prot · FU09105 · 1971-12-31 00:00:00 — Det gjorde inte jag, utan jag hemställde attjordbruksutskottet skuUe rekommendera att anta den överenskommelsesom träffades med jordbrukarna. Jag står för detta och har ingen som helstskyldighet att klara ut vad konsumentdelegationen skulle ha kunnat spara medsitt förslag. Mitt svar finns alltså i propositionen, som iSkegrie nu tUlstyrkt. Reglering av prisema på jordbmksprodukter, m. m. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle; Jag konstaterar med tiUfredsställelse attstatsrådet i sin replik när det gällde stimulansvärdet för mjölkförsörjnlngenlade in en välbehövlig reservation. var betydUgt mindresjälvsäker i denna fråga nu än i sitt förra anförande. Jag vill bara ha dettafastslaget till protokollet. Statsrådet vill inte ha någon blomma av mig, ochjag har kanske i och för sig inte anledning att ge någon mera. Det erkännandetvill jag i alla fall ge att det var tiUfredsstäUande att han i sitt senasteinlägg var litet mera realistisk. i Skegrie (c) kort genmäle: Jag tycker det var en mycket klok reträtt henstatsrådet gjorde . Han begärde dock ordet första gången, sade han, för attförsvara konsumentdelegationen. Det var därför han gick i talarstolen. sägerhan att han inte har någon anledning att försvara konsumentdelegationen, ivarje faU inte att motivera varför han skulle försvara den. Jag vill gärna ge mitt erkännande. Jag skall Inteöverlämna någon blomma. Om jag gör det brukar det vara blommor avkaktusarter. Sådana är inte så vänliga att komma nära, men om det någon gångspringer fram en blomma på en kaktus blir man utomordentUgt glad över den. Såbör nog herr statsrådet betrakta de blommor han får av oss en eller annan gång. Jag är mycket glad i kaktusar, även om deinte blommar, och jag tar gärna emot en sådan. Ingen kan väl ändå ha missförstått mitt första inlägg, dåjag säger att jag tycker det är orättfärdigt att angripa konsumentdelegationen.Den har till uppgift att företräda konsumenterna och gör alltså en bedömning avhur mycket den anser att konsumenterna skaU behöva betala. Den tillstyrker dåett visst belopp. Sedan är det ju regeringen som måste ta ansvaret och bedömaom man skaU ta hänsyn enbart till vad konsumentdelegationen sagt eller tahänsyn också tUl andra faktorer. Jag håller fast vid mitt försvar avkonsumentdelegationen. Det är inte bara dess rättighet utan också dessskyldighet att bevaka konsumenternas intressen. HenJONASSON (c): Jag är i stort sett nöjd med den proposition somföreligger. När jag säger detta, skall det absolut ses emot det faktiskaförhållandet att pohtiken har varit mycket hård emot det svenska jordbruket. En annan sak viU jag också klart och tydhgt säga ifrån:Den uppgörelse som ändå föreligger här ger mgalunda jordbrukarnainkomsthkstäUighet i förhållande tUl andra grupper. Att uppgörelsen kanaccepteras, och att många fortsätter med jordbruk trots hårda förhållanden,beror på andra faktorer än de rent prispohtiska. Jag skallinte utdela några blommor eller kaktusar, men jag viU ändå medtillfredsställelse konstatera den sinnesändring som skett hos regeringspartiet.Därest detta är den nuvarande jordbruksministerns förtjänst kan jag väl såsmåningom överlämna en blomma eller hknande. Hen i var förut inne på att det var vifrån de icke sociahstiska partierna som gjort en förändring så att vi kommitnärmare varandra. Jag vill bara till honom säga att den som vill läsa innantilloch läser jordbruksproposition måste väl ändå få klart för sig att detär regeringspartiet som ändrat sig. Den utveckhng som har skett och sker på produktionssidan,speciellt när det gäUer mjölken, kan bli rätt ödesdiger för landet, inte minstför konsumenterna. Jordbruket måste nu stimuleras på alla sätt om trendenbeträffande mjölkproduktionsmlnskningen skaU kunna ändras. Det måste ske genombättre priser men också genom att man får smidigare rationaliseringsstöd.Propositionens förslag om en översyn av rationaUseringsstödet är ett steg irätt riktning, och jag hälsar med tillfredsställelse