prot · FU09148 · 1971-12-31 00:00:00 — 3. att med bifall till propositionen 1971:139 iifrågavarande del a) bemyndigadeKungl. att inlösa stamaktierna i centrala restaurangaktiebolagsamt överlåta dem tiU , b) bemyndigadeKungl. att godkänna ändringar i bolagsordningen för centralarestaurangbolag enligt vad som förordats i propositionen, a) med bifall tillpropositionen 1971:139 i ifrågavarande del och med avslag på motionerna1971:1576 och 1 971:1 577, i vad avsåg mvesterings-anslag, tiU Förvärv ochteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget på tilläggsstat I tillriksstaten för /72 under fonden för statens aktier anvisade ettinvesteringsanslag av , b) med bifaU tiUpropositionen 1971:139 i ifrågavarande del och med avslag på motionerna 1971;1576 och 1971:1577, i vad avsåg garanti för lån, bemyndigade fullmäktige iriksgäldskontoret att ställa garanti för lån tUl Svenska utveckUngsaktiebolagetintiU ett belopp av jämte ränta, c) skulle avslåmotionen 1971:1577 i vad avsåg kapitaltiUskott tiU , d) skulle avslå motionen 1971:1576 i vad avsåg utredningom . Reservation hade beträffande Svenska utvecklingsaktiebolagetavgivits' De statliga företagens verksamhet, m. m. av herrarHovhammar (m) och Clarkson (m), vUka ansett att utskottet under 4 bort hemställaatt a) med bifaU tiUmotionen 1971:1576 och i anledning av motionen 1971:1577 i ifrågavarande delskulle avslå propositionen 1971:139 såvitt den gällde anslag tiU förvärv ochteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget, b) med bifall tUlmotionen 1971:1576 och i anlednmg av motionen 1971:1577 i ifrågavarande delskuUe avslå propositionen 1971:139 såvitt den gällde bemyndigande att stäUagaranti för lån till , c) skulle avslåmotionen 1971:1577 i vad avsåg kapitaltillskott tUl , d) skuUe bifalla motionen 1971:1576 i vad avsåg utredningom Svenska utveckUngsaktiebolaget. I detta betänkande behandlades motionen 1971:103 av m. fl. (fp), vari underhänvisning till motiveringen i motionen 197 1:86 hemställts, såvitt nu var ifråga, att i skrivelse till Kungl. Maj;t skulle anhålla att förslagframlades till former för vidgad insyn i de statliga bolagen, motionen 1971:439 av i m. fl. (m), motionen1971:440 av i m. fl. (m), motionen1971 ;1086 av i KU m. fl. (fp), motionen 1971:1089 av i m.fl. (c),vari hemställts att i skrivelse tiU Kungl. Maj;t skuUe hemstäUa omutredning och förslag syftande till en utvidgning av systemet medrepresentation från vid bolagsstämmor i statsföretag i enUghet medvad som anförts i motionen samt motion 1971:1097 av m. fl. (fp), såvitt nuvar i fråga. Yrkandet i motionen 1971:103 avsåg också former för vidgadinsyn i de kommunala bolagen och stiftelseföretagen. 1 denna del hade motionenöverlämnats tiU , som behandlat den i sitt betänkande1971:41. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:103, såvitt den gäUde former för insyn i statligaaktiebolag, och motionen 1971:1089 om representation för vidbolagsstämmor i sådana bolag, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1086 om försök med Uka representation för staten ochde anställda i statUga aktiebolags styrelser. 3. attriksdagen skuUe avslå a) motionen1971:439 om försäljning av aktier i , b) motionen1971:440 om försäljning av aktier i statliga företag, 4. att skuUe avslå motionen 1971:1097 såvittden gäUde utredning beträffande statUga och andra företags finansieringsförutsätt ningar. 1. beträffande insyn i statliga aktiebolag av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (fp), i (c), () och Hovhammar (m), () samt (), som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1971:103, såvitt nuvar i fråga, och 1971:1089 hos Kungl. Maj:t hemställde om förslag till formerför vidgad insyn i statUga aktiebolag i enUghet med vad reservanterna anfört. 2. beträffande försäljning avaktier i statliga företag av herrar i Glömminge (c), i (fp), i (c), () och Hovhammar (m), () samt (), som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha i reservationen angiven lydelse. I motionen 1971:1076 av herrJonasson m. fl. (c) hade hemstäUts att i skrivelse till Kungl. Maj:tskulle anhålla att Kungl. föranstaltade om att redogörelse lämnadesriksdagen rörande utfaUet av det stathga skogsbruket under domänverket i sådanform att den kunde läggas till grund för näringspoUtiska bedömning ijämförelse med skogsbruket i övrigt. Utskottet hemstäUde att skuUe avslå motionen1971:1076. Reservation hade avgivits av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (fp), i Byské (c),i (c), (). Hovhammar (m) och Clarkson (m), som ansettatt utskottet bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1971:1076 hos Kungl.Majt hemställde om en årlig redovisning tiU av det stathgaskogsbruket i enhghet med vad reservanterna anfört. I motionen 1971:1068 av herrarEricsson i (fp) och () hade hemställts att förenadefabriksverken skulle ombil-das tUl aktiebolag. Utskottet hemställde att skuUe avslå motionen1971:1068. De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verk-sanihet, m. m. HertBÖRJESSON i Glömminge (c): De ärenden som behandlas i de härutskottsbetänkan-dena är ju väldigt viktiga, men på grund av den tidspress somvi arbetar under skaU jag försöka att förkorta mitt anförande så mycket sommöjligt. betänkande nr 44 är avgivet i anledningav Kungl. Majts skrivelse med överlämnande av årsredovisning för StatsföretagAB. På det området har det ju varit en mycket omfattande debatt här i landet.