föredragningar som stundom kanske inte varitägnade att ge oss en klar uppfattning om frågan utan i stäUet varit förvirrandeeftersom synpunkterna har varit synnerligen olika. Vi har i utskottet hamnat i två uppfattningar, och jagvill här mycket kort relatera vUka motiv vi har som förordar en utbyggnad. Jagskulle vilja börja med att bara ta upp frågan om vad som blir kvar av orördvUdmark, som man så mycket talar om när det gäller vattenkraftutbyggnad. Det finns en förteckning över stora områden som kommer attsparas från vattenkraftutbyggnad. Jag vUl peka på att det är , Piteälv, älv, käUsystem, Stora Lule älvs sydvästra käUflöden medsjöarna Vastenjaure och , aUtså . Vidare är detLUla Lule älvs källflöden ovanför KvUckjokk. Fjällområden inom Skellefte-, Ume-och källområden är undantagna. Detsamma gäller medTännforsen, Ristafallen och Enån. Dettasäger att det ju ingalunda kan vara fråga om att här ta i anspråk den sistaorörda vUdmark som finns i vårt land utan att det är ett mycket överdrivetpåstående. Jag vUl också peka på att frågan om Ritsems utbyggnad harbehandlats mycket . I den överenskommelse som vid den s. k. freden i Sarek1961 slöts mellan naturvårdsintressen och företrädare för fannsRitsem med bland de projekt som skuUe utbyggas och som man alltså ansåg skullemedföra mindre skadeverkningar. Jag vUl peka på att Ritsems utbyggnad ger relativtlindriga skador i naturen. Självfallet kan man inte göra någon utbyggnad aven väg eller ett annat projekt - utan att på något sätt ingripa i naturen, menatt skadeverkningar skulle uppstå i den utsträckning som anförts i debatten ären helt överdriven förestäUning. Man bör kanske här på något sätt protestera mot den debattsom förs, eftersom det i diskussionen om Ritsemutbyggnaden mycket ofta blandasin skadeverkningar som hänför sig tiU en förmodad utbyggnad också i Kaitum. Vadvi diskuterar är inte en utbyggnad i och de överledningar somdärvid kommer i fråga utan det är kort och gott en utbyggnad i . Det börman hålla i minnet, så att man inte när man talar om skadeverkningar iRitsemfallet också plockar med . Jag skall återkomma tiU densenare. Jag vUl även peka på att dessa skador egentligen inteinnebär något nytt i det älvsystem det nu är fråga om. Ritsem är den sistautbyggnaden inom Luleälvsystemet. Man fortsätter alltså bara att bygga ut enälv som redan har mera än ett dussin kraftverk. Det har också talats om orördnatur i detta sammanhang, men man har ett bygge i gång i Vietas inte såsärskilt långt från Ritsem. Vi kan inte finna någon logik i att säga att våraorörda älvar skall sparas och därvid räkna in . Den är väl en av dehårdast utbyggda älvarna i det här landet, och där är det inte fråga om att gåin i någon orörd älv. Jag skall i fråga om Kaitum komma tUlbaks till spörsmåletom att gå in i nya älvsystem men vill nu bara poängtera att Ritsemutbyggnadenendast är ett fullföljande av en redan tidigare igångsatt mycket intensivutbyggnad. Vi har också funnit att de skador beträffande samernasnäringar och särskilt rennäringen som uppkommer genom den aktueUa utbyggnadenändock inte är av den omfattningen att det kan anses motiverat att man heltavstår från utbyggnaden. säger beträffande renskötseln : "De sammantagna skadorna, som enUgt ovanståendekommer att drabba rennäringen, anser icke vara av den omfattningenatt rennäringen, vilken måste anses utgöra näring av större betydenhet, kommeratt lida väsentligt förfång." Det är väl ganska väsentligt att man har detta klart försig. Självfallet skall samerna ersättas för de skador som drabbar dem, mengenom Ritsemutbyggnaden åstadkoms inte avgörande svåra skador på renskötseln. Återigen vUl jag poängtera att man i den allmännadiskussionen mycket ofta tar med vad som skulle hända om en Kaitumutbyggnad komtUl