att en sådan utredning kankomma tUl stånd. Men det är enUgt min mening inte riktigt tiUfredsstäUande attsmåbruket - som man i någon mån kan läsa ut ur propositionen - likväl kommeratt ställas utanför. Skall man kunna stimulera mjölkproduktionen framöver trorjag att man måste gå alla vägar, och då måste man också ta till vara demöjligheter som småbruket har att producera mjölk - det betyder rätt mycket närdet gäller marginalerna i den situation vi nu befinner oss i. Därför har jag tUlsammans med i Heden väckten motion, nr 1482, med detta yrkande. Det Innebär alltså att vi vill attnämnda utredning skaU se på möjUgheterna att även stimulera ett beståendesmåbruk. Utskottet har inte tUlstyrkt denna motion, och jag skall heUer inteställa något yrkande I den vägen. I ett särskilt yttrande har dock de icke sociahstiskapartiernas ledamöter i utskottet uttalat en förhoppning att de framtidabestämmelserna om ratlonahseringsstödet tiU det mindre jordbruket skall få envid tolkning. Jag viU bara konstatera att om vi skall kunna klaralivsmedelsförsörjningen, speciellt på mjölksidan, måste vi få ett rationaliseringsstödsom främjar aUa produktiva insatser inom jordbruket. Det nuvarande stödet äralltför stelbent. Jordbruksproduktionen är viktig för producenterna, men denär än viktigare för konsumenterna, och det kommer att visa sig alltmer I framtiden.Den hårda pohtiken har drivit ned mjölkproduktionen ganska starkt, och då sägerjordbruksministern att nu är tiden kommen när vi skall försöka vända detta. Föregen del vill jag säga att det hade bhvit betydhgt mer effektivt och betydhgtbUligare för hela det svenska folkhushållet om man förut hade drivit en mUdarepoUtik gentemot jordbruket. Då hade det varit betydhgt enklare att klara dessafrågor. har det bhvit mycket svårare. Vi skaU inte skriva någon verksamhetsberättelse här ,men vi kan få uttala vad vi tror om framtiden. Jag tror inte att dennauppgörelse kommer att innebära någon så förfärligt stor uppgång av mjölkproduktionen.Här får vi problem att brottas med . Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. I dettaanförande instämde i Heden, fröken samt herrar (samthga c). Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. , , och i i (s) kort genmäle: Det båtar ju föga att diskutera med herrJonasson om vem som har undergått en sinnesförändring. säger den läskunnige jag förutsätter att alla i denna kammare är det - kan gåtillbaka tiU handlingarna, aUtså tiU beslut, och se vad som skrevs då. Ja, , när vi träffade beslut ochunder förarbetena tlU detta ansågs det - för att det skulle vara möjligt attstödja producenterna av bl. a. mjölk - nödvändigt att bringa ned produktionenav denna produkt så att man slapp det tryckande överskott som man fickexportera med betydande förluster. Det var en av målsättningarna då. Vi harlyckats med det, VI har inget pristryckande överskott . Jordbrukarna som iprincip skaU betala förlusterna vid avsättningen på världsmarknaden behöverinte tänka på några sådana kostnader. Vi kan i stället använda 86miljoner kronor till att förbilUga bl a, mjölken för konsumenterna. Har vi, , ändrat vår uppfattning när detgäller rationahse-ringspoUtiken? Det vore intressant att höra om ,som tydligen är mera läskunnlg än vad han tror andra ledamöter av kammarenvara, kunde läsa upp vad som visar att vi så att säga har gjort en reträtt. Nå, , låt oss nu inte gräla om vem som hargjort reträtten. Låt oss slå fast, som vi gjort här tidigare, att vi medtillfredsställelse kan hälsa att vi har lyckats nå fram tUl en enighet och harfått bort dessa frågor ur den pohtiska stridshnjen. Jag skall gärna medge attden grupp av jordbrukare som bl. a. producerar mjölk kanske behöver ytterligareförstärkning, och jag tror att vi skall kunna lösa dessa problem, om viförsöker gå fram pä enighetens väg. HerrJONASSON (c) kort genmäle: Jag vill bara konstatera att enigheten välinte var så stor 1967, Då förelåg om jag minns rätt ett tjugotal reservationer. i säger också att vi har lyckatsminska