Även i mitt hemlän har det förekommit en sådan omfattande debatt angående detföretag som Statsföretag där har drivit, nämligen . Man harockså fört in en del svårigheter inom stora privata företag idiskussionen om Statsföretags handel och vandel. Det hör inte tiU dagensärende, och jag viU endast registrera att så har skett. har inte någon som helst revisionsfunktioni fråga om Statsföretag, och det har heUer inte möjlighet att t. ex. på sådantsätt som bedöma handläggningen och skötseln avföretaget. Vi har ändå tiU näringsutskottets betänkande nr 44 anfört enreservation, och den har sin tyngdpunkt i att vi vUl rikta uppmärksamheten påmålsättningen för Statsföretags verksamhet. Målsättningen är ju angiven attbolaget under krav på lönsamhet skaU eftersträva största möjUga expansion ochdå har man ställt sig frågan: Är inte detta motsägelsefuUt? Går det verkUgenatt fuUfölja den målsättningen till aUa delar? Kan de verkställande direktörersom fungerar inom detta stora företag leva upp tUl den målsättningen? Vi har ireservationen hävdat att man bör överväga om man inte behöver pröva om den härmålsättningen så att den kommer mera i samklang med vad som är möjligt attuppnå i Statsföretags verksamhet. Det är naturUgtvis en väldigt svår uppgift att driva ettsådant företag som Statsföretag, och särskilt svårt är det i själva inkörningsskedet,det måste man erkänna. Man förstår att när en produkt viker hgger det nära tiUhands att företaget viU försöka experimentera med nya produkter, och det ärkanske inte så säkert att de går bättre. Det var väl faUet med ; man fann att det inte var så lyckat att tillverka den s. k. Tjorven, och såförsökte man med en hel del andra experiment, naturligtvis med vissasvårigheter. Givetvis kan Statsföretag vara till mycket storvälsignelse, i synnerhet när det gäUer lokalisering. kanplacera ett större företag i en region som har brist på arbetstiUfällen är deten väldig tUlgång. Men sammankopplingen av lokalisering, expansion ochlönsamhet måste naturligtvis bh väldigt svår, och vi viU i reservationen skaU påminna om det i skrivelsen tiU KungL . 1 reservation tiU betänkandet nr 46 stöder vi ett parmotioner 1089 av i och 103 av . Man vUl därha en utvidgning av systemet med representation från vid bolagsstämmori statsföretag. Derma fråga har tidigare behandlats, och vid rUcsdagbereddes den av bankoutskottet. Med hjälp det var ju jämna antalledamöter i de gamla utskotten blev det då majoritet för bifall, men sedanblev det avslag i . 1 motionen 1089 föreslås att representation istathga företag skall förekomma även utanför statsföretagskoncernen. Utskottetmenar att detta inte skulle behövas och anser att får en ganskaomfattande information. Man får årsredovisningar från dessa företag, man harrevisorernas redovisning och tämligen utförliga publikationer. Det förekommerockså interpellationer och enkla frågor i angående dessa företag, ochvissa ledamöter av sitter i bolagens styrelser. Men vi tror ändåliksom motionärerna att den ökade insynen skuUe vara tiU fördel och täcka enviss brist. Just närvaron av riksdagsledamöter på bolagsstämmoma skuUe vara avbetydelse. Det är ju någonting helt annat att vara med i debatten påbolagsstämmorna och där höra om problemen direkt. Reservationen 2 tUl samma betänkande gällerföretagssparande och de anställdas medverkan genom sparande i företagensförmögenhetsbUdning. Det området har vi ju behandlat här i kammaren,och därför skall jag inte utöka debatten med några kommentarer. I betänkandet nr 47 har vi reserverat oss för bifaU tiU enmotion av m. fl. som yrkar att i skrivelse skaU begäraatt regeringen lämnar en redogörelse tiU angående utfaUet fråndomänverkets skogar. Redogörelsen skall ha sådan form att den kan läggas tUlgrund för en näringspolitisk jämförelse med landets övriga skogsbruk. ekonomiska förhållanden har ju sedan många årbehandlats i på ohka sätt. Man har diskuterat lönsamheten,markförvärven, sättet för markförvärven och förvaltningen av domänverket iallmänhet. Men den genomgående frågeställningen har kanske varit mest markantpå det avsnitt som gäller domänverkets förräntning. Man har ansett att detvarit svårt att få grepp om domänverkets ekonomi på den punkten. I debatten harförts in att domänverket gör försäljningar av välbelägna markområden