prot · FU09136 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för . § 2Upplästes föhande tlU kammaren inkomna ansökan: Härmed anhålles om tjänstledighetfrån riksdagsarbetet för deltagande i två påvarandra föhande InternationeUa möten i med bl. Förbättrad information om arbete och massmediasbevakning av riksdagsarbetet den 1/12 1971 Kammaren biföll denna ansökan. § 3 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1630 till finansutskottet, nr 1631 och 1632 tillkonstitutionsutskottet, nr 1633 och 1634 tillinrikesutskottet, nr 1635 tiU lagutskottet, nr 1636 och 1637 tiU civilutskottetsamt nr 1638-1643 tillkonstitutionsutskottet. § 4 Föredrogs och bIföUs InterpeUationsframstäUningen nr221. § 5 Förbättrad information om arbete ochmassmedias bevakning av riksdagsarbetet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 67 i anledning av motioner om förbättrad information om riksdagensarbete och massmedias bevakning av riksdagsarbetet. Hen i (s): Det är väl inte alltid som en motion bästtjänar sitt syfte genom att bU bifaUen, kan det vara väl så viktigt attden förmår väcka debatt i en väsentUg fråga. Ur den synpunkten har författarentiU motion 47 ingen anledning att klaga. Den blev föremål fören del uppmärksamhet från de massmedia vars behandhng av riksdagsarbetet denbl. a. avsåg att analysera och kritisera. Om jag ändå vågar uttrycka en vissbesvikelse över betänkande över motionen så beror detfrämst på att det ger så ringa uttryck för självrannsakan. Förbättrad information om arbete och massmediasbevakning av riksdagsarbetet Ett av motionens syften var attförmå att överväga sina egna arbetsformer i avsikt att underlättamassmedias arbete. Eftersom motionen väcktes fanns det Inga möjligheteratt belysa den sidan av saken genom erfarenheter från enkammarriksdagensarbete. hade gått hävdade massmedias representanter att skuldentUl den OtUlfredsstäUande bevakningen av riksdagsarbetet tiU stor del Ugger hosriksdagen själv. Och visst hgger det något I den kritiken. Delvis är det fråga om diskutabla konsekvenser av endiskutabel författningsreform. Främst gäher det anhopningen i en enda lokal avett stort antal människor som anser sig ha något att säga. Även omyttrandefriheten i denna församhng är ett värde som vi aUa svartsjukt bevakarkunde man ju tänka sig en något högre grad av debattdisclphn om man verkhgenvill att massmedia skaU intressera sig för debatterna. Mera speciellt gäller problemet utnyttiandet avmöjUgheterna UU Interpellationer och enkla frågor. Eftersom syftet med sådanafrågor i väsenthg utsträckning är att skapa pubhcitet kring vissa problem bordedet vara lätt att förstå att möjhgheterna tlU sådan pubUcitet ökar om antaletfrågor minskar. dränks ju redaktionerna i frågor och svar som inte rimhgenfår plats i spalter och i bUdrutor, Ätt en radikal minskning av antalet frågorockså skulle göra tillvaron lättare för Kungl, Maj:ts kansU behöver ju intedirekt vara ett fel. En annan elementär reform som borde kunnaöverväga är att förlägga sina debatter till tider, där chanserna tlU bevakningfrån massmedia ökar. Jag har aldrig kunnat förstå varför inte plenaskulle kunna läggas t, ex, mellan kl, 9 och 6, vilket dels skulle minska riskenför kvällsplena, dels öka möjUgheterna att få in referat i morgontidningarnaoch kanske t. o, m, några "snuttar" I kvällspressen. Middagspausensförläggning förefaUer mig gå tiUbaka måltidsvanor. Jag är inte alldeles övertygad om att grundlagberedningenär rätt forum för att diskutera sådana reformer. Men eftersom den råkat få etträtt omfattande mandat får man väl hoppas det bästa, I varje faU finns det välgarantier för att den inte förhastar sig. Däremot får man hoppas att grundlagberedningen inte fallerför tanken att offenthga utskottssammanträden skulle öka pubUciteten kringutskottsarbetet. Motsatsen torde vara fallet. Inget är väl mera spännande fören riksdagsjournalist än att fånga upp skvaller från ett slutetutskottssammanträde. Om vi viU ha ordenthga referat från kammarens plena,skulle