mjölkproduktionen. Ja, jag måste konstatera att detta inte är någotförhållande att skryta över med hänsyn tiU de svårigheter vi kommer att få attklara dessa frågor . Mjölkproduktionen är ju en tung apparat som man Intehastigt kan ändra på. Trenden gick mot att aUt fler upphörde medmjölkproduktionen. Vi hade då ett överskott, men det fick vi acceptera ochförsöka se frågorna . Vidare frågar i : Vad har ändratsbeträffande rationahseringspolitiken? Men det är väl ändå anmärkningsvärt, herrPersson, att jag skall behöva konstatera att Norrlandsstödet märkbart harförbättrats i vad gäUer jordbruket. Det kommer också att bli en märkbarförbättring genom att det nuvarande rationaliseringsstödet skaU ses över förframtiden i syfte att skapa stöne möjligheter i detta avseende. Det måste väländå vara väsentliga förbättringar. HerrPERSSON i (s) kort genmäle: Jag har ingalunda skrutit över att vi kunnatpressa ned denna produktion, men det har ju varit så, , attjordbrukarna i princip skall betala de förluster som man gör på exporten avbl, a, smör. hade vi ett överskott av smör på omkring 30 000ton. Jordbrukarna måste alltså betala exportförluster av bl, a, smör. Vi resonerade så att det vore bättre att försöka bringaned produktionen så att den bara täcker vad vi behöver av dessa produkter påhemmamarknaden. Då skulle vi sUppa betala detta exportstöd. Jag vill minnas attdet gjordes uträkningar eller 1968, där man kom fram till att enjordbrukare som hade ett jordbruk på 4060 ha fick lägga ut föratt täcka de exportförluster som bl, a, gjordes på animalieproduktionen. När sedan tar upp Norrlandsstödet tycker jagatt skaU gå tiUbaka tUl handlingarna. Vi har nämligen sagtatt vi får pröva dessa frågor, bl, a. Nonlandsstödet, när vi ser vartutveckhngen går. Vi har tagit konsekvenserna av detta uttalande och fattatbeslut om ytterhgare stöd till det norrländska jordbruket. Så Ugger saken till,herr talman. Hen måste'ha läst alldeles på tok när han sett påmaterialet i denna fråga. Reglering av priserna på jordbmksprodukter. () kort genmäle: iSkänninge säger att jordbrukarna får betala exportförlusterna. Ja, vi vet juvilket system som råder i det avseendet, och jag skall nu inte gå in på detta.Men det finns väl andra faktorer, dumpingimport och annat som också har en vissinverkan i detta avseende. Vad som har den största inverkan är dock att rättmånga människor här i landet i ganska hög ålder har upphört med jordbruket. Viskall ha klart för oss att det också till stor del är därför som vi har fått enminskning av produktionen. Men det fel som de ansvariga här i harbegått är, att man inte har stimulerat denna produktion på ett sådant sätt attyngre människor intresserat sig för den. Det är därför vi nu går dennaödesdigra situation till mötes. HerrKRISTIANSSON i (c): Man kan väl säga att som så mångaandra, fastän kanske än mer accentuerat, förs debatten om jordbruksprisregleringenI elfte timme. Att det har bhvit faUet nu är inte så märkvärdigt.Förhandhngarna har ju varit långt utdragna, beroende på I första hand attskillnaderna mellan utgångsbuden varit stora. Det har självfallet tagit tid attkomma fram till någonting som är för parterna acceptabelt. Om jag säger att det här avtalet med hänsyn tiUsituationen är acceptabelt för jordbruket, så vill jag tillfoga att det ärdärför att vi från jordbrukets sida är mycket väl medvetna om den ram som vihar att röra oss inom med tanke på dels det samhällsekonomiska läget, dels denavtalskarusell som har snurrat under hela . Vi har sagt oss att omvi i någon mån kan medverka till att balansera förhållandet mellan Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. de övrigaavtalsslutande parterna genom att i förväg göra upp med statsmakterna omUvsmedelspriserna så skaU vi göra det. Vi har sagt oss detta väl medvetna omatt jordbruket ingalunda tjänar på den inflation som självfallet bhr en följdav en avtalsuppgörelse som Ugger alltför högt. Att vi har kunnat göra upp iförväg, ovetande om hur de stora avtalsuppgörelserna kommer att