prot · FU0958 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . § 2 Herr talmannen meddelade att fröken enligttUl kammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven under liden lillsvidare. Fröken bevUjades erforderlig ledighet frän riksdagsgöromålen. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj;ts proposilion nr85 till trafikutskottet. Ersättning dt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. § 4 Föredrogs och hänvisades molionernanr 1281 och 1282 lill konslitutionsulskoltel, nr 1283-1285 UU skatteutskottet,nr 1286 till konsUlutionsutskottet, nr 1287 och 1288 skatteutskottet samtnr 1289 och 1290 tiU inrikesutskottet, § 5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 98, skatteutskottets betänkande nr 19 i anledning av Kungl,Maj:ls proposition angående godkännande av avtal meUan och förundvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatleflykt belräffandeinkomstskatter, m, m, kulturutskottets betänkande nr 4 i anledning av moiion omframslällning all på förklaras som byggnadsminnesmärke. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 7 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning avderas verk genom bibUotek m. m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 5 i anledning av Kungl, Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställning om anslag för /72 tUl ersättning åt författare m,fl, för uUäning av deras verk genom bibliotek m, m, jämle moiioner. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1971:1, bUaga 10 (punkt B 5, s, 25-27 i utdrag av statsrädsprotokollet överutbildningsärenden för den 4 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. januari1971) föreslagit att till Ersättning äl författare m, fl, förutlåning av deras verk genom bibliotek m, m, för /72 anvisa ettförslagsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:804 av i m,fl, vari hemställts att beslutade att biblioteksersättningens grundbeloppför lån av svenski originalverk höjdes frän och med nästa budgeiåroch alt vederbörande ulskoll förelog den uppräkning av förslagsanslaget somkunde bli erforderlig saml att hemställde till regeringen attskyndsamt införa förhandlingsordning för författarna av den karaktär som angavsi molionen, dels motionen 1971:812 av m, fl, i vad avsäghemställan alt beslutade att höja författarersätlningen för bibliotekslän per län av originalverk, - dels motionen 1971:814 av i Slaffanstorpm.fl, vari hemställts all till Ersättning ät författare m, fl, förutlåning av deras verk genom bibliotek m, m, för /72 underåttonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , dels motionen 1971:827 av herrar och varihemställts att i skrivelse tUl Kungl, Maj;l uttalade att ersältningtOI författare för utlåning av deras verk genom bibliotek borde höjas debelopp och fördelas enligl de regler som föreslagits av styrelsen för Sverigesförfattarfond i dess anslagsframställning samt tUl Ersättning äl författare m,fl, för utlåning av deras verk genom bibliotek m, m, under ättonde huvudtitelnför /72 anvisade ett förslagsanslag av , dels motionen 1971:828 av herrar och varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj;t uttalade sig för attfaktiska förhandlingar kom till stånd mellan slalen och som en förberedelse för en kommande legal förhandlingsrätt. 1. att ianledning av molionerna 1971:804, 1971:812, 1971:814 och 1971:827, samiligamotioner såvitt nu var i fråga, medgav att biblioleksersällningens gmndbelopphöjdes från UU för lån av rättsskyddal svenskt originalverk ochfrän för i referenssamling ingående exemplar av sådant verk, 2. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag samt motionerna 1971:804 och 1971:827 ävensommed bifaU tUl molionen 1971:814, samtliga motioner i vad de avsågmedelsanvisningen, till Ersättning ät författare m, fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m, för /72 anvisade ett förslagsanslagav , 3, alt riksdagenskulle avslå motionen 1971:827 i vad den avsåg regler för fördelning avbiblioleksersäitningen, 4, alt ianledning av motionerna 1971:804 och 1971:828 i vad avsäg förhandlingar som sinmening gav Kungl, Maj:l till känna vad utskollel anfört. Reservation hade avgivils av herrar i ochLarsson i , och saml herrar ,och (samtliga s), som att utskottet under I borthemställa, all med avslag å molionerna 1971:804, 1971:812,1971:814 och 1971:827, samtliga motioner såvitt nu var i fråga, uttalade sigför ell bibehållande under nästa budgetår av biblioteksersättningens grundbelopp, samt attutskottet under 2 vid bifaU tUl yrkandet beträffande hemstäUan under I bort hemstäUa, att med bifall tUl Kungl, Maj:ls förslag och medavslag ä molionerna 1971:804, 1971:814 och 1971:827, samtliga moiioner i vad deavsäg medelsanvisningen, UU Ersällning åt författare m, fl, för utlåning avderas verk genom bibliotek m, m, för /72 anvisade etlförslagsanslag av . den 2 aprU 1971 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. TiU betänkandet hade fogats etlsärskUl yttrande av () och (vpk). i Göleborg (s): I etl anförande i den senasie valrörelsenvarnade utrikesminister för borgerligl-kommunistiska kombinationer,om socialdemokraterna skulle förlora sin majoritet i den nya . Hanpåpekade också att ell kommunistiskt parli som lätt faller för demagogiskafrestelser aldrig kan bli en päUUig bundsförvant till en socialdemokrati sommäste ta ansvar för landels ekonomi. i blev mycketupprörd över della lal och efterlyste bevis. Sedan förlorade socialdemokralerna sin majorilel. den nyariksdagen samlades . På en och framlades enkommunistisk och tre borgerliga moiioner om utgiflshöjningar på den punkl somvi nu skaU behandla. Den försia borgerligl-kommunistiska kombinationen varklar. framlade visserligen ingel konkrel bud i frågan, men herrBohmans parti kan uppenbarUgen inte motstå frestelsen all i kommunisternaskölvatten tillfoga regeringen ell voieringsnederlag. Vad socialdemokraterna i kulturutskottet har måst frågasig var om den utgiftsökning som del här skulle bli fråga om var mer angelägenän åtskUliga andra krav som utskottet har ställts inför. Vi har med bredamajoriteter i utskottet sell oss nödsakade alt awisa en rad förslag som gälllkulturarbetarnas villkor. Del har gällt ökade bestäUningar av bUdkonstnärersarbeten. Del har gällt teatrarnas möjligheter att anställa fler ungaskådespelare, som ofta lever under mycket svära villkor. Det har gällt älgärdertill förmän för konsthantverkare. Det har gällt stipendier tillkullurarbetargrupper som mera sällan blir ihågkomna, Pä alla dessa punkter har vi lillsammans med flerlalel avde borgerliga med beklagande måst awisa ytterligare statsutgifter. Vi har gjortdet i medvetande om alt en stram utgiftspolitik är försia förutsättningen förall den samhällsekonomiska balansen skall tryggas i alla samhällsgruppersintresse, SkuUe dåönskemålet om en höjning av biblioteksersättningen vara sä Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. mycket merangelägel än nägol av det vi sagl nej ? Är författarna mer nödställda änandra grupper av kulturarbetare? Det kan verka sä, om man läser några avmotionerna i ärendet. Men det utredningsmaterial som publicerats efter attkulturutskottet avslutat sin handläggning av frågan lalar ett annat språk,Enligl det material som , låginkomslutredningen ochlitteraturutredningen insamlat befinner sig i varje fall budkonstnärerna ochkonslhanlverkarna i etl klart sämre läge än författarna i gemen. Del kan del förklaras med all författarna kanske i slörre uisiräckning har andrainkomsler än inkomslerna från det egentliga konstnärliga arbelet. Men under ettär, när låginkomstgruppernas problem bringats i fokus, finner vi det inlealldeles rimligt all inom kulturbudgelen prioritera en grupp, som med hänsyntill sina reella levnadsviUkor inte hör lill de mesl nödstäUda, Därtill kommer att biblioteksersättningens ulformning inleär ägnad att i försia hand hjälpa de författare som har det särskUl svårt.Bland dem som skuUe bU delaktiga av väsentligt högre förfaltarpenning enligtmotionärernas och utskottsmajoritelens förslag återfinns åtskilliga, som viinte ens brukar beteckna som författare i egentlig mening. Vi möler där deMumma, , , och andra folkkära personer. Ingen vill väl missunnadem hyggliga inkomsler av deras speciella talanger. Men inte kan det varasärskilt angeläget som detta alt med slalsmedel ytterligare öka på deinkomster de redan får av sina böcker. Man möter i Ustorna överförfaltarpenning ocksä en och annan professor, som skaffat sig extraknäck genomatt skriva uppskattade böcker, Vissl skulle också en del författare medekonomiska besvärligheter få en viss glädje av en höjning. Men med förlov sagtpäminner situationen en liten aning om SäCO:staktik alt framföra höga generella lönekrav med hänvisning tUl att delobestridligen finns SACO-medlemmar som har låga löner, belyder inte all socialdemokralerna motsätter sigytterligare höjningar av biblioleksersäitningen, när budgetläget lättar.Biblioleksersäitningen är ju från början en socialdemokratisk uppfinning, ochäven om den inle fungerar så bra ur social synpunkt, när ersättningen perboklän höjs, finns det onekligen en del goda skäl för denna ordning. Men vi hari vär reservalion velal skicka med en lilen påminnelse om att samhällelsforlsalla insalser förmån för författarna - där biblioteks-ersättningenbara utgör en del - i ännu högre grad än hittUls bör präglas av socialasynpunkler. Vikligare än denna meningsskiUnad är kanske ändå altutskottet nått full enighet, när det gäller frågan om en förhandlingsordningför författarna. I en kommunistisk motion har hemslällls lill regeringen attskyndsamt införa förhandlingsordning för författarna av den karaktär som angesi molionen. Enligt molionen skulle det gälla förhandlingar av renl fackligkaraktär. I en motion av herrar och yrkas på alt faktiskaförhandlingar skall komma till stånd mellan slalen och som en förberedelse för en kommande legal förhandlingsrätt. Med anledning av dessa moiioner har utskottet hänvisat Ullde överläggningar som redan förekommer mellan utbUdningsministern ochkulturarbetarnas organisalion. Man uttrycker gemensaml önskemål om alt dessaöverläggningar skall kunna få en mera systematiserad och förhandlingsliknandekaraktär och att man inom deras ram också skall kunna ta upp en fördjupaddiskussion bl. a. om biblioteksersättningens konstruktion. Bakom det uttalandel slår alltså utskottet enigt, och detsägs att önskemålen i motionerna därmed anses i huvudsak vara tiUgodosedda.Eflersom företrädare för samtliga parlier slår bakom del ullalandet, får manväl förutsätta all hela frågan om en förhandlingsordning för författarna blirpacificerad, om utbildningsministern systematiserar sina överläggningar medKLYS kulturarbetarnas organisation och i del sammanhanget också ägnar lidål fördjupade diskussioner om biblioteks-ersättningen. Del skulle förvåna migom inte utbUdningsministern är beredd att tUlgodose delta önskemal. AUa är överens om att den längl mer komplicerade frågan omen förhandlingsrätt i egentlig mening ät författarna inte kan lösas förränutredningsarbetet på det upphovsrättsliga områdel har avslutats. Vi har julitet tUl mans lärt oss hur många svåra problem som kan vara förenade medförhandlingsrätt för nya grupper. De någol inflammerade stämningar som prägladeförfattarnas biblioteksaktion borde därmed klinga av. Visserligenräknar socialdemokralerna inte med alt göra sig specieUt populära hosförfattarna genom alt avböja en höjning av biblioteksersättningen motbakgrund av att de fick en fördubbling . Men vi är räll vana vid attgöra oss impopulära hos olika grupper, när vi finner del nödvändigt för altlägga en säker grund för den framtida politiken. Och författarna lika väl somandra kulturarbetare vel att del är socialdemokratin som har gjort tillett föregångsland när det gällt att långsiktigt förbättra kulturarbetarnasviUkor, Jag ber att få yrka bifall tUl den vid utlåtandet fogadereservationen och i övriga delar bifall lill utskottets hemställan. den 2 aprU 1971 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. (vpk); Början av i Göleborg anförandetyder på att det har tagil mycket hårt på socialdemokralerna i kulturatskottetatt nu befinna sig i reservanternas ställning och riskera del försia officiellanederlaget vid en volering här i kammaren i en anslagsfråga. Jag skaU inte närmare beröra varning omborgerUgl-kom-munistiska kombinationer. Men när han säger alt vänsterpartietkommunisterna aldrig kan bli en pålitlig bundsförvant till socialdemokralernavill jag anföra: Nej, , kommunisterna har sin egenpolitik. Vi lägger fram våra egna motioner, som vi inte springer ifrän. Sedanberor det pä socialdemokraternas poUtik vilket resultat det blir här ikammaren, men vi stär för vad vi sade under valrörelsen: Vi kommer inte attmedverka till alt en borgerlig regering införes här i landet. Den fråga vi nu diskuterar, som gällerförfattarersätlningen, är sannerligen inle ny, i varje fall inte för vårtparli. Under de senaste fem, sex åren har kommunisterna i motionefter motion yrkal på förbättrad ersättning åt författarna för utnyttjande avderas arbete. Vi har också yrkal pä rätt att få förhandla om denna ersällning,precis som alla andra samhällsgrupper förhandlar om löner och ersättningar. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. våra motionerhar, med skifiande motiveringar, avslagits eller behandlats kallsinnigt. Med årels moiion 802 har vi återkommit lUl dessa viktigafrågor. Vi yrkar på en höjning av biblioleksersällningens grundbelopp till 25öre för lån av svenska originalverk saml dessulom all man skyndsami inför enförhandlingsordning av facklig karaktär för författarna. Frägan om ersättningen ät författarna för all deras verkgenom samhällets försorg kostnadsfritt ställs allmänhelens förfogande ärmyckel viklig säväl om man ser den principiellt som om man ser den med avseendepä formerna för fastställande av denna ersättning. Ingen författare lärmotsätta sig all bokverken genom de offentliga biblioteken ställs lillallmänhetens fria förfogande. Delta är en kullurgärning. Men del är uppenbartall den fria ullåningsrälten innebär ell intrång i upphovsrätten. Därför bordefrågan om ersättning till upphovsmännen regleras genom förhandlingar mellanförfattarnas organisalioner och den part som släller författarnas verk UUallmänhelens förfogande. har inga verkliga förhandlingar i dellaavseende förekommil, ulan regeringen förelägger ulan närmare överläggningarmed berörda motpart förslag beslut beträffande ersättningensoch förslagsanslagels storlek. Det är dä inle alt förundra sig över attersällningen mer kan fä karaktären av nådegåva eller - om jag kanske skall varanägol mildare - stöd än etl verkligt vederlag för utnyttjandet av den avförfattaren skapade produkten. Kultumtskoitet har i betänkandet nr 5 redovisal några avdirektiv som man har givit den lUlkallade samnordiska kommittén, enkommitté som skall verkslälla en översyn av upphovsrättsliga lagstiftningar.Jag vill inte underlåta alt referera bara en enda mening i dessa direktiv. Delsäges där ifrån att man nu i högre grad än vid lagstiftningens tillkomst kanöverväga att låla ersällningar lill upphovsmännen bli föremål för kolleklivaförhandlingar med upphovsmännens organisationer som förhandlingsparter. Det framgår också av betänkandet att en viss typ avkonlakler förekommer meUan utbildningsdepartemenlet och KLYS, alllsäKonst-närUga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. När utskollel nu i årsärskUl framhåller all det vore värdefuUt att dessa kontakter utvecklades lillmera frekventa och systematiska förhandlingsliknande överläggningar, finner vifrän kommunisternas sida alt denna mycket vikliga fråga omförhandlingar har fallit nägol framåt, som man brukar kalla del. Vi bedömer alltså behandlingen av förhandlingsfrågan iulskottet relativt positivt, och för dagen kan vi därför anslula oss vadutskottet säger om jusl denna fråga, som vi också tagit upp i vår moiion nr804, även om vi helst skulle önskat att man redan nu kunnai gå en lilen bitlängre. I den positiva vågskålen vad gäller förhandlingar finnsdessutom också utskottets yrkande all som sin mening skall ge tillkänna för Kungl. Maj:t vad utskottet anfört. Vad sedan biblioleksersäitningen belräffar, där vi med vårmotion yrkal på , har vi inte fått gehör hos ulskottsmajoriteten fördetta belopp,utan man har stannat vid en höjning frän 12 lUI . Men för att någonhöjning i alla fall skall komma lill stånd för /72 har vi, somframgår av det särskilda yttrande som lillsammans med mig fogatlUl utskottets betänkande, anslutit oss till utskottsmajoritelens yrkande om 15öre. Men jag vill här undersiryka all delta inte innebär alt vänsterpartietkommunislerna anser all den nu av ulskollsmajoriteien föreslagna höjningen ärtillräckUg. grundbelopp av borde vara minimum , och del svararmol etl reellt behov. Men eflersom endasl tvä av ulskollels ledamöier har denuppfallningen, förefaller del vara svårt att få igenom della krav. Med del anförda ber jag all fä yrka bifall lill kullurutskollels hemsiällan. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genoin bibliotek m. m. Hen KÄLLSTAD (fp): Med lanke pä författarnas situation skullejag vilja säga all del inte är de anslällda kulturarbetarna som har de slörslaförsörjningssvårigheterna ulan de fria konstnärerna, dvs, alldeles särskiltförfattarna. De är beroende av de intäkter som deras produkter inbringar. Författarnas inkomsler hänför sig framför allt lillförsäljningen av böcker. Vid förläggningen av en skönlitterär bok färförfattaren, enligt uppgifl som jag har fåll, i regel en royally pä 16 2/3procent, räknat efler prisel pä de böcker som inle är inbundna. För all kommaupp i en årsinkomst om låt oss säga krävs en årlig försäljning avungefär 6 000 böcker, men flerlalel skönlillerära utgåvor slannar vid enförsäljning pä 1 0002 000 exemplar. Del hör till undantagen all någonskönlitterär författare lyckas producera mer än etl verk . Följden härav är alt en stor grupp av våra författaretvingas leva på myckel låga inkomster eller pä inkomster frän annan verksamhel.En undersökning 1967 visade att medianinkomsten för Sveriges författareföreningsmedlemmar i åldern 2047 är uppgick till och att en fjärdedel avdem hade en årsinkomst som understeg . För åldersgruppen 4866 ärvar motsvarande siffror 9 000 respektive 3 300. Elt slort antal författare ärdä helt eller delvis beroende av slalliga stipendier. En annan stödform är des. k. konstnärsbelöningarna, som kan Ulldelas författare som gjort betydandeinsalser inom svenski kulturliv. Frän dessa olika stödformer bör biblioleksersäitningenklart skiljas ut. Som beteckningen anger är det fråga om ersällning och inteslöd. förde en läng kamp innan 1954 beslulade omen ersällning med per boklån för originalverk, är infördesersältning tUl översättarna med per län. Hela beloppel tillfördesSveriges författarfonds s. k. fria del och någon personlig ersällning utgickinte, vUkel inle heller nu är fallet. Följande är höjdes ersällningen 5 öreoch 1966 till saml lill för lån av översatta böcker. Säviit jag förslår är hislorien om ersällningar för deböcker biblioteken lånar ut tUl allmänhelen hislorien om en seg kamp frånförfattarnas sida för rätlen ersällning för utnyttjande av deras produkter- och därUll historien om hur den poUtiska överheten i nåder efter egeigoltfinnande lämnar en ganska blygsam ersättning. Gång pä gäng har krav på ordentlig höjning rests, och styrelsen för Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.fl. begärdeinför /70 en höjning av gmndbeloppen till för boklån och6 öre för översalta böcker. Vid 1969 ärs riksdag föreslogs i motion från folkpartietsoch representanter litteraturutredning, , att skulle besluta i enlighet med kravet. Frialitterära yrkesutövares centralorganisation, FLYCO, hade gått ännu längre isina krav och begärde redan i ersättning för län av svensktoriginalverk och för län av översalla verk. genomförde FLYCO den myckel uppmärksammadebibUoleksaktionen, då många bibliotek i landet nära nog länsades på böcker, ISlockholm deltog mer än 500 demonstranter. Författarna fick hjälp avrepresentanter för andra kulturarbetarorganisationer. ,sägs det, länsades exempelvis huvudbiblioteket vid på allt vadskönlitteratur hette närmare 15 000 band bars i varje fall ut lill enväntande möbelbuss. Denna aklion syftade ytterst att sälla krafl bakomkravet på 25-öringen och pä förhandlingsrätt, litleralurutredningframhöll i skrivelse tUl Kungl, Maj:t all biblioteksersältningentrots all ulredningen ännu inte var färdig borde höjas tUl . Styrelsenför har framställt samma krav. Regeringen lUlmölesgickkraven i viss mån genom att statsverksproposilion föreslå enhöjning tUl 12 respektive , och del blev också beslut, I vårt utskottsbetänkande har vi sagt all iproposiiionen görs det inga förändringar i fråga om reglerna för deersättningar m, m. som utgär ur anslagel, utan bara förändringar av automatisknatur i fräga om anslagsbelopp dvs, en uppskrivning frän i runl tal 6,8miljoner tUl 7,2 miljoner. Vi har också ullalal att med "hänsyn UU nuvarandeekonomiska läge har utskottet ansett sig böra stanna vid att förorda en höjningav grundbeloppet till för lån och för referensexemplar av svensktorginalverk". Det innebär all anslagel skall räknas upp med 1,5 miljonerkronor utöver vad Kungl. Maj;l har föreslagit. Enligt utskottels mening börockså förfatlarpenningen höjas i samma män som biblioteks-ersättningen. När del sedan gäller förhandlingsrätten för författarnahar vi ju enats i utskottet, vilkel redan har framhålUts av iGöleborg och , Jag skulle dock vilja säga några ord om detta också.Utmärkande för biblioteksersättningen har ju varit att den beslutats avriksdagen utan att de som den berör, dvs, författarna själva, fåll möjlighetalt förhandla om ersättningens storlek. Författarnas krav på förhandlingsrättavvisades av dåvarande utbildningsministern genom hänvisning vadhan kallade "den kullurella allemansrätten". Jag kan personligen inleacceptera ett sådanl resonemang, och jag skulle vilja instämma i författarenVUhelm påpekande att dåvarande utbUdningsministern jämställde böckermed vilda bär, nypon och svamp, som vi kan plocka frill ule i markerna. Men,säger , nu förhåller det sig obestridligen så alt författarensverk är en odlad frukl, UUhörig upphovsmannen. För inte får väl vi gå in iPalmes egen trädgård och härja frill ulanatt bU åtalade för olaga inträng och stöld, frågar VUhelm , Jag kan inle finna att förhandlingsrätt för författarnaskulle medföra större risker för den kullurella verksamheten i samhället än attt, ex, skådespelare, musiker, bibliotekarier och lärare har strejkrätt. Sedan väl denna förhandUngsrätt erkänts återstår onekUgenatt diskutera en del prakliska problem, t, ex, vUka som skall utgöraförhandlingsparter. Det är inle alls självklarl all det uteslutande är statensom skall vara författarnas motpart, eflersom flertalet bibliotek är kommunala.Det är givetvis ocksä tänkbart att förläggarna vUl ha etl ord med i laget påförfattarsidan. En lösning av frägan om biblioleksersäitningen genomregelrätta förhandlingar får dock inte leda till all man avstår från alt prövaockså andra former av ersättning eller stöd. Del finns anledning, menar jag,att undersöka i vad mån den norska modellen för "bokstöd", kanske imer eller mindre modifierad form, kan vara något ocksä för svenska förhåUanden,Fr, o, m, 1965 anslår den norska kulturfonden medel tUl inköp av nyutkommennorsk skönlitteratur. Som regel köps 1 000 exemplar för gratis distribution lUlbiblioteken. Härigenom garanteras författarna en viss inkomst på sina verk,förlagen får en viss säkerhei vid utgivning av norsk skönlitteratur,bokpriserna hålls nere och läsintresset främjas. Jag vUl anlyda också den härmöjligheten.