prot · FU0987 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är min förhoppning att finansministern skall tillfredsställa ossmed att åstadkomma en sådan utredning. Därför nöjer jag mig med att yrka bifalltiU de två reservationer som här föreligger. HenEKSTRÖM (s): Som framgått av de föregående anförandenaföreligger här två reservationer. För den ena står moderater och folkpartisteri utskottet och den gäller den kreditpolitiska beredskapslagstiftningen. Denandra är en gemensam borgerlig reservation, och den gäller frågan om jordbruketskall särbehandlas i kredithänseende jämfört med de flesta andra näringar. Jagskall inte ta alltför mycket av kammarens tid i anspråk, men jag vill ändåuppehålla mig något vid den kreditpolitiska beredskapslagstiftningen. Det är värt att notera att moderater och folkpartister iutskottet inte har fullföljt moderatmotionen av i m. fl,om att avslå förslaget om en förlängning av ränteregleringslagen. Det blevtydligen htet för mycket för i utskottet.Utskotts-minoriteten är heller inte lika bestämd som motionärerna i fråga omUkviditets- och kassakvotslagen samt placeringskvotslagen. Man nöjer sig medatt begära ett påskyndande av den aviserade översynen. mokrater och centerpartisterna föreslår bifaU tillpropositionen om förlängning av lagen . Moderater och folkpartisteranser att en förlängning är helt befogad, men de anser att är orimligtlång tid. Jag hade väntat att vi i utskottet möjligen skulle hakunnat komma överens på denna punkt, men det var tydligen absolut nödvändigtmed en reservation. Efter den här tunna reservationen är det väl ingen vettigmening med att vi nu tar upp en diskussion i själva sakfrågan, VI är överens omatt en översyn kan behövas av lagstiftningskomplexet. Låt oss dock vänta tillsdenna översyn är klar så får vi se vad som döljer sig bakom ochfolkpartisternas markering av krav. Låt mig emellertidpoängtera att vi för vår del är övertygade om att en arsenal av kreditpolltiskberedskapslagstiftning behövs också . När det sedan gäller jordbrukets kreditfrågor har vi iutskottet noterat med vilken kraft våra centerpartistiska vänner såväl imotionerna som vid behandlingen i utskottet hävdat behovet av krediter tilljordbruket för att därigenom främja en snabb rationalisering.Rationaliseringsverksamheten inom jordbruket går sålunda enligt centerpartietsbedömning ingalunda för snabbt utan för långsamt. Jag vUl för min del och alla socialdemokrater i utskottet håller med om det - ta det som etterkännande från sida att beslut var ett bra beslut. Det är ofrånkomligt att en kreditåtstramning påverkarmöjligheterna att låna pengar, och det är dit den syftar. Men ju fler undantagman gör, med desto större kraft drabbas andra sektorer. Ingen sektor har juvarit opåverkad av den kreditpolitiska åtstramning som vi haft 1970 i syfte attbegränsa prisstegringar och värna valutareserven. Jag tror inte att jordbrukethar drabbats hårdare än andra sektorer - det är kanske snarare tvärtom. är denna diskussion i dagens läge litet föråldrad.Bankerna har fått lösare tyglar och krediterna flyter lättare än vad de gjordenär de här motionerna skrevs. Men diskussionen har ju ändå sitt berättigande omman ser frågan på . Det blir väl fler tillfällen då vi måste stramaåt krediterna för att inte råka in i svårigheter. Med dessa ord ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Ändring i likviditets- och kassakvotslagen, in. HenKRISTIANSSON i (c): Jag begärde ordet därför att ta mitt yttrande som ett erkännande av att jordbrukspolitikskulle vara riktig. Jag tror, , att det är alldeles fel att blandaihop dessa saker. Det skulle emellertid ta att närmare gåin på detta. Om man säger att jordbruket har kreditsvårigheter i dagoch om man vidare säger att det är rimligt att lätta dessa svårigheter inteminst därför att man 1967 både gav löften och ställde krav i jordbrukspolitiskasammanhang, då kan detta inte på något sätt vara detsamma som att erkänna attdetta beslut är riktigt i alla lägen. Jag tror alt man kan konstatera att det inte gått att följa upp Nr 87 ambitionerna. Sedan må mannaturligtvis fördela ansvaret för detta både Fredaeenden på utformningen av 1967 årsjordbrukspolitik och på kreditrestriktioner- 14 maj1971 na. En del faller dock säkerligenpå kreditrestriktioner. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna A och B Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 21 punkterna A och B röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifalUt reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan hen iHarplinge begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 21 punkten C röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 12 Meddelande angående reviderad ärendeplan 64 Herr tredje vice talmannenmeddelade att tUl kammarens ledamöter nuutdelades en reviderad preliminär ärendeplan för behandling i kammaren avutskottsbetänkanden under återstoden av vårsessionen 1971. § 13 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 22 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:102 med förslag till lag om ändringi lagen (1934:437) för riksbank jämte motion. Utskottets hemställan bifölls. Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt § 14 Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 24 i anledning av Kungl. Majts proposition 1971:84 angåendeändrade regler för utbetalning av kommunalskatt jämte motion. Maj:t hade i propositionen1971:84 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför föreslagit att antaga vid propositionen fogadeförslag till 1, lagom ändring ikommunallagen (1953:753), 2, lag om ändringi kommunallagen för (1957:50), 3, lag om ändringi landstingslagen (1954:3 19), 4, förordning omändring i förordningen (1948:766) angående taxering och debitering av skattvid ändring i eller ecklesiastik indelning m, m, I propositionen hade föreslagitsändrade regler för utbetalning av kommunalskatt. Ändringen medförde ökadeförskottsutbetalningar till kommuner med befolkningsökning. En ökad utbetalningpå ca beräknades ske till i huvudsakinflyttningskommuner, I motionen 1971:1409 av herrEriksson i Bäckmora hade hemställts att beslutade att de ipropositionen föreslagna nya reglerna beträffande utbetalning av kommunalskattskulle omfatta såväl borgerliga primärkommuner och landsting som kyrkUgakommuner. A, attriksdagen skulle antaga de vi propositionen 1971:84 fogade förslagen till 1. lag om ändringi kommunallagen (1953:753), 2. lag om ändringi kommunallagen för (1957:50), 3. lag om ändringi landstingslagen (1954:319), 4. förordning omändring i förordningen (1948:766) angående taxering och debitering av skattvid ändring i eller ecklesiastik indelning m. m., B. att skulle avslå motionen 1971:1409. Reservation hade avgivits av herrar (). BurenstamLinder (m), i (c), Fågelsbo (c) och i (fp), som 3 protokoU 1971. den statliga avräkningen tiU kommunerna av uppburenkommunalskatt ansett att utskottet under B bort hemställa, att med bifall till motionen 1971:1409 för sindel skulle antaga av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i lagenom församlingsstyrelse (1961:436). Herr finansministern , sommeddelat, att han i samband med behandlingen av förevarande betänkande ämnadebesvara () framställda interpeUation, nr 74,angående deii statliga avräkningen till kommunerna av uppburen kommunalskatt,erhöll ordet och anförde; har frågat mig, om jag är villigatt medverka till en successiv övergång till en snabbare avräkning tillkommunerna av kommunalskatten och en gottgörelse åt dem för ränteförlusterna. Regeringen gav i uppdrag åt en särskUdkommitté med parlamentarisk representation, kommunalskattekommitté,att se över nuvarande ordning för utbetalning av kommunalskatt. Kommittén haringående penetrerat de olika problemställningar som är aktuella i dettasammanhang. I sitt betänkande som avlämnades har kommittén förordatendast en begränsad omläggning av nu gällande system, vilken skulle medföraökade förskottsutbetalningar av skatt till kommuner med befolkningsökning. Remissinstansernahar med något undantag ställt sig bakom kommitténs förslag. I propositionen (nr84) till årets riksdag har regeringen förordat att förslaget genomförs fr. o.m. 1 propositionen har jag utvecklat min aUmänna syn på metoderna för utbetalningav kommunalskatt. Bortsett från en särskild punkt, som inte har samband med deav interpellanten behandlade frågorna, har finansutskottet enhälligt tillstyrktpropositionen. HerrHÖRBERG (fp): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min interpeUation. 1 detta hänvisade finansministern, som vi hörde,till kommunalskattekommitté och tUl propositionen. Svaret innebar intenågon överraskning när man hade läst den . När jag framställde min fråga hade jag den förhoppningenatt den i någon mån skulle kunna förmå statsrådet att gå litet längre när detgäller att få en rimlig lösning på problemet om skatteavräkningen - litetlängre än vad kommunalskattekommittén hade föreslagit. I min interpeUation nämner jag tre nackdelar förkommunerna, nämligen: Förskotten är för låga. Kommunerna fårinte någon räntekompensation för de pengar som de ligger ute med. Vissa remissinstanser har särskilt angripit den senautbetalningen av slutavräknings beloppen. Länsstyrelseni säger med instämmande i vad landstingetoch har sagt; "Det får anses riktigt att enavräkningsskuld likvideras så snart den kunnat till sitt belopp Även I framhåller att det måsteanses som ett berättigat krav av kommunerna att eftersläpningen för de slutligaavräkningarnas utbetalning regleras så snart saldot kan beräknas. Förnärvarande poängterar man i utbetalas sista delen av slutavräkningenmer än efter det att beloppet blivit känt. , slutligen, säger i sittremissvar: "Som en första åtgärd i syfte att avkorta eftersläpningen bören översyn av utbetalningsterminerna för avräkningsbelopp ske." viU jag helt instämma med finansministern och likaledesmed flera av remissinstanserna i att frågan om skatteavräkningen är ett omfattandesamhällsekonomiskt problemkomplex. Det eftersläpande beloppet rör sig om nettoca 2,4 miljarder. Hela frågan får därigenom betydelse för kommunernaskreditförsörjning och därmed för den samhällsekonomiska avvägningen avexpansionstakten hos kommunerna och hos andra "kapitalkonsumenter".Det hela är ett problem med statsfinansiella aspekter av icke oväsentligstorleksordning. Vad som föranlett min interpeUation är att dettabetydelsefulla statsfinansiella problem regleras genom en kameral avräkningsrutinsom från början inte konstruerats för ett så ansvarsfullt ändamål. Riktigarevore enligt min uppfattning att skatteavräkningen betraktades såsom enavräkningsrutin mellan två kreditinstitut vilka som helst och att statsfinansiellaingripanden i relationerna mellan staten och kommunerna skedde efteröverväganden i varje särskilt fall. Som jag ser det hade det varit önskvärt om systemet förutbetalning av kommunalskatt hade blivit ytterligare utrett med syfte att finnaen metod för en successiv jag betonar successiv avveckling av helaeftersläpningen i den takt som det statsfinansiella laget medgiver. Vi får nu hoppas att det beslut som vi fattar här ienlighet med propositionen ger de mest ansträngda kommunerna viss avlastning,som finansministern nämnde i sitt interpellationssvar. Efter någon tids erfarenhetkan det finnas anledning att pä nytt överse problemet i dess helhet. Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt I dettaanförande instämde (). Hen (): Sedan det mera omfattande problemet har behandlats skalljag ta upp finansutskottets betänkande nr 24. Där gäller det att ta ställningtill proposition nr 84, som avser ändrade regler för utbetalning avkommunalskatt i form av ökade förskottsutbetalningar till kommuner medbefolkningsökning. Varje förbättring i fråga om utbetalningen till kommunernaav de skattemedel som staten tar hand om och behåller ärsjälvklart att hälsa med tUlfredsställelse, Särskilt gäller detta för sådanakommuner som genom stark befolkningsökning får speciella problem genom alla deutgifter som sådana kommuner har innan de hinner få de skatteintäkter somföljer av den ökade befolkningen. Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt Man har i förslaget begränsat sigtill att bereda möjlighet till en ökad förskottsutbetalning till den borgerUgakommunen och har inte tänkt sig att detta skulle gälla även den kyrkligakommunen. i har vid remissbehandlingen ansett borde ha enhetliga bestämmelser för den borgerliga och den kyrkligakommunen i fråga om en sådan förskottsutbetalning. Samma ståndpunkt intar ocksåSvenska kyrkans , som ansluter sig tiU en sådanordning att också den kyrkliga kommunen skulle få del av de här förskottsutbetalningarna. Reservanterna har ansett att man borde följa den linje somhar framkommit i yttrande och som är fullföljd i en motionav i Bäckmora. Jag vill särskilt understryka, att om vi skallkunna ge den kyrkliga kommunen möjlighet att planera på ett Uknande sätt somden borgerliga i samband med befolkningstillväxten i kommunerna, bör dennautbetalning av skatt också avse den kyrkliga delen. Jag ber, herr talman, att i anslutning till denna motionfå yrka bifall till reservationen av m. fl. Jag behöver inteytterligare orda, ty här har framkommit tillräckligt tydliga synpunkter på vadsaken gäller. Hen i (m): Det har redan framförts starkt vägande skäl i dennatalarstol för att församlingarna i de områden i landet där man har en starkbefolkningsökning är i lika stort behov av att få del av förskottsbetalningarsom de borgerliga kommunerna. Med hänsyn till detta ber jag, herr talman, attfå yrka bifall till den reservation som finns vid utskottsbetänkandet. HerrJANSSON (s): Jag konstaterar inledningsvis attfinansutskottet är fuUt enigt i huvudfrågan, nämligen att yrka bifall tillKungl. Majts proposition nr 84 angående ändrade regler för utbetalning avkommunalskatt. Vad vi däremot inte är fullt eniga om är den fråga som härberörts av reservanterna, att man skulle utvidga dessa regler att gälla ävenför församlingarna. och i har framförtargument för att det skulle finnas Uka vägande skäl i detta fall. Jag kan för min del inte instämma. Skälen till attutskottet inte har kunnat tUlstyrka denna motion är flera. Framför allt visardet sig ju att församlingarna i kommuner med stark befolkningstillväxt inte harpå långa vägar de problem då det gäller att finansiera sina investeringar somman har i de borgerliga kommunerna. Den utredning som legat till grund för detförslag haft att ta ställning till har också varit fullt enig på dennapunkt, I denna utredning har suttit två värderade ledamöter av kammaren, herrPalm och , och de har inte haft någon annan mening i detta avseende. Utredningen konstaterar att eftersläpningen av inkomsternainte får samma konsekvenser för församlingarna som för kommunerna. beror huvudsakligen på att församlingarna inte har denstora utgiftssida att klara upp som kommunerna har. Man påpekar också att enkraftig befolkningsökning i församlingarna inte medför samma krav på omedelbarainvesteringar som gäUer för kommunerna. Utredningen framhåller att det tvärtomär de stora och expansionskraftiga församlingarna som har den bästa ekonomin.Det är de små utflyttningsförsamlingarna som har den högsta utdebiteringen. Detta belyses bl. a. av att församlingarna i Stockholmslän i genomsnitt har en utdebitering av per skattekrona, under det attmotsvarande utdebitering på är . Även om man ser påförhållandena inom länen och kommunerna finner man att utdebiteringengenomgående är lägre i de stora, expansiva församlingarna och högst i de små.Låt mig ta ett exempel ifrån . Där visar det sig att ,och aUå expansiva kommuner -har utdebiteringar på 50, 60respektive , medan de små församlingarna och harutdebiteringar på respektive per skattekrona. Denförsamling i riket som ligger högst i utdebitering är inte någon stor ochexpanderande församling, utan återfinns i en avfolkningsbygd. Det är Långlöt iBorgholms kommun, där man har en utdebitering av hela perskattekrona. Med utgångspunkt vad utskottet för sin del har anfört ochde siffror som jag här pekat på, finner jag inte någon anledning för riksdagenatt utsträcka denna reform i fråga om utbetalningen av kommunalskatt även tUlförsamlingarna. Jag yrkarbifaU tUl utskottets hemställan. Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt i (m) kort genmäle: Det är alldelessjälvklart att de kyrkliga kommunerna, som rör sig med betydligt mindre belopp,.inte kan ha i pengar räknat precis lika stora behov som de borgerliga kommunerna.Men vad som är angeläget för de nya stora bostadsområdena är att den kyrkligaverksamheten också kan starta i den takt som det sker inflyttningar till dessakommuner. Jag tror det är ett samhällsintresse som är av utomordentligt storbetydelse. Med hänsyn till detta, herr talman, vidhåller jag mitt yrkande ombifaU tUl reservationen. HerrLÖFGREN (fp) kort genmäle: talade om att det fanns kommunersom hade väldigt hög kyrkoskatt och att det var utflyttningskommuner. Jag ärmedveten om att vi inte löser deras problem i detta sammanhang, men det är juganska betecknande att när talade om hur bra de hade det ställthär i så är det just i som yrkaratt man med hänsyn tiU enhetligheten borde ha samma bestämmelser för denkyrkliga och den borgerliga kommunen. Därefter viU jag säga att det har framskymtat i olikasammanhang att om man inte har pengar i den kyrkliga kommunen så gör detingenting om den får vänta med att bygga kyrkor och lokaler för ungdomsverksamheto. Det är inte Uka angeläget som att göra investeringarna i den borgerUgakommunen. Den som har den aUra minsta erfarenhet av vUken Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt glädje ochnytta samhället har av att det finns verksamhet inom kyrklig ram, som tar handom ungdomen och på det sättet hjälper samhället att få ordnade förhållanden idessa nyplanerade områden, är helt säkert fullt på det klara med attförsamlingarna icke bör uppskjuta att göra sådana investeringar. Gör man detkanske den borgerliga kommunen sedan får betala väsentligt större kostnader föratt reparera de skador som uppstår i dessa nya områden genom att man inte i tidtar hand om ungdomen där. Hen () kort genmäle: Det är väl inget tvivel om att de kyrkligakommunerna har betydligt bättre möjligheter att ta emot en ökad inflyttning avmänniskor. Som regel har man väl en överkapacitet i alla fall, , dådet gäller kyrkobyggnader m. m. så att man inte på samma sätt som de borgerligakommunerna försätts i svårigheter när man hastigt skall göra nyinvesteringar dådet gäller skolor, gator och vägar och andra ting. Sedan är det givetvis fråga om hur man prioriterar olikauppgifter. Någonstans kanske man anser att det är angelägnare att bygga enkyrka än att bygga ut barndaghem, ålderdomshem, lekskolor m. m. Men det är denprioriteringen som får ske ute i de enskilda kommunerna. Beträffande de skatter som tas ut så vet vi att kommunerna1968 hade skatteinkomster på 10 390 miljoner, landstingen 4 165 miljoner ochförsamlingarna hade 636 miljoner. Det gör i procent 68,4 för kommunerna, 27,4för landstingen och endast 4,2 för församlingarna. Detta visar att det är en mycket Uten sektor som viegentligen diskuterar här. Det skulle säkerligen betyda mycket litet ipraktiken om trots aUt skulle besluta på det sätt som reservanternahär vill. Jag är övertygad om att det riktigaste är att man får enrimligare och tidigare utbetalning av skattemedel till kommuner som expanderarkraftigt och då särskilt till den borgerliga kommunen. Jag yrkar fortfarande bifall tUl utskottets hemställan. HerrLÖFGREN (fp) kort genmäle: Några få ord med anledning av att herrJansson sade att han var säker på att de kyrkliga kommunerna har större möjligheteratt ta hand om även utvidgning i samband med inflyttning. Om det bildas en helt ny stadsdel ett område med kanske5 000, 10 000, 15 000 eller 20 000 nya invånare - hjälper det inte så särskUtmycket om man har tillgång till en kyrklig ungdomssamlingslokal i en helt annanstadsdel. Det är angeläget att man verkligen har möjlighet att ordna dennakyrkliga verksamhet i centrum av det nya område som bygges upp. Man skall intekomma med lokalerna först efteråt. Hade det varit så, , att vi hade velat säganej till förbättrade möjligheter för den borgerliga kommunen och bara hadetryckt på den kyrkliga kommunens krav, skulle jag ha förstått att det här kundevara fråga om en prioritering mellan det ena och det andra. Men det är inte detfrågan gäller. Vi begär att också den kyrkliga kommunen i detta sammanhangskall få liknande möjUgheter som den borgerliga kommunen att planera ochutbygga sin verksamhet. () kort genmäle: Det är ändå behovet som skall vara avgörandehär. Om man tar del av de uppgifter om vad kyrkan kostar som lämnas i denutredning som avlämnats av beredning kyrkastat, finner manatt de kyrkliga församlingarna i förhållande till de borgerliga kommunerna haren utomordentligt god likviditet, och de har det gott ekonomiskt ställt.Utredningen visar bl. a. att församlingarna skattefinan-sierar sina utgiftertill mellan . Jag undrar hur många borgerliga kommuner somorkar med det . Jag tycker att det är just denna avvägning som är viktig.Visst kan det, som säger, vara mycket angeläget att skaffaungdomslokaler, men det är ju också i stor utsträckning en primärkommunaluppgift. De borgerliga kommunerna satsar mycket på detta. Jag tror därför attdet är viktigast att för de borgerliga kommunerna få till stånd denna ändring ifråga om utbetalningen av kommunalskattemedel. Ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt Det är onekligen mycket intressant att lyssnapå den debatt som förs . och i har tagitupp frågor som Ugger i periferin av vad utredningen egentligen har sysslat med.I utredningens direktiv sades egentligen ingenting om att den skulle gå in påskatteåterbäring för församlingarna. När vi i det gamla bankoutskottetbehandlade den socialdemokratiska motion som har resulterat i ett regeringsförslagmotarbetades vi mycket energiskt av de borgerliga. Jag minns inte om jag dåhade mitt emot mig vid bordet. var inte där mendäremot några av hans partivänner, och de var energiska motståndare till denmotion som vi fick igenom vid riksdag. I motionen talade vi om att vi viUe underlättakreditförsörjningen för de hastigt växande kommunerna och åstadkomma ensnabbare utbetalning av kommunalskattemedel. Motionen hade väckts avsocialdemokrater i och i Göteborgs- och . Motivet var ett rent rättvisekrav. Vi påpekade i motionenatt expansionskommunerna fick dra på sig mycket betungande kostnader för attklara den kommunala servicen för de nyinflyttade innan dessa kommuner kundepåräkna skatteinkomster från de nyinflyttade. Som också påpekas i utskottets utlåtande, vareftersläpningen hela . Vad detta betyder vetvarje kommunalman. Flera möjligheter diskuterades i motionen: snabbareutbetalningssystem, expansionslån till de hastigt växande kommunerna ochinvesteringsavgift för de företag som avsåg att lokalisera sin verksamhet tiUde hastigt expanderande kommunerna.