prot · FU0921 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar; Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet den7-13 februari 1971 på grund av tjänsteresa utomlands. Härmed begäres ledighet från riksdagsgöromål för deltagandei nittonde session i för tiden 12 18 februari 1971för fru andre vice talmannen Nr 21 för förherr i samt T. j A för tiden 15 för herrar ochNorling. Kammaren biföll dessa ansökningar. § 2 Herr talmannen meddelade att i Lotorpenligt tUl kammaren inkommet läkarintyg vore sjukskriven den 10februari tills vidare. i bevUjades erforderlig ledighet fränriksdagsgöromålen. § 3 Föredrogs, nen bordlades återkonstitutionsutskottets betänkanden nr 3-9 och civik skottets betänkanden nr1-3, § 4 Interpellation nr 42 ang. mantalsskrivningen avpersoner som är sysselsatta genom arbetsmarknadsverkets försorg Ordetlämnades på begäran till HerrBÖRJESSON i (c), som yttrade: EnUgt folkbokföringsförordningen gällerhuvudregeln att man skall vara kyrkobokförd i den församling och på denfastighet där man är bosatt. Var och en skall vara mantalsskriven där han ärkyrkobokförd pä mantalsskrivningsdagen. Frän denna huvudregel finns i lagen en radundantagsbestämmelser, I 13 § sägs att den som på grund av sinaarbetsförhållanden tUlbringar dygnsvilan på annan fastighet än den där hansfamilj är bosatt anses bosatt hos familjen om han regelbundet besöker den närhinder ej möter, I 24 § stadgas att intagning pä sjukvärdsanstalt inteändrar den intagnes kyrkobokföring. Motsvarande gäller också för den somintagits i förbättrings-, fångvärds-, uppfostrings- eller arbetsanstalt,ViUkorligt frigivna eller personer som överförts till öppen vård räknas ikyrkobokföringshänseende som om de vore intagna. Tyvärr är tvister i mantalsskrivningsfrägor relativtvanliga, vilket tyder på att lagen tillämpas oenhetUgt och i vissa fall kanvara svår att tillämpa. Bl, a, har det i samband med placering påberedskapsarbetsplatser i AMS-regi förekommil tvister mellan den kommun därarbetsplatsen är belägen och arbetstagarens senaste vistelsekommun om vararbetstagaren skaU vara mantalsskriven, I vissa fall har arbetstagaren mantalsskrivits i denkommun där arbetsplatsen är belägen. Trots att kommunen motsatt sig detta harbeslutet fastställts av länsstyrelse och kammarrätt, I andra, likartade fallhar begäran om ändrad mantalsskrivningsort avstyrkts. Den oklarhet som tycks råda om hur gäUande regler skalltolkas har fält till konsekvens att vissa kommuner ställer sig tveksamma tillatt fortsättningsvista emot AMS-arbetsplatser inom kommunen. En sädan Nr 21 ulveckling skuUe vara olycklig. Depersoner som anställs vid AMS-arbetsplatser har eUer har ofta haft q ekonomiskabesvär pä grund av arbetslöshet eller fysiska eller sociala ------ handikapp.Detta innebär givetvis att mantalsskrivningskommunen, som ytterst är ansvarigför att inte en kommunmedlem far illa, kan drabbas av utgifter för socialvårdeller andra värdkostnader. Del måste vara mycket obehagligt för den person som blirföremål för en tvist mellan kommuner om var han rätteligen skall vara mantalsskriven.I de fall AMS-anställningen är ett led i en social rehabilitering måste ensådan tvist, som kan ge berörda personer föreställningen att de inte ärönskvärda nägonslans, i hög grad motverka alla rehabiliteringsförsök. Med hänvisning tUl det anförda anhåller jag om kammarensmedgivande att till herr finansmiiustern få ställa följande fråga; Är statsrådet beredd medverka tUl att klarhet skapas omvilka regler som skall tillämpas för mantalsskrivning av arbetskraft som ärsysselsatt genom arbetsmarknadsverkets försorg, så att tvister meUan kommunerom dessa arbetstagares rätta mantalsskrivningsort kan undvikas i fortsättningen? Denna anhållan bordlades. § 5 Interpellation nr 43 ang. fördelningen av kostnaderför upprensning och underhäU av vattendrag Ordet lämnades pä begäran till HerrLARSSON i (c), som yttrade: Den strukturomvandling som skett i dagenssamhälle innebär helt ändrade förhållanden då det gäller utnyttjandet av våravattendrag. Sedan gammalt har vattendragens huvudsakliga uppgift varit attreglera vattennivån och säkra dräneringen av de åkermarker som finns inärheten. Som en följd av delta har ocksä kostnaderna för underhåll avvattendragen delats upp mellan markägarna i förhällande till den nytta var ochen ansetts ha av vattendraget. har situationen beträffande vattendragensutnyttjande förändrats avsevärt. Vattendragen utnyttjas i allt högre grad somtransportvägar för avloppsvatten frän tätorter och industrier. Detta har letttill igenslamning och, dä avloppsvattnet ofta är starkt näringsbemängt, äventill ökad vegetation och igenväxning. Den mycket starkt ökade vattenförbrukningen såväl ihushåll som i industrin har pä etl påtagligt sätt stört den balans som tidigarefanns i våra vattendrag. Den höga fosfat- och föroreningshalten iavloppsvattnet resulterar som nämnts i en betydande igenväxning, med försämradeavrinningsförhåUanden och översvämningar som följd. Den upprensning av vattendragen som är nödvändig for attde skall fylla sin dräneringsfunktion är dyrbar, och svårigheter att företagaupprensningsätgärder i erforderlig omfattning har blivit följden. Nr 21 måste anses orimligt attkostnaderna för upprensning av vattendrag skall belastajordbruket även till de delar som föranletts av tätorternas och industriernasutsläpp. Särskilt hårt drabbas låglänta, tätbefolkade slättbygder. Då det gällerde negativa konsekvenserna av nuvarande förhållanden kan jag somuppmärksammade exempel från mitt eget län nämna slättbygdsvattendragen Vegeånoch Segeån, Dessa synpunkter har särskUt poängterats i en skrivelse fränlantbruksnämnden i till kungl. För att klara underhållet av vattendragen händer det oftaatt småbruk belastas med årliga avgifter pä medan storafabriksanläggningar kommer undan med ett par tior. En förutsättning för atträttvisare kostnadsfördelning skall komma till stånd är att metoder utarbetassom möjliggör en bedömning av hur kostnaderna skäligen bör fördelas mellanmarkägare, kommuner och industrier som drar nytta av vattendragen. Med hänvisning till det som anförts anhåller jag om kammarensmedgivande att tUl herr jordbruksministern få ställa följande frågor: Finns det inom ramen för nuvarande lagstiftningmöjligheter att få till stånd en mera rättvis fördelning av kostnaderna förupprensning ooch underhåll av vattendrag där förutom markägarna även tätorteroch industriförelag är intressenter? Är statsrådet beredd medverka tUl att metoder utarbetassom möjliggör en bedömning av hur nämnda kostnader skäligen bör fördelas mellanintressenterna? Denna anhållan bordlades. § 6 Interpellation nr 44 ang. giftorätten ipensionsförsäkring Ordet lämnades pä begäran till HerrWINBERG (m), som yttrade: Frägan om beskattningen av efterlevande makespensionsförsäkring har varit aktuell vid oUka tillfäUen. Avlider försäkringstagaresmake anses rätten till försäkringen ingå i giftorättsgodset, om försäkringeninte är försäkringstagarens enskilda egendom. Oberoende av om förmånstagarefinns eller om något försäkringsbelopp utfallit, behandlas sålunda hälften avförsäkringsvärdet som arvfallen egendom. I de fall bröstarvingar ej finns, kanförsäkringstagaren själv bli arvsskatteskyldig för halva värdet av sin egenförsäkring. Kapitalskatteberedningen, som behandlade hithörandespörsmål, påpekade att den beskattning som här sker har starkt kritiserats iskUda sammanhang. Beredningen fann för egen del att "en beskattning avefterlevandes egen pensionsförsäkring synes uppenbart oskälig" ochframhöll att problemet borde lösas genom en ändring i innebärandeatt efterlevande makes pensionsförsäkring inte skulle ingå i giftorättsgodset, I proposiiionen 1970 (s, 120) uttalar chefen förfinansdepartementet angående frägan om den efterlevande makenspensionsförsäkring att det bör undersökas om en lösning kan ske genom ändring i Nr 21 . Med anledning av dessa pensionsförsäkringars mycket den stora försörjningsvärde är en reform av den innebörd som kapitalskatte- febmari1971 beredningen antydde i hög grad angelägen, Med stöd av det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tUl herr justitieministern fä ställa följande fräga; Är herr statsrådet beredd att tUl årets vårriksdagframlägga förslag om ändring i av innebörd att efterlevandemakes pensionsförsäkring inte skall ingå i giftorättsgodset? Denna anhållan bordlades. § 7 Anmäldes och bordlades Kungl,Maj :ts propositioner: Nr 12 med förslag till bostadsrättslag, m. m. Nr 14med förslag till lag om skatterätt och länsrätt, m. m. § 8 Anmäldes och bordlades fullmäktiges i förslag om dispositionen av vinstmedel för . § 9 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 1201 av henar och Nr 1202 av i m. fl. Nr 1204 av m. fl. Nr 1205 av m. fl. Nr 1207 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl, Maj: ts proposition nr 10med förslag tUl skattebrottslag, m. m. § 10 Kammaren åtskildes ,04.