kanske den bästa metoden vara att göra dem hemliga. Hänsyn till andraIntressen än massmedias kan möjligen lägga hinder i vägen för en sådan reform. Låt mig nu säga några ord om vad som kunde göras i ettsamspel mellan och massmedia. På något håll har syftet med motionen47 sagts vara att skälla på journahsterna. Ingenting är mig mera främmande.Tvärtom sägs i motionen att det inte lönar sig mycket att aUmänt moraUsera översakemas tiUstånd, och där vädjas om fantasi, öppenhet och generositet från allaberörda parters sida. Att tillståndet är dåligt kan inte bestridas.Massmedias bevakning av riksdagsarbetet uppfyller inte rlmUga krav påorientering tiU väljarna om vadväharnas ombud har för sig. Men ansvaret för detta tillstånd kan inte ensidigtläggas på journaUsterna, Det är en yrkeskår, som Uksom aUa andra består avkunniga och mindre kunniga, skickhga och mindre skickhga, hederhga och mindrehederhga människor i många faU är de bättre än sitt rykte. Ansvaret måste påmassmediasidan fördelas mellan journalisterna, deras uppdragsgivare ochfaktorer som Ingendera av dessa parter har grepp om. kan naturhgtvis överväga, om den Inte bör ställamer preciserade krav på ordentlig bevakning i radio och TV, när avtalet medSveriges Radio förnyas. Vi vet alla vilka brister som där finns. Relationerna tlU pressen är av annat slag: Det förefaUermig felaktigt när grundlagberedningen i första hand riktar uppmärksamheten pålandsortstidningarnas otUlräckUga bevakning av riksdagsarbetet, I denkonkurrenssituation, som många landsortstidningar upplever, kan frestelsenUgga nära att offra material, som inte i första hand drar till sig läsarnasuppmärksamhet, I stäUet borde enUgt min mening strålkastar-huset riktas mer motde stora, välbestäUda rikstidningarna, som har helt andra möjhgheter att bevakariksdagen och som ofta verkar riktgivande för andra tidningar, I motionen har jag konstaterat, att största ochrikaste morgontidning utmärkt sig genom särskUt torftiga ochnonchalanta riksdagsreferat. Det är ett uttalande som vederbörande tidning tydligeninte kan förlåta. jämrar den sig över att dess affärer bhr sämre och att denkanske måste offra sin dyrbara utlandsbevakning, om inte bhrsnäUare mot pressen. Jag hoppas att ingen misstänker mig för att varaointresserad av vad som händer utanför vårt lands gränser. Men om tidningen ifråga verkligen betraktar sig som ett centralt organ för samhällsinformation,skulle det vara rimhgare om den redan nu offrade en del av sin utlandsbevakningoch i stäUet satsade på en rejäl riksdagsinformation. Här i behandlarvi frågor som direkt berör vanhga människor. Det går ofta obeaktatförbi, som stora tidningar ägnar oproportionerligt utrymme åtperifera grupper och perifera problem. kan man säga att varje enskild ridsdagsman bordeanstränga sig mer själv för att få kontakt med massmedia. Men då ställer sigockså frågan för den enskilde, om han skaU ägna mer tid och kraft på sin egenPR än på konstruktiva insatser i utskott, utredningar och andra sammanhang. Attgöra pubUcltetens omfattning beroende av ledamotens läggning kan ha sinarisker. Vi vet ju alla att de ledamöter som massmedias representanter gärnalyssnar till inte aUtid är de som kammaren gärna lyssnar tUl, Det kan också vara riskabelt att verka generös motjournalister, I motionen framkastade jag tanken på något slags pris ellerbelöning tiU särskilt skickhga riksdagsjournahster. Jag uttryckte en förmodanatt det fanns tidningsutgivare som skulle reagera som prinsessan på ärten införsådana tankar, TydUgen finns det också enstaka journaUster med nämndaprinsessas egenskaper, går det bra för joumaUster att ta emot stipendieroch priser från huset , Det går bra att belönas för goda Förbättrad information om arbete och massmediasbevakning av riksdagsarbetet industrireportage.Det går bra att låta försäkringsbolagen bekosta kurser och det går bra att taemot diverse förmåner från andra stora privata institutioner i samhäUet, Menden svenska är tydUgen en aUtför farlig mecenat. Ändå är det intesagt i motionen att sådana stipendier och priser behövde delas ut enbart avriksdagens representanter. Man kunde t. ex, ha en jury bestående av framståendepubhclster, representanter för en politiskt intresserad allmänhet och enstakariksdagsmän. Men för all del, om uppslaget inte passar, går det väl atthitta på något annat. Huvudsaken är att få till stånd det fruktbara samspel,som motionen efterlyser. Inte kan det väl vara omöjUgt att få tiU stånd ett Ukagott och förtroendefuUt samarbete meUan parlamentariker och kvahficeradejoumahster som förekommer i en del andra demokratier. Om vihan finns lärdet också finnas mer att göra än vad både och massmedia hittillsuträttat. En del lär faktiskt ha hänt på detta område sedan motionen väcktes,och det noteras med tacksamhet. Det tyder på att det ibland kan löna sig attbråka. Jag har inget särskilt yrkande. Hen i (s); Det var en del frågor som tog upptiU debatt och han undrade om man Inte skuUe kunna göra det eller det. Jag viUbara här omnämna att alla de frågor som gäller dessa mera konkreta ting ärföremål för grundlagberedningens arbete, och det betänkande som är avsett attlämnas torde komma att bh offenthgt meUan och 15mars. säger i ett annat uttalande när det gäller bl, a,riksdagsstadgan att det förslag som kommer att förehgga kan vara av detinnehållet att man kanske behöver vidta ändringarna mycket snabbt. Grundlagberedningen kommer att föreslå ny regeringsform,ny riksdagsordning och en ersättning av den nuvarande riksdagsstadgan i formav s, k, tlUäggsbestämmelser, arbetsplanering och informationsverksamhetär där föremål för förslag. Jag kan också nämna att det har gjorts en mycket omfattandeutredning beträffande medias bevakning av riksdagsarbetet. Avsikten är attresultatet av denna skaU presenteras eUer kanske i börjanav februari. Ledare för denna granskning och forskning har varit , Jag yrkar bifaU till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 6 och experter i Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 68 I anledning av motioner om ochexperter i . motionen 1971:86 av m, fl, (fp), vari under Bandra att-satsen hemställts att förvaUningskontors styrelse och konstitutionsutskottetframlade förslag om en utveckhng av , så att denockså kunde tjänstgöra som ett fristående utredningsinstitut, och atterforderhga medel skuUe föreslås härför, samt motionen1971 :543 av i m, fl, (c). attriksdagen skuUe avslå motionerna 1971:86,såvitt avsåg hemställan under B andra att-satsen, samt Reservation hade avgivits av herrarNelander (fp) och i (fp), vilka ansett att utskottet borthemstäUa, 1. att riksdagenmed blfaU till motionen 1971:86, såvitt avsåg hemställan under B andraatt-satsen, hemstäUde att förvaltningsstyrelse ochkonstitutionsutskott framlade förslag om en utveckUng av riksdagensupplysningstjänst, så att den också kunde fungera som ett friståendeutredningsinstitut, och att erforderliga medel skulle föreslås härför, samt 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:543. Hen i (fp): Om inte herr talmannen har något emot dettänkte jag nu göra Utet reklam här från talarstolen, men inte en sådan där otäckkommersiell kupp utan reklam för ett av våra serviceorgan, riksdagensupplysningstjänst, I modernt reklamspråk använder man uttryck som"toppen" och "jättebra" för att kunna nå fram tiU folk. Jagtror inte att sådana uttryck behövs här i för att man skall kunnaeffektivt plädera för upplysningstjänsten. Den ger oss en mycket god hjälp iriksdagsarbetet med att klara mindre och också htet mera omfattandeutredningar, med att snabbt och effektivt ta fram fakta som kan varasvårtillgänghga för oss riksdagsmän som inte alltid är så väl bevandrade iadministrativa djungler ute i statsförvaltningen. Det behövs Utet reklam förupplysnlngstjänsten, dels för att den kan utnyttjas av flera, dels för att denbehöver utökas och utvecklas och framför allt när man ser vad som händer iförvaltningsstyrelsen när frågor om upplysningstjänstens utveckhng behandlas.Där tiUsattes sent en arbetsgrupp som något pretentiöst kaUas för enparlamentarisk utredning men som ännu inte sammanträtt. Den awaktargrundlagberedningens betänkande som beräknas komma I vår. Den skaUaUtså vila innan den börjar jobba. Den har inte fått någradirektiv. Det kallas vackert för att den är "förutsättningslös". Denhar tiUsatts med anledning av framstäUningar om ytterUgare tjänster hosupplysningstjänsten. När föreslår att skaUavslå motionen 86 i de delar där den behandlar upplysningstjänsten, är det välfrågan om utskottet inte, som man säger, gått på en mina. enförutsättningslös utredning utan en utredning med ordentUga direktiv, direktivsom syftar till en utveckhng av upplysningstjänsten i riktning mot ettfristående utredningsinstitut. Det innebär aUtså att den utredning somförvaltningsstyrelsen har beslutat om på intet sätt tillgodoser motionens krav.Tvärtom är det uppenbart att den utredningen strider mot de önskemål sommotionen framför. har tidigare uttalat sig om frågan om riksdagensinformationsbehov och sagt att den inte får läggas på is bara för att denråkar vara föremål för behandhng i grundlagberedningen, I konstitutionsutskottetsutlåtande nr 1968 hette det bl, a,: "Att frågan överlämnas tillgrundlagberedningen för övervägande får emeUertid inte innebära att den släppsur sikte inom ," Vidare säger man: "Uppbyggnaden avriksdagens upplysnlngstjänst utgör vidare ett viktigt led I strävandena atttillgodose informationsbehovet inom ," Detta är alltså klara besked, fritt fram att arbeta meddessa frågor aktivt även i andra sammanhang än I grundlagberedningen. Vad vi då anför i motionen och reservationen är att manhär skall arbeta med den klara målsättningen att förstärka den servicefunktionsom finns inbyggd i . Det skulle Innebära att dentendens som finns att göra allt flera offenthga utredningar tiUi praktiken departementsutredningar utan parlamentarisk representation i någonmån skulle kunna balanseras genom att ledamöter finge tillgång tiUmera kvahficerade, mera omfattande egna utredningsresurser än vad som ärfaUet, Det skuUe innebära ett förstärkande av demokratin genom att oppositionenskulle få större möjUgheter att arbeta på samma sätt som regeringen - medbättre utrednlngsmöjhgheter - för att i någon mån reducera det underläge ivilket oppositionen i detta hänseende befinner sig. Den utbyggdaupplysningstjänsten, kanske ett i praktiken fristående utredningsinstitut,skulle möjUgen kunna biträda inte bara enskilda riksdagsledamöter utan ävenriksdagsgrupperna och eventuellt även utskott med mer omfattandefaktautredningar. Önskemålen I motionen 86 och I reservationen tiUgodoses Intepå något sätt av förvaltningsstyrelsens tUlsatta utredning. Frågan skaU alltsåenUgt tidigare bedömning Inte behöva -vila i avvaktan pågrundlagberedningens betänkande. Mot den bakgrunden, hen talman, viU jag yrka bifaU UU denreservation som är fogad vid betänkande nr 68, Hen SCHÖTT (m): Jag har begärt ordet främst för att också jagge uttryck för den uppskattning och tacksamhet som många ledamöter av dennakammare känner med tanke på den värdefuUa hjälp som riksdagensupplysningstjänst ger oss i vårt arbete. Det bör därvid understrykas attupplysnlngstjänsten effektivt bidrar till att höja kvahteten på riksdagsarbetetoch att detta serviceorgan ger oss avsevärt ökade möjhgheter att på etttiUfredsställande sätt fuUgöra vårt riksdagsuppdrag. tidigare, bl, a, av 1969 årsorganisationsutredning, har omvittnats att upplysningstjänsten fungerarutmärkt. Det omdömet kan ges även . Ingenting är emeUertid så bra att detinte kan bh bättre. attupplysningstjänsten skaU kunna ge oss än bättre service fordras dock ökaderesurser. Sådana tror jag också att är vilhg ge upplysnlngstjänstenmed hänsyn till detta organs centrala och betydelsefulla uppgift iriksdagsarbetet. Det är min förhoppning att så kommer att ske i en snarframtid. Jag har velat ge uttryck för denna mycket positivainställning till upplysningstjänsten, vilken Inställning delas av många, bl, a,moderata samUngspartiets samtUga riksdagsmän. vUl jag emellertiderinra om att, vilket framgår av utskottsbetänkandet, de i motionerna aktuaUseradefrågorna är föremål för överväganden både hos grundlagberedningen och hos denav förvaltnlngsstyrelsen tillsatta utredningen om upplysningstjänstensverksamhet. Det har vidare upplysts om att förslag I ärendet är att emotseredan nästa år. Jag utgår från att vi då kommer att få ta ställning till olikaförslag om större eller mindre utbyggnad av den nuvarande verksamheten. Migsynes det naturligt att motionerna under sådana förhållanden icke nu börföranleda någon åtgärd från sida. Jag ber att med dessa få ord få yrka bifaUtill utskottets hemställan. Hen i (s); Jag skulle ha kunnat avstå från att yttra migefter det yrkande som ställde, men eftersom här har fäUts omdömenom upplysnlngstjänsten vill jag ha sagt att utskottet inte hyser någonringaktning för upplysningstjänsten utan tvärtom uppskattar den. Vad frågangäller är ju det krav som finns I reservationen och som Innebär en hemställanatt vi skah besluta "att förvaltningsstyrelse ochkonstitutionsutskott framlägger förslag om en utveckling av riksdagensupplysnlngstjänst så att den också kan fungera som ett friståendeutredningsinstitut och att erforderliga medel föreslås härför". anser vi att så kan man Inte gå UU väga med hänsyn till attgrundlagberedningen sysslar med dessa frågor. VI har talat om denutåtriktade informationen, och grundlagberedningen undersöker ocksä möjUgheternaUU information för egna ledamöter. Den frågan tas alltså upp i detkommande betänkandet. Därutöver bör uppmärksammas den av förvaltnlngsstyrelsentillsatta parlamentariska utredningen. Hen i gav det omdömetatt den var nära nog inkompetent, men han medgav att den Icke hargivits några bestämda dhektiv. Det Innebär, efter vad jag kan förstå, att dennautredning har mycket fria händer att fuUgöra det uppdrag somförvaltnlngsstyrelsen har ålagt den. Med hänsyn tlU detta, herr talman, ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan. Hen (fp): Påståendet att den arbetsgrupp som hartiUsatts inom förvaltnlngsstyrelsen skulle vara nära nog Inkompetent, det gickfaktiskt utöver vad jag sade. Vad jag sade var att den Inte hade någradirektiv, att den Inte hade sammanträtt, att den väntade pågrundlagberedningens arbetsresultat.Det tyder på att den inte är något särskilt effektivt försvar när man vlU avslådet motionskrav som här är aktueUt. Ett bekymmer i och I mycket avdebatten om arbetsformer, om inre arbeteoch i författningsfrågor över huvud taget är att alla väntar på grundlagberedningen.Jämför vi frågan om med de storaförfattningsfrågorna, så kommer den att framstå som ett Utet problem även omden är en för oss riksdagsledamöter viktig fråga. Det är alltså risk för attdet här bUr en detalj som drunknar i grundlagberedningens mycket omfattandeutredningsförslag, som kommer , Därför tycker vi att det ärbättre att bryta loss den här i och för sig viktiga frågan och behandla den ,VI motionärer och reservanter har en klar målsättning när det gäller attutveckla den här servicefunktionen, och den målsättningen vill vi lyfta framoch ge den plats den är värd. Vi viU inte att den skall drunkna I en mycketomfattande och sannoUkt mycket intressant författningsdebatt som kommer under1972, Hen (): Som sammankallande i den avförvaltningsstyrelsen tillsatta arbetsgruppen vill jag säga att vi inte kommeratt vänta på förslaget från grundlagberedningen innan gruppen kommer I arbete.Den har velat vänta på dagens förslag från och besluteti kammaren, och den kommer att sammanträda . Den kommer naturUgtvisinte att kunna avlämna något förslag förrän grundlagberedningens förslag hgger,men den kommer att sammanträda och försöka förbereda marken för kommandebeslut. HenULLSTEN (fp): Det har varit en positiv upplevelse att höra herrPettersson i och och givetvis talapositivt om upplysnlngstjänstens sätt att fungera och dess personals sätt attsköta sitt arbete. Jag tror att det finns en allmän och odiskutabelt positivinställning tiU upplysningstjänstens värde framför allt för oss riksdagsmän sominte har kanshhusets resurser när det gäller att granska och gå Igenom de oftamycket komplexa frågor som vi har att ta stäUning tiU. Det bör betonas, precis som gjorde, att denhär gruppen som förvaltnlngsstyrelsen har tiUsatt icke är någon stor,parlamentarisk utredning utan bara en Uten arbetsgrupp inom en styrelse, av entyp som man tillsätter då och då. Och i brist på andra direktiv för den gruppenbör vad som sagts här från nära nog aUa partier jag tror att de som fattashar samma mening visat att det inte finns något missnöje medupplysningstjänsten. Jag tror att om den fråga som restes iförvaltningsstyrelsen hade rests här i kammaren i stället, nämligen attupplysnlngstjänsten borde få de två nya handläggartjänster som man begärde ivåras - man har inte fått några nya handläggartjänster alls sedan 1968samtidigt som verksamhetsvolymen ökat med - skulle svaret inteha bhvit att man skuUe vänta med att tUlsätta tjänsterna i avvaktan på enutredning, som tydUgenskall ta mycket på sig och som efter fortfarande Inte harsammanträtt, utan man skulle sannoUkt ha gett upplysnlngstjänsten detjänsterna. är det emellertid gjort. Jag tycker att det var synd ochreserverade mig därför i förvaltnlngsstyrelsen mot att man förhaladetillsättningen av de nya tjänsterna. Efter den här debatten bör det dock intelängre finnas något utrymme ens för misstanken om att arbetsgruppen Inomförvaltningsstyrelsen kan komma fram med det som möjUgen har varitintentionerna bakom arbetsgruppens tillsättande: att begränsaupplysningstjänstens möjhgheter att verka. Hen i (fp): Efter hen Wärnbergsuttalande här är det alldeles klart att det han väntar på är dagens riksdagsbeslut.Arbetsgruppen har inte fått några direktiv. Om vi nu hypotetiskt gör detantagandet att utskottets hemstäUan på den här punkten blfahes - jag hoppasnaturhgtvis att reservationen bifalles, eftersom jag yrkat på det vilkaslutsatser för arbetsgruppens arbete drar då av tänktaställningstagande ? HenHENNINGSSON (s): Jag tror nästan att jag på frågatill skuUe kunna ge ett lugnande svar. Det finns faktiskt ett svarsom gavs . Den här frågan har nämligen bhvit en föyd av den motionsom jag egenthgen väckte vid riksdag, och då gavs svaret att denskulle behandlas I grundlagberedningen. Utskottetskrev då I sitt utlåtande på föhande sätt: "Det framstår för utskottet som angeläget att dessaohka vägar att tillföra sakbehandhngen av ärendena material och synpunkter nogauppmärksammas inom de skilda riksdagsorganen. att anhåller hos Kungl, Maj:t att motionerna1:96 och 11:137 överlämnas tUl grundlagberedningen för övervägande av den däriupptagna frågan om informationsbehov," Däri hgger svaret; att frågan redan är placerad hosgrundlagberedningen. Att nu väcka en motion som nära nog åren kopia avden som jag väckte är ingenting att fästa sig vid; det är bara attbeklaga att man saknar egen fantasi. Jag måste säga att det gläder mig att man1 dag har Intresse av den här frågan från så många partier och erkänner att den'är betydande och viktig. Min motion väckte för aU del Utet uppmärksamhet närden skrevs, men jag hade Inte väntat mig att så många av de ohka partierna skulle visa intresse för denna fråga; det visar dock att det har gått ettstycke framåt. Jag är inte övertygad om att den rätta modeUen skulle varaen förstärkning av vår utomordentliga upplysnlngstjänst. Jag anser att det härär specieUa frågor som hgger htet vid sidan om och man skah inte därvidlagräkna med att Inom sig eUer sin verksamhet kan anställa eUer ha fastknuten tlU sig den stora mängd av oUka experter som vi behöver. Jagmenar att det skulle skötas på ett något annorlunda sätt, och jag skaU medintresse ta del av grundlagberedningens förslagrörande dessa frågor. Jag har inget annat yrkande än om bifaU tillutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tlUdels utskottets hemstäUan, dels reservationen av herrar och iÅkersberga, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad.