prot · FU0986 · 1971-12-31 00:00:00 — Vi menar attreservationsyrkandet i stort sett är onödigt, eftersom det redan ärtillgodosett i det svar som fick på sin interpeUation, Jag ber att få yrka bifaU tUl civilutskottets hemstäUan. Hen (vpk); Det är ju intressant att höra att andra saker väl får komma m . Men det är inget vederläggande avmitt påstående att det är en skendebatt. Det försöker vända tiU enmotanklagelse. Jag har sagt att vad man bedriver är en fysisk planering,som inte är någonting annat än en prognosverksamhet I fråga om hur man skaUanvända olika markresurser. Det går inte att bestrida det genom att hänvisatill vad departementschefen har sagt, utan det kan man bara bestrida genom attsäga att jag har fel. har den s, k,'fysiska riksplaneringen bedrivitspå det sättet, vilket bl, a, har Ulustrerats på ett mycket förnämligt sätt i enbok som har utgivits av en av våra främsta debattörer på detta område, nämligenRonny . Det vore alltså bättre att försöka bestrida riktigheten avvad jag säger än att påstå att jag för en skendebatt. har inte fel, han har rätt. Det är ingen somhar sagt att det är någonting annat än en fysisk riksplanering som förbereds.Men det är klart att den måste fogas in I den övriga samhäUsplaneringen, TUl utskottets ärade ordförande skulle jag vilja säga attjag tycker att utskottets majoritet tar Utet för lätt på detta. Man kan aUtsåtänka sig vara nöjd med att första gången får ta stäUningtill hur roll i riksplaneringen skall vara. Vi har litet merabråttom, och vi tycker nog att skuUe få tUlfälle att diskutera dessasaker, att ha en beredskap påriksplaneringssidan innan remisserna har gått ut för den riksplanering somskall göras sedan förslaget pubUcerats . Det går ju inte att remitteradet till direkt jag vet inte hur det skulle gå tUl. Det remitterastUl landsting, kommuner, olika sammanslutningar, naturligtvis även tUl industrier,men tiU kan man inte remittera det. Det måste komma i annan form, ochvi har som sagt litet mera bråttom än vad majoriteten anser sig ha. HerrGREBÄCK (c): Jag skulle vilja säga tUl attdet är väl inget fel att man gör den fysiska rUcsplaneringen för sig hur viskall använda våra markresurser, våra vattentUlgångar o. d. så att man får enöverslktUg skiss. Denna planering kan aldrig gå i detalj. Men sedan är detaUdeles uppenbart att den måste kompletteras, som statsrådet säger här, med enannan planering. Vi från , som är anhängare av decentraUsering isamhället, menar att man måste börja så att säga från grunden med en lokalplanering, en länsplanering osv. och koppla ihop detta med en planering överhela fältet, så att vi får klart för oss hur vi skaU pumpa ut erforderligaresurser för att få i gång lokaUsering, utbyggnad av kommunikationsväsen osv. Vi har nog behovet av planering mom ohka samhäUssektorerklart för oss. Jag menar att det är frågor som vi kommer att stöta på ifortsättningen och som vi aUdeles säkert får ta upp till behandling även i vårtutskott. Företagshälsovård nt m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av fröken m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Tobé begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 17 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinnernej har kammaren bifalUt reservationen av fröken m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltionen. Dåherr Tobé begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 11 Företagshälsovård m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 11 i anledning avKungl. Majts proposition angående vissa frågor om företagshälsovård m. m. jämtemotioner. Sedan Kungl, i propositionen 1971:1 (bUaga 7, punktenL 3) beräknat medel för nedannämnda ändamål, hade Kungl, Maj:t i propositionen1971.23 under åberopande av statsrådsprotokollet över socialärenden föreslagitriksdagen att tiU för /72 underfemte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande det huvudsakliga innehållet i propositionen1971:23 anfördes följande; "Som ett led i åtgärderna för att förstärkaarbetarskyddets resurser läggs i propositionen fram förslag beträffande enutbyggnad av företagshälsovården. Ett utbyggnadsprogram förföretagshälsovårdens läkarresurser redovisas. Det innebär att antalet läkareinom företagshälsovården, uttryckt i heltidsverksamma läkare, kommer att ökafrän ca 200 tiU Viktiga samråds- och informationsuppgifter på dettaområde anförtros åt en nyinrättad företagshälsovårdsdelegation med företrädareför arbetsmarknaden, sjukvården och arbetarskyddet. Ettprogram för ökad utbildning i företagshälsovård vid arbetsmedicinskaInstitutet läggs fram. Avsikten är att vid institutet skaU utbUdas bl.a. 45 läkare, 50 skyddsingenjörer och 60 sjuksköterskor i företagshälsovård. Förgenomförande av utbUdningsprogrammet föreslås betydande förstärkningar avarbetsmedicinska institutets resurser. Anslaget för /72 höjs medca , vilket bl, a, innefattar en personalförstärkning medett 20-tal nya tjänster," I detta sammanhang hadebehandlats A, vid riksdagensbörjan väckta motioner 1, 1971:352 av m, fl,, vari hemställtsatt 1 skrivelse tiU Kungl, skuUe anhålla att i motionen berördafrågor angående huvudmannaskapet för företagshälsovården samt dess lagfästandeblev föremål för utredning och att förslag i dessa frågor skyndsamt föreladesriksdagen, 2, 1971,881 av m, fl. Motionen under 2 hade av kammaren remitterats tUlUtbUdningsutskottet, som med socialutskottets medgivande beslutat överflyttamotionen tUl socialutskottet, B. ianledning av propositionen väckta motioner 3, 1971:1229av m. fl,, vari hemställts att i anledning av propositionen 1971:23 i skrivelse tUl Kungl. gav tUl känna vad i denna motion anförts angående behovet av att gmndutbUd ningen i arbetsmedicin och socialmedicin i högre grad ägde rum vid de ordinarie undervisningsanstalterna, 1971:1230 av herrGustavsson i m. fl 1971:1231 av henar NUsson i och iKarlstad, 1971 :l232 av hen i m. fl., varihemställts att i skrivelse till Kungl. a) utredning om att tUlsättning av företagsläkare ochannan personal inom arbetarskydd och företagshälsovård skedde av eUer i samrådmed företagsnämnd och b) skyndsam utredning och förslag omföretagshälsovårdscentraler för de små och medelstora företagen, samt attriksdagen beaktade vad som i motionen anförts beträffande vidareutbUdning ochfortbUdning av personal i företagshälsovården, fl., vari hemställts att i skrivelse tiU Kungl, skuUe uttala att Kungl, i samband med realiserandet av utbyggnadsprogrammet förj företagshälsovårdens resurser borde beakta vad som anförts i motionen. A, attmotionen 1971 ;352 inte föranledde någon åtgärd, B, att motionen 1971:1232, såvitt avsåg tUlsättning avpersonal inom företagshälsovården, inte föranledde någon åtgärd, C, att motionen 1971:1232, såvitt avsågföretagshälsovårdscentraler, inte föranledde någon åtgärd, D, att motionen 1971:1232, såvitt avsåg utbUdningen avnuvarande företagshälsovårdspersonal, inte föranledde någon åtgärd, E, att motionen 1971:1232, i den mån den inte behandlatsi hemställan under B, C eller D, inte föranledde någon åtgärd, F, attmotionen 1971:1229 inte föranledde någon åtgärd, G, att motionerna 1971:881, 1971:1230, 1971:1231 och1971:1233 inte föranledde någon åtgärd, H, att tiU /72 under femte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av . 1, beträffande huvudmannaskapet förföretagshälsovården av (vpk), som ansett att utskottet under A bort hemstäUa, att med bifaU tiU motionen 1971:352 hos Kungl,skulle anhåUa att i motionen berörda frågor angående huvudmannaskapet förföretagshälsovården samt dess lagfästande blev föremål för utredning och attförslag i dessa frågor skyndsamt förelades , 2, beträffande tillsättning av personal inomföretagshälsovården av herrar och (båda fp), som ansett att utskottet under B bort hemställa, att i anledning av motionen 1971:1232 imotsvarande del hos Kungl, begärde förslag om att personalen inomföretagshälsovården skulle tillsättas av eller i samråd med företagsnämnden, 3, beträffande företagshälsovårdscentraler av henar Hamrinoch (båda fp), som ansett att utskottet under C bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1971:1232 imotsvarande del hos Kungl, begärde skyndsam utredning och förslag omhälsovårdscentraler för de små och medelstora företagen, 4, beträffande utbildningen av nuvarandeföretagshälsovårdspersonal av herrar och (båda fp), som ansett att utskottet under D bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1971:1232 imotsvarande del gav Kungl, tUl känna vad reservanterna anfört beträffandeUtbUdningsmöjligheter för den nu yrkesverksamma personalen inom företagshälsovården, 5, beträffande gmndutbUdningen vid de ordinarieundervisningsanstal terna av (vpk), som ansett att utskottet under F bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1971:1229 gav Kungl.Majt tUl känna vad reservanten anfört rörande gmndutbUdningen vid de ordinarieundervisningsanstalterna. HerrNORRBY i (fp); Den utveckUng av företagshälsovårdensförutsättningar som föreslås i proposition nr 23 och som tillstyrks enhälligtav socialutskottet är att hälsa med tUlfredsställelse. Jag använder ordetenhälligt för att markera att det i folkpartireservationerna tUl utskottetsbetänkande föreslås några betydelsefuUa kompletteringar och betoningar, meninga erinringar görs mot propositionen i dess huvuddrag. Reservationerna är isak inte av någon avgörande omfattning men markerar väsentUga principer. Innan jag något motiverar reservationerna viU jag lUcsomtidigare påpeka att har tre olika debatterom arbetsmUjöfrågor, Utöver dagens debatt är det de skUda behandlingarna avyrkesskadeförsäkringens finansiering och av ett antal friståendearbetsmiljömotioner. Det hade varit av värde i sak och även tidsmässigt förriksdagen, om de här viktiga frågorna hade kunnat behandlas I ett sammanhang.Då hade vi fått en genomgripande debatt om hela arbetsmiljöområdet ett av deviktigaste politiska fälten . Jag skall nu närmare motivera trereservationer om företagshälsovården tUl socialutskottets betänkande nr 11. Jag avstår då från en bred utbUck över hela arbetsmiljöfältet den har vi haft möjlighet att göra i anslutning tUl en tidigare debatt. Jag nöjer mig med att hänvisa tUl partimotion nr 247 vid årets riksdag och tiU motionen 1232 som behandlas i det här utskottsbetänkandet; det kan räcka. Jag viU bara ur den senare motionen läsa upp det som markerar vår grunduppfattning i företagshälsovårdsfrågorna: "Med en utbyggd företag hälsovård blir det både naturUgare och lättare att i ett företag motivera och genomföra förebyggande åtgärder i arbetarskyddsverksamheten, ------ Starka skäl, främst humanitära, talar för en obligatorisk företags hälsovård även i vårt land. Tryggheten i arbetet måste enligt vår uppfattning ges denna utvidgade innebörd. Åtgärder som förbättrar de anställdas hälsa och minskar antalet olyckor har också stor företags- och samhällsekonomisk betydelse," De tre foUcpartireservationerna rör tUlsättning avpersonal inom företagshälsovården, företagshälsovårdscentraler och utbUdningför nu verksam personal inom företagshälsovården. Vi vUl att företagsnämndernaskall få avgörande inflytande över företagshälsovården. Detta kan bästdokumenteras genom att nämnderna får medverka vid personaltiUsätt-nlngen,antingen så att nämnderna själva får tUlsätta företagshälsovårdspersonaleneller så att tiUsättningen sker i samråd med företagsnämnderna. De på dennapunkt aUmänt hållna direktiven tlU arbetsmUjöutred-ningen viU vi förtydliga meddetta klara krav på ökad företagsdemokrati. Det ansluter sig tiU våra övrigakrav på en bättre arbetsdemokrati, något som vi har anledning diskutera inomkort vid behandUngen av ett annat ärende. Jag yrkar på denna punkt bifaU tiUreservationen 2 av herrar och , i vUken det yrkas att Ianledning av motionen 1232 i motsvarande del hos Kungl. Maj;t begär förslag omatt personalen inom företagshälsovården skaU tUlsättas av eller i samråd medföretagsnämnden. Vad företagshälsovårdscentralerna beträffar är det enfråga som kan komma att behandlas av den redan tUlsatta företagshälso vårdsdelegationen. Vi viU markera att vi fäster särskilt avseende vid de små och medelstora företagens möjligheter att erbjuda sina anstäUda företagshälsovård. Speciellt i glesbygdsområden kan detta vara svårt. Det får inte bU så att de anstäUda vid dessa typer av företag kommer i ett sämre läge än anställda vid stora företag när det gäUer företagshälso vården. För att markera detta lägger vi tonvikten vid ordet skyndsamt. Det är där vi skiljer oss från utskottsmajoriteten. Vi vill att de små och medelstora företagens företagshälsovård skall utvecklas i samma takt som de stora företagens, dvs. Detta är också en av flera förutsättningar för att vår långsiktiga målsättning, en obUgatorisk företagshälsovård, skaU kunna uppnås. Företagshälsovård är ju en icke-materiell del av arbetets viUkor, De materiella lönemässiga vUlkoren kommer alltmer att kompletteras med icke-materieUa förmåner, som exempelvis inte kan utsättas för marginalbeskattning, någonting som är alltmer betydelsefuUt för allt fler löntagare. Företagshälsovården kommer att bU en Uka självklar faktor som t, ex, semester, ett annat icke-materiellt viUkor i arbetet om vUket vi har kunnat lagstifta. Man kan se företagshälsovården på samma sätt, Jag yrkar på denna punkt bifaU tiUreservationen 3 av herrar och , Slutligen tar vi upp utbUdningsmöjligheterna för den nuyrkesverksamma personalen inom företagshälsovården. Den får inte komma i ettsämre konkurrensläge, när välutbUdad personal kommer ut på denna arbetsmarknad;det är ett elementärt trygghetskrav för den nu verksamma personalen. Vi vUlatt uttalar att den nu yrkesverksamma personalen Inomföretagshälsovården bör garanteras möjlighet tiU en utbildning av sammastandard som den som föreslås i propositionen för nytillkommande arbetskraft.Det kan innebära specialkurser när man tar hänsyn tiU det kunnande och deförutsättningar som den redan yrkesverksamma personalen har. Det kräver särskUthänsynstagande så att de människor som gör goda insatser iföretagshälsovården inte slås ut i konkurrensen med de nya, välutbildadepersonalgrupper som kommer tUl. En fråga inom utbildningssektorn som vi tUlmäter stor vikt vi påpekar det i partimotionen nr 247 är att arbetsmiljöinslagen i tekniskoch medicinsk grundutbUdning förstärks kraftigt. På den här punkten yrkar jag bifaU tUlreservationen 4 av herrar Hamrm och , HertENGSTRÖM (vpk): Jag vet inte om jag i den här senakvällstimmen höjer blodtrycket på socialutskottets ordförandegenom att tala i stället för vpks representant I socialutskottet. Men det kan iså fall inte hjälpas det här är en viktig fråga, och jag har blivit ombeddatt prata, och då får jag väl göra det. Om man vill lösa en viktig fråga på ett tiUfredsställandesätt skaU man böria med huvudfrågorna och sedan ta itu med detaljerna.Företagshälso- Företagshälsovård m. tn. vårdensutbyggnad har diskuterats intensivt under ett årtionde. De praktiskaresultaten är mer än blygsamma. Företagsläkarna är få, bristfälligt utbUdade och ihuvudsak utplacerade på några stora arbetsplatser. Företagsläkare saknas påmånga stora arbetsplatser. Resurserna för en tUlfredsstäUande företagshälsovårdavtar sedan med arbetsplatsernas storlek. På de mindre arbetsplatserna, där hälsoriskernaofta är störst, saknas företagshälsovård praktiskt taget helt. Den proposition som utgör underlag för socialutskottetsbetänkande nr 11 föreslår bl, a, en ökad utbildning av läkare så att antaletföretagsläkare ökar med ca 450 . Det är i ochför sig ett framsteg. Men man måste också se på inriktningen, VI har i motionnr 1229 utvecklat vår kritik mot den felinriktning vi anser att propositionenändå har och mot förslaget att i så hög grad lägga utbUdningsfrågorna underarbetsmedicinska institutet. Vår kritik på denna punkt kommer att utvecklasnärmare av en annan talare kommunisterna. Jag skall här uppehålla mig vid den andra huvudfrågan eUer mera precist uttryckt - den andra stora bristen i propositionen ochutskottets betänkande. Vi har i motion nr 352 tiU årets riksdag föreslagit attfrågan om landstingens övertagande av huvudmannaskapet för företagshälsovårdenskaU bli föremål för skyndsam utredning och förslag om lagstiftning. Dettaavstyrks av utskottet, som nöjer sig med att instämma i propositionens förslagatt bygga ut företagshälsovården efter fyra organisationsmodeller, i vilkaarbetsköparna får det dominerande inflytandet. De fyramodellerna är; Inbyggd företagshälsovård med heltidsanstäUd läkareoch skydds ingenjör. Verksamheten utövas inom ramen för företagets egen organisa tion, Inbyggd företagshälsovård med deltidsanstäUd läkare.Även den skall väl då ges inom företagets egen organisation, 3, Företagshälsovårdscentraler,som svarar för företagshälsovården vid ett flertal företag, 4, Branschanknutenföretagshälsovård med regionala centraler och rörliga enheter som besökerarbetsplatserna inom regionen. Vi har i motionen tiU årets riksdag och även tidigaremånga gånger väckt förslag om en annan inriktning och riktat stark kritik motatt företagshälsovården står under arbetsköparnas huvudmannaskap. Även omföretagshälsovården tenderar att överbetonas jämfört med det tekniskaarbetarskyddet när det gäller att förbättra arbetsmUjön, kan ändåföretagshälsovården, rätt bedriven, vara en' positiv faktor. Menförutsättningen är att den är fristående från arbetsköparnas inflytande. De organisationsmodeller som propositionen och utskottetförordar ger arbetsköparna detta dominerande inflytande även ,främst vid de stora och medelstora företagen, där man tänker sig hel- eUerdeltidsanstäUd läkare i en företagshälsovård inbygd i företagets organisation. Dettaanknyter tUl den felaktiga målsättning som ställdes upp i 1968 årsföretagshälsovårdsutredning, nämUgen att företagshälsovården skaU vara enstabsfunktion i företaget. I hur hög grad man anlägger arbetsköparsynpunkter på dennafråga framgår också av företagshälsovårdsutredningen, där man betonadeproduktivitets- och effektivitetsargumenten för en utbyggnad av företagshälsovården,I utredningen kunde vi bl, a. läsa: "Varie nyanställning är vidare en betydandeinvestering och det är naturligt att man vill ha en så tillförlitUg uppfattningsom möjUgt om den anstäUnlngssökandes anpassningsförutsättningar, I och för sighesiterar man Inte inför medicinska begränsningar, om man känner sig något sånär förvissad om att dessa mte leder tUl nedsatt kapacitet i det tUltänktaarbetet och besvärliga sekundära omplaceringsproblem, som visar sig vara enmindre god investering," Detta var aUtså ett citat ur en statUg utredning! Det är denna välviUiga syn på bl, a, företagshälsovård iarbetsköpartegi som man fortsätter att befrämja, Enhgt denna uppfattning blirdet samhällets uppgift att ta hand om de människor som är en mindre godinvestering. Vi har redan för många som är utslagna urproduktionslivet. Jag påvisade i vår förra arbetsmiljödebatt omfattningen avden utsortering som pågår. Företagshälsovården har mte på något sätt motverkatdetta utan snarare blivit en hjälp vid många företag. Vi fäster i vår motion i huvudmannaskapsfråganuppmärksamheten på hur man vid många företag lägger ned stor möda på att utformas, k, kapacitetsprofUer där de anställdas hälsa omformuleras tiU data sompassar företagens personalavdelningar. Enligt förre ordföranden iindustri-läkarföreningen, doktor , är målsättningen också att deanställdas "motivation" och "psykologiska variabler" skaUkunna inrymmas i dessa kapacitetsprofiler. Var och en som försöker tänka sigin i detta resultat av hälsoundersökningar måste ställa sig följande frågor: Är detta i realiteten inte ett sätt att avslöja resultatetav hälsoundersökningar utan att komma i konfUkt med stadganden om denmedicinska tystnadspUkten? Företagshälsovård i arbetsköpartegi har utsatts förmycket stark kritik frän mycket sakkunnigt håll. Kritiken har aUtid bemötts medhänvisning