stånd och redovisar det som skador i samband med Ritsemutbyggnaden.Skadorna på renskötseln blir visserligen kännbara men ingalunda av denbetydelsen att de kan anses vara motiv för att avstå från denna utbyggnad. Det är för oss reservanter i utskottet också av väldigtstor betydelse att i samband med den här vattenkraftutbyggnaden kommer det attbyggas en väg från Vietas upp till Ritsem en väg som kommun mycketintensivt arbetat för att få tUl stånd och som får mycket stor betydelse förturismen i området och för möjligheterna i kommun att sysselsättamänniskor inom turistnäringen, men också en väg, som torde få betydelse församerna i området. Inte heller samerna är oberoende av vägförbindelser. Vibetraktar den vägen som mycket betydelsefull och ser gärna att Gällivarekommuns ansträngningar att få den nu skulle krönas med framgång genom attvattenfallsverket åtar sig att bygga den. Det innebär också att Gällivarekommun skulle få en hel del möjligheter till utvidgning av sin turistindustri. Vidare är naturligtvis kraftverket av mycket väsentligbetydelse när det gäller elproduktionen. Det är fråga om , och det är inte en så betydelselös del av vår elproduktion. Detär fråga om ett bUligt sätt att skaffa elkraft och det gäller en elkraft somkan användas för att få ut toppeffekter. Vattenkraften är mycket okänslig förstörningar. Den är vår driftsäkraste form av elkraftproduktion. När vi talar omatomkraftverk och andra saker som vi känner väldigt litet tUl, bör vi varamedvetna om att där är störningsriskerna mycket stora. Därför behövervattenkraften tillvaratas för att vi skall kunna balansera driftstörningar iannan produktion. Man kan fråga sig om det är nödvändigt att bygga ut Ritsemför att få den önskade produktionen på . Det tillskottetkan ju erhållas på annat sätt, även utan användande av atomkraft. Ja, man kanbygga ett oljekraftverk. Visserligen försenas ärendet , om skuUe avslå anhållan om utbyggnad av Ritsem, men alldelesbortsett från detta så uppstår ju frågan: Vad åstadkommer ett oljekraftverk förmiljöskada? När man talar om miljöproblem, verkar det ibland på diskussionenprecis som om bara utbyggnad av vattenkraft förorsakar miljöskador. Låt migpeka på att ett oljeeldat kraftverk för lika stor produktion av elektrisk kraftsom det här är fråga om enbart med Ritsemutbyggnaden förbrukar ungefär 150 000ton olja . Det innebär att för den stationen är i driftskickas meUan 8 och svaveldioxid upp i luften. Det svavelnedfall somsedan följer måste bli mycket betydelsefullt ur miljösynpunkt. Jag tycker också bör fundera litet grand på det när man talar om miljöskador. Ett vattenkraftverk åstadkommer i stort settskadeverkningar av estetisk natur. De är i och för sig betydelsefulla, och manskall inte nonchalera dem, men ett vattenkraftverk förgiftar inget vatten, detförstör ingen luft osv. Det dränker en del områden visserligen, och det tarbort vissa skönhetsvärden, men glöm inte att oljeeldade kraftverk ger andra ochväsentligt farligare skadeverkningar. Dessutom tUlkommer att oljekraftverkenofta läggs i närheten av stora befolkningscentra. Där måste nedfallet av svavelvara av oerhört stor betydelse för miljön. Jag vUl därför varna för uppfattningen att den enda elkraftproduktion som orsakarmiljöskador är utbyggnad av vattenkraften. Vi människor kan inte använda naturen utan att förändraden. Om man säger att varje förändring bUr ett förstörande, då är man väl innepå litet underliga vägar. kallar vi människans sätt att förädla naturenoch förädla sig själv för kultur. I det här fallet kallar man det förmiljöskador. Jag tycker att man också skall ha med i bilden vad ersättningenför Ritsem kan bli för någonting. Mycket väsentligt för oss reservanter är också dearbetstiUfäUen som skulle uppkomma genom att Ritsem byggs ut. EnligtVattenfalls beräkningar skulle vid kraftverksbygget sysselsättas 325 anställdaunder . Till detta kommer de som skall sysselsättas med byggandetav vägen mellan och . Det är svårt att säga hur många de blir. Dettalas om 175 man första året, men låt oss säga att det bUr bara 75. Sammanlagtskulle ändå 400 man få sysselsättning . Det är ett betydande antalarbetstillfällen som på det sättet tillförs ett område med stora bekymmer. Vad beträffar sysselsättningen vet aUa att situationen förbyggnadsarbetarna och kanske alldeles särskilt anläggningsarbetarna är bekymmersam.Just i de här områdena är arbetslösheten bland byggnadsarbetarna mellan 20 . Det har också föranlett att i enskrivelse tiU utskottet framhålla den oerhört stora betydelse ett sådant härbyggande skulle få för att minska arbetslösheten i området. Ett nej till Ritsemhär innebär att de 400 som skulle få sysselsättning ställsin i kön av dem som måste flyttas söderut och skaffas sysselsättning på annathåll. Det finns de som säger att dessa människor kan göra någotannat än bygga ut Ritsem och bygga vägen mellan och , men mankommer inte ifrån problematiken så enkelt. För att först ta frågan om vägen vUljag nämna att kommun länge har försökt få denna väg till stånd. Menalla vägprojekt ryms ju inte inom den ram vi har för våra vägmedel. Det taravsevärd tid innan man kan få pengar till detta. Här skulle av Vattenfallsvinstmedel gå till byggandet av en väg av mycket storbetydelse. När det gäller just frågan om arbetskraften vill jag ocksåpeka på ett underligt resonemang som man för. Man säger ofta från borgerligthåll att statliga företag bara sysslar med olönsamma ting och att statligföretagsamhet är en dålig affär. Hur gör man i detta fall? Ritsemutbyggnadenär ett tveklöst lönsamt företag som skulle ge 400 man sysselsättning i fyraår. Nej, det vUl man Inte ha, men i stället skall vi få något annat. Vi skallfå ett beredskapsarbete, säger man, alltså ett arbete som genomförs utan kravpå lönsamhet. Man skall sysselsätta arbetskraften men utan krav på lönsamhet.Det bör uppmärksammas vilka logiska kullerbyttor man gör när man går emot dettaförslag och säger att "vi skall sysselsätta dem med något annat". Man kan också fråga sig om det är så enkelt att skaffafram en annan form av sysselsättning. Det är inte så länge sedan vi talade omVindelälven i denna riksdag visserligen i ett annat hus och vi sade oss dåatt där skulle man skaffa fram annan sysselsättning i stället för att bygga ut älven. Det skulle vara intressant att höra vilka oerhört arbetskraftkrävandeprojekt som kommit till i Vindelådalen sedan man beslöt att inte bygga utälven. Det skulle ju vara så enkelt att skaffa annan sysselsättning. Jag troratt man inte skall nonchalera denna punkt. Man bör uppmärksamma vad det ärfråga om, och de människor som här skulle få sysselsättning kan fråga sig, vemdet egentligen är som skall bestämma över ett område som väl egentligen tillhörde människor som bor där. Skall detta område få användas för de människorsutkomst och sysselsättning som verkar i området eUer skall stora, stora områdenlämnas orörda på grund av vissa romantiska skäl som framför allt drivs avmänniskor nere i , , , i Syd-och MeUansverige, vUkaaldrig har sett området? Man kan fråga sig detta. Sedan sägs det något dramatiskt att "ja men detta attbygga ut kraft och skicka den söderut tar i alla faU kraften ifrånNorrbotten". Det är ett ologiskt resonemang. Man tar inte ifrån ett områdenågot då man med hjälp av den arbetskraft som finns där tar vara på denaturtillgångar som finns i området och sedan säljer dem till andra delar avlandet. Det är på det sättet vårt folkhushåll fungerar. Viutnyttiar våra naturtillgångar, vi gör det för att skaffa människor arbete ochför att skaffa oss alla trygghet och sysselsättning. Talet att man inte skallbry sig om arbetslösheten, inte bry sig om sysselsättningen, är mycketunderligt. Jag skulle gärna vilja peka på en enda sak till, när detgäller arbetslösheten. Man har sagt att det i Sörkaitum finns 37 renskötandesamer som skulle få vissa bekymmer med sin näring, inte så att de måste upphöramed den men de får vissa skador som sedan ersattes av . Det är 37stycken. I kommun fanns vid den senaste räkningen av arbetslösa I 200arbetslösa. Man kan bara stäUa dessa siffror mot varandra för att fråga: Vad ärdet man är ute efter, när man säger så frenetiskt att vi inte skall bygga utRitsem? Har man något intresse för dessa 1 200 arbetslösa, när man haussar uppde 37 som jag också anser skall ha aU nödig ersättnmg? De skall få hjälp påallt sätt, samhäUet skall inte ta ifrån dem någonting, samhället skall ersättadem för skadoma. Men tänk på de 1 200 som också bör ha en plats iriksdagens minne i detta sammanhang! Man kan ytterligare fråga sig: Vem skall bestämma överdessa områden? Man hör ibland där uppe talas om Stockholmsromantiker. Det ärett namn som inte speciellt gäUer stockholmare. Det kan finnasStockholmsromantiker i och osv. Det är människor som leverlångt borta från detta område. Men de människor som skall vistas här, degruvarbetare som lever t. ex. i och som vUl komma ut i naturen,skulle se denna väg som en bra sak. Dem tar man ingen hänsyn till, när detgäller vissa föreställningar hos folk som inte sett området men som läst mycketi tidningarna färgade skildringar av hur det skulle se ut. Tänk Utet grand påde människor som bor där uppe! Jag tror inte att ni skulle vara så glada t. ex.i , om vi i började ta oss för att säga ifrån att ni skallminsann inte göra på det sättet i er stadsplanering! Ni får inte lägga en parkdär, ni får inte bygga om ett torg där - vi som kommer ned tiU ochtittar på det viU att det här torget skaU se ut så härfortsättningsvis. Helt riktigt skulle stockholmarna säga: Det har ni inte medatt skaffa vi bevarar inte dettaför att ni skall komma och titta på det ; det här skall vara en delav stadens liv, osv. Samma fog har människorna i att säga: Vi har rättatt utnyttia det land som gav oss - för att använda ett gammalt uttryck för vår försörjning, vår ekonomi, och kan inte bara göra stora delar avNorrland till nationalpark. Vi behöver nationalparker, vi har sådana, vi har enormaorörda områden. Jag vill än en gång poängtera att vad man nu ämnar ta i anspråkär en ytterst liten del av de stora orörda områden som finns här uppe. Överdrivinte detta och tala inte återigen om den sista vildmarken! Vi har tidigaretalat om ; det var den sista återstående vildmarken. gäller detLuleälven och är det den sista återstående vildmarken. Man kan inte ha hurmånga "sista vildmarker" som helst i detta land det får vara någonlogik i det hela. Jag vUl konstatera att som jag har upplevt det i utskottetskall denna fråga tydligen inte lösas på grundval av sakliga skäl, vad som ärvettigt och vad som inte är vettigt, utan politiskt. Det har inte gått att fåen vettig diskussion om dessa problem. Som jag uppfattar det är detta för mångamindre fråga om att rädda Ritsem, som det heter, än om att visa att regeringeninte har majoritet i . Jag tycker det är ett billigt sätt attdemonstrera. Detta är en ödesfråga för massor av människor som är arbetslösa,men kan ägna sig åt att göra en poUtisk demonstration av frågan. Jaghar upplevt det så att huvudmotivet för inställningen är politiskt och sedanstruntar man i konsekvenserna. Det gäller långtifrån alla här i . Jaghar den största respekt för dem som är ärligt engagerade i ett miljövårdsarbete.Det finns många sådana personer här, och jag säger inte att deras uppfattningär sämre än min. Väldigt många har emellertid inte någon preciserad instäUning de har inte tagit ställning till sakfrågan men tycker att detta är ett tillfälletiU politisk demonstration. Sedan vill jag också säga några ord om den andra delen avnäringsutskottets betänkande; den handlar om Kaitum. Vad i dagbehandlar är en proposition i vUken talas om av Ritsem.Kaitum nämns inte i det sammanhanget. Utbyggnaden av Kaitum är en fråga somligger längre fram. Kaitum är också en fråga om att ta i anspråk delar av ettnytt älvsystem - man går in i som hittUls varit orörd, man görvåldsamma överledningar och åstadkommer helt naturligt mycket större skadorenligt än enligt . Här föreligger inget somhelst förslag om att bygga ut Kaitum det är fråga om att bygga ut Ritsem. Menman har velat röra ihop dessa två saker för att kunna föra en debatt iförvirringens tecken. Frågan om Kaitum har kommit upp motionsvägen; från fyrapartier begärs ett besked att Kaitum aldrig skaU byggas ut. Vi har funnit det meningslöst att yttra sig över något somdet inte finns förslag om att bygga ut. Vi får väl i så faU säga nej den dagregeringen skulle vilja bygga ut Kaitum. Skall jag göra en personlig bekännelsei detta sammanhang vill jag gärna säga att jag betraktar somväsentligt skadligare än Ritsem, och jag är personligen väldigt tveksam tillutbyggnaden av Kaitum i varje faU på det sätt som har tänkt sigmen som ännu inte lett till några förslag.Jag vill inte vara med om en sådan utbyggnad. Det har i utskottet funnitsmöjligheter att diskutera dessa frågor. Om man är ute för att rädda Kaitum mengodtar Ritsem kanske vi kunnat få en uppgörelse om det. Någon sådan uppgörelsehar emellertid inte gått att få och följaktligen anser vi inom utskottet attdet inte finns någon anledning att yttra sig om Kaitum. Jag har här velatbetyga att det finns starka stämningar för att betrakta Kaitum som något heltannat än Ritsem. Det är emellertid Ritsem som vi behandlar . Jag råkade läsa en . I denhade en av ledamöter nu vet man ju inte om journalisten kanske harfeltolkat honom yttrat sig ungefär så här: Jag har nog kunnat tänka mig attrösta för Ritsem, men har ju utskottets socialdemokrater avstyrkt min motionom Kaitum. Jag är rädd för att Ritsem är inledningen tiU Kaitum, och därförkommer jag att följa mitt parti. Nog är detta något av ynkedomarnas ynkedom! Här hade mankunnat resonera omkring frågan Kaitum och Ritsem, men då går man ut och skyllerpå att det finns ett uttalande om att vi inte skulle säga någonting om Kaitum.Vi skall inte säga ja, och varför skuUe vi göra det? Det skulle jag inte varaberedd att göra - och vi säger inte ja heller. Men på det hänger man upp sinnegativa inställning. Kan man då inte säga ordentligt att man är emotutbyggnaden och ta sitt ansvar inför de arbetslösa, som berörs av den saken, istället för att krypa bakom någonting om att socialdemokraterna i utskottetinte har velat vara med om att stoppa Kaitum? Vi har velat vara med om att bygga Ritsem, vilket vitycker är en utomordentligt vettig investering och en fortsättning på enutbyggnad som har skett i , och har icke tagit ställning tUl Kaitum.Vi skulle kunna resonera om den saken, men det har aldrig gått att resonera.Frågan skall lösas politiskt. Med detta har jag väl lagt fram de motiv som finns förutbyggnad. Jag vädjar till kammarens ledamöter att tänka igenom de härfrågorna, och att inte bara tänka i vissa spår utan tänka på det ansvar man harinför vår elkraftsituation, inför de arbetslösa människorna och inför alla depraktiska problem som har uppkommit. Jag ber att få yrka bifall till de bägge reservationerna. I detta anförande instämde samt herrarFredriksson, i och Stadling (samtliga s). HerrREGNÉLL (m): ordförande bökade med att framhåUa attdetta är en mycket uppmärksammad fråga.