sluta, beror påatt det här avtalet kan karakteriseras som ett hängavtal tiU de övriga avtalengenom att det har konstruktionen med en inflationsregel som kompenserarjordbruket låt vara i en viss efterhand. Under debattens gång har det delats ut rosor åtjordbruksministern, under det att konsumentdelegationen har kritiserats. Detframstår kanske för den som inte är alldeles invigd i förhållandena som omjordbruksministern skulle i slutomgången ha gått jordbrukarna tUl mötes, medanhan däremot lämnat konsumentdelegationen åt sitt öde. Jag vill gärna säga i dethär sammanhanget att det är en feluppfattning. Det är ingalunda på det sättetatt jordbruket, trots vad jag sagt, är till freds med den häruppgörelsen. Men jordbruksministern gav ju i slutomgången ett besked att hitmen mte längre. Och det är ju departementschefens uppgift att ge tUl känna. Dåuppstår frågestäUningen för jordbrukets del - jordbrukarna är ju den part somär mest direkt beroende av att ett avtal kommer tUl stånd - om ändå inteförsiktigheten och klokheten bjuder att man accepterar ett dylikt bud, även omdet inte är i allo tillfredsställande, ty då har man ju ändå en rätt säkergaranti för att kommer att godta uppgörelsen. En sådan bedömningmåste jordbrukarna göra, och det har i slutomgången varit avgörande.Självfallet har konsumentdelegationen andra utgångspunkter för sinabedömningar. Jag viU säga detta som en förklaring, och jag vUl inomparentes tUlfoga att jag inte gått upp i talarstolen för att bedömajordbraksmlnistem eller ge några blommor. Ändå viU jag säga attjordbruksministern har fått ett besvärligt arv att förvalta men att hanförvaltat det utomordentligt väl, och det hoppas jag att han kommer att göra ifortsättningen också. Jag beklagar att konsumentdelegationen inte har kunnatacceptera den nivå som det här avtalet hgger på. Jag tror att delegationenskuUe ha gjort det om den i tillräckhg grad hade diskuterat Igenom dessaspörsmål med jordbrukets representanter. Så har inte skett. Man har Uksomdiskuterat i skilda rum, och då kommer man naturligtvis aldrig fram tillpudelns kärna vad är egentligen den rätta prisnivån? Jag önskar livhgt att mani högre grad skaU kunna komma tiU rätta med varandra I hknande situationerframöver. Jag är väl medveten om att konsumentdelegationen, inteminst i den situation som råder, ser som sin främsta uppgift attbevaka konsumenternas intressen, och de är naturhgtvis att konsumentprisernainte skall stiga eller i varje faU stiga så Utet som möjligt. Jag skaU inte tynga kammaren med några siffror, ty siffrorser ofta så konstiga ut när man får ner dem på jorden så att säga; detuttrycket kan man väl använda i detta sammanhang. Men om vi gör vissajämförelser både med kostnadsläge, löneutveckhng och omdlspositionen av arbetskraftresurseri samhäUet, tror jag, att vi skaU komma fram tUl dels att denna nivå Inte ärför hög, dels att den sannohkt måste höjas ytterligare. dels ocksåtUl att det icke är jordbrukets andel i konsumenternas kostnader som så attsäga bringar konsumenterna i ekonomiskt avseende på knä i dagens och framtidenssamhäUe. Det är känt i varje fall för konsumentdelegationen attbakom mjölkprlsresonemanget har legat mycket noggranna kalkyler om vad detkostar att producera mjölk I stora och rationella besättningar. Man har rörtsig med 40-60 kor, och det må vara tUlfredsstäUande med tanke på att det storaflertalet besättningar ligger långt under. Man har då funnit att kostnadenligger ungefär vid det slutpris som vi kommer fram tUl när hargått. Men kom ihåg att man då räknat med en arbetskostnad på ungefär I 5 kronori timmen. Vi vet att det har slutits ett avtal i detta land - jag nämner detför jämförelses skull - innebärande att strängt taget inget arbete på denoffentUga sektorn göres , alltså det lägst betalda. Jagvill ändå påstå att de människor som skall sköta dessa40-50-60-korsbesättningar gör ett mycket mer ansvarskrävande och tungt arbeteän vad många inom de här åberopade grupperna gör. Det leder fram tUl att de harrätt att ställa större krav på inkomst för sitt arbete. Redan härmed är dennakalkyl inte hållbar ens med de priser vi här diskuterar. Vi måste ändå räknareahstiskt, ty den tid är förbi då jordbruket kan som någon sade leva påhusröta. Den tiden är också förbi då vi hade en arbetskraftreserv i jordbruketsom var kvar bara för att det inte fanns något annat att göra. Någon sade att vi har 80 000 mjölkproducenter i dettaland. Siffran är ständigt sjunkande, men jag nämner den, ty jag tror att den äranvändbar. Jag vet inte hur många jordbrukare vi har . De är väsenthgenfler än mjölkproducenterna, men låt säga att det är ungefär dubbla antalet,kanske 150 000-160 000 människor. Vi diskuterade i den allmänna ekonomiskadebatten samhällsutvecklingen framöver, och det slogs fast att den offentUgasektorn i detta land kommer att öka med 175 000 tiänster . Om man stäUer fakta som dessa i relation till varandra kan det ingalundavara oöverkomUgt för den svenske konsumenten att betala en rimlig löneinkomsttUl de kanske hundratusen människor som kommer att vara sysselsatta inomjordbruket. Jag tror att det finns anledning att också göra dessa reflexioner.Om man hade gått till botten med denna problematik, skuUe kanskekonsumentdelegationen ha kunnat rucka sig från den position man intagit. Jag anklagar Inte konsumentdelegationen, jag har tidigaresagt att konsumentdelegationen har den uppgiften, men jag tror att det voremycket värdefullt om vi kunde diskutera igenom problemen ytterhgare. Jag vill herr talman, göra en mycket hastig bedömning avsubstansen i den här uppgörelsen. Man skaU komma ihåg - ingen har sagt dettidigare, möjligen var i Skegrie inne på det - att i dessa någotöver för Ugger inflationskompensation.Det är alltså fråga om I rätt hög grad en återställning, och den direktaförbättringen är väsentligt mindre än totalbeloppet. Jag tror att det bör sägasi sammanhanget. Det har sagts att vi inte skaU gräva I vad som varit. Detkanske vi inte skaU göra, men jag tror ändå att kammaren tål att höra någontingom det Reglering av priserna pä jordbmksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. förflutna- i varje fall kan det vara nyttigt för de nya ledamöterna. Jag tror det varherr i som sade att den enighet som råder var glädjande attkonstatera med hänsyn till den bombastiska propagandan 1967, som var så attsäga ett övertramp eftersom politik och målsättning har fuUföljts. JagvUl bara fråga i : Var målsättningen för socialdemokratinverkligen att vi skulle göra dessa prishöjningar på exempelvis mjölken som nuär nödvändiga? Målsättningen var ju i stället att vi med den nyajordbrukspoUtiken skulle kunna sänka Uvsmedelspriserna framför aUt på mjölken,där vi t. o, m, hade en programmerad sänkning. Ingen är gladare än jag för attvi har kommit ur återvändsgränden, men jag tycker det är htet övermaga att säga att detta är en fullföljning av målsättningen. Det är det inte. Sedan kan man naturligtvis resonera som här har gjorts,att det var nödvändigt för oss att gå igenom denna eklut för att komma framtill en situation där det är möjUgt att höja mjölkpriset. De som hade ansvaretför utredning borde nog kunnat skymta vad som skulle komma att händaoavsett om man framtvingat en sänkning av lönsamheten eller ej. Faktum är juatt vi hade fått denna utveckling i fråga om mjölken I alla fall - låt vara attden kanske Inte hade blivit så kraftig. Men därmed hade sannolikt ingen skadavarit skedd. Om jag får polemisera mot jordbruksministern på en punktvill jag hävda att när vi kom överens om att 50 miljonerkronor skulle betalas ut av statsmedel för utslaktning av kor var det inte föratt vi därmed skuUe få fler kor utslaktade utan för att vi visste att med denprissättning som vi hade på mjölken skuUe kor ändå komma att slaktas, och detskuUe förorsaka jordbrukarna stora förluster. Det var dessa förluster som vikom överens om att ersätta. Det är Utet skiUnad på vad som är orsak och vad somär verkan. Jag vill sluta med vad jag började med: Jagtror att jordbrukarna med hänsyn till situationen är till freds med denuppgörelse som har träffats och med att denna uppgörelse också sträcker sigöver en så som ; om det är någon näring som behöver arbetaunder långsiktiga och betryggande förhållanden är det självfaUet jordbruket.Den något avspända debatt som har förts i kammaren och den debatt somhar förts i jordbruksfrågan under hela denna vinter är kanske ingen garantiför men inger i varje fall förhoppning om att jordbruksfrågorna även ifortsättningen skall kunna diskuteras i en lugn atmosfär och i störresamförstånd än som varit faUet, HerrPERSSON i (s) kort genmäle: Jag har självfallet Inte anledning attpolemisera mot i Harphnge hovsamma anförande. Han frågademig emeUertid om vi 1967 hade som målsättning att vi i dagskuUe höjamjölkpriset med . Nej, , det hade vi inte; vi räknadeinte då på hur mycket vi skulle höja de ohka produktpriserna I ören.Målsättningen var ju då att vi skulle eftersträva en produktion som tiU täckte vår konsumtion. Vi sade att om produktionen underskred dennagräns fick åtgärder vidtas för att vi så att säga icke skulle bliunderförsörjda. Kommer den situationen att uppstå i fråga om mjölken får vi alltså se till att det icke bUr brist på den varan. i Harphnge (c) kort genmäle: Hentalman! Får jag ta anförande som ett erkännande av att 1967 årspolitik kan bh dyr för konsumenterna? i (s) kort genmäle: Jag kan bara säga att vi är eniga iutskottet, och det har säkert i Harphnge sett. Utskottet harenhälhgt skrivit: "Enhgt utskottets uppfattning Ugger de framlagdaförslagen I allt väsentligt i Unje med de principer för prissättningen och prisregleringensallmänna utformning som fastställde ," Till vill jag säga, när jag ändå har ordet,att det kanske vore bra om läste i handlingarna htet ytterUgare, Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m. FruLINDBERG (s): Jag ber kammaren om tillgift för att jag så här tar tiU orda, men konsumentdelegationen har varit föremål för en uppmärksamhetsom, om man vill tolka den välvilhgt, kan sägas vara smickrande. Jag tänkteinte säga någonting, eftersom jordbruksministern så vältahgt har förklaratkonsumentdelegationens ställningstagande, men i Harphngeinlägg på den punkten har gett mig anledning att begära ordet ändå; jag tiUhörju konsumentdelegationen. Det är väl inte så vattentäta skott mellan de rum där visitter när vi diskuterar i konsumentdelegationen och i jordbrukarnasförhandlingsorganisation, utan vi har haft vissa kontakter. Jag vill hävda attkonsumentdelegationens ställningstagande har gjort effekt och varit avbetydelse för konsumentema. Det är också konsumentdelegationens uppgift att slåvakt om konsumentintressena. Att det sedan finns en skillnad mellan jordbruksministernsbud och det som vi ansåg oss kunna acceptera finner jag inte aUs märkvärdigt.Vid vår granskning har vi ju, vilket jordbruksministern har betonat, sett tillvad vi anser att konsumenterna kan orka med. Man har talat om att det är så mycket som försvinner genommellanhänderna, och detta är riktigt. Det är emeUertid skäl att erinra om attjordbrukarnas ekonomiska föreningsrörelse distribuerar så pass mycket avjordbruksprodukterna att en del av pengarna ändå stannar hos jordbrukarnas egnaorganisationer. Konsumenterna har inte sagt någonting om det, men jag tyckerdet är riktigt att påpeka det. Jag skall inte blanda mig i debatten om 1967 årsjordbruksuppgörelse, för den frågan behärskar jag nog inte till fullo. Men jagvill ändå påminna om att konsumtionsvanorna har förändrats så kolossalt att detkan vara en del av anledningen till att prissänkningar som man trodde på intehar blivit aktueUa. Vi hade ju den förestäUningen att man skulle kunna betalaett högre pris för smöret, men folk har helt enkelt inte fortsatt att konsumeraden varan i samma utsträckning som förut. Konsumtionsförändringen har alltsåsin betydelse. Jag har inte velat uppfordra någon tUl att förlängadebatten, men jag står helt för det beslut som konsumentdelegationen harfattat. Reglering av priserna på jordbmksprodukter, m. m.