tUl att läkarna har en oberoende ställning gentemot företagen. Menjust denna målsättning, att företagshälsovården skaU vara företagsintegreradoch en stabsfunktion i företaget, gör ju att det är arbetsköparna som harinitiativet när det gäller att utforma målsättning och inriktning lokalt. Den andra fråga man måste stäUa under debatt är värdet avhälsoundersökningar. har regelbundna hälsoundersökningar ochanställningsundersökningar framställts som företagshälsovårdens kanskeviktigaste uppgift. Men hälsoundersökningar gör ju inte människorna friskare.Genom att de inordnas i ett system där företagens personalavdelningar kan tadel av uppgifter omformulerade tUl data och kapacitetsprofUer får ju i ställetarbetsköparna uppgifter om personalen vUka kan läggas in i andra effektivitets-och lönsamhetskalkyler. Det man primärt skall hälsoundersöka och bota är juarbetsmiljön: mindre buller, mindre drag, mindre belastning rent fysiskt,minskad stress Företagshälsovård m. tn Företagshälsovård m m. och jäkt,lägre arbetsintensitet osv. Men varken företagshälsovård eUer övriga insatserpå arbetsmiljöområdet sätts in i sådana sammanhang. Vi tror inte att man får enannan Inriktning genom att lägga huvudinriktningen på utbildningen påarbetsmedicinska institutet. Så hårt uppknutet som detta institut är kring SF:sfrämsta målsättning om produktivitet och lönsamhet kommer det inte att bliandra resultat än hittUls även om man utbUdar mer personal, SkaU man genomföra en brytning med den hittUlsvarandeordningen måste man gå en annan väg. Främst måste lönearbetarna utrusta sig medverkUga maktbefogenheter så att de själva kan påverka utformningen avarbetsmUjön, När det gäller företagshälsovården måste denna stäUas underlandstingens huvudmannaskap. På den lokala arbetsplatsen, i industriområdet ochi branschen är det lönarbetama som skall ha kontrollen och Inflytandet över hurföretagshälsovården konkret skall läggas upp och utvecklas intearbetsköparna. Landstingen är mera fristående, även om det också där smyger sigin borgerliga värderingar arbetsköparvärderingar. Men det måste vara lättareför lönearbetarna att påverka en förnuftig Inriktning av företagshälsovården,om denna ställs under landstingens huvudmannaskap och under lönearbetarnasdhekta insyn och kontroU på den konkreta arbetsplatsen. Man försöker nu göra gällande att landstingens medverkanbehövs bara för de mindre företagen. Vi ser det helt annorlunda. Den centralafrågan är; Ställ företagshälsovården vid de stora företagen under landstingenshuvudmannaskap! Därigenom kan man börja bryta upp det arbetsköpar-Inflytandeman får genom målsättningen att företagshälsovården skall vara en stabsfunktioni företagen. De små företagen har ju inte företagshälsovård och kommer aldrigatt få någon sådan markerad stabsfunktion helt enkelt därför att de inte harunderlag för en egen anställd läkare och övrig organisation för en utbyggdhälsovård vid det egna företaget. Några ord om de anställdas instäUning tUl företagsläkareanstäUda av företagen kan vara motiverade I detta sammanhang. Det går attanföra rader av exempel på att företagsläkarna blir beroende. Men därutöver börman ta med i bilden att man aldrig kan få något verkligt förtroende bland deanställda för företagshälsovården och läkama så länge företagsläkarna har dennaberoendestäUning, Det gäller även om man har bra läkare som är utbUdade för sinuppgift. Jag viU sluta mitt anförande med att peka på vilka orimUgaförhåUanden som har skapats genom systemet med företagsanställda läkare.Exemplet är taget ur Medicinska föreningens tidskrift nr 1969. Man skUdrardär arbetsmUjön på det högmoderna Arendalsvarvet, där man har varit mycketsparsam med tekniska förbättringar från arbetarskyddssynpunkt. Arbetarskyddetär något som i huvudsak ankommer på arbetarna själva. Några maktbefogenheteratt driva igenom sina krav har de inte. Men välvUliga råd och anvisningar är detgott om, "Ordning skapar säkerhet vad har du gjort?" stod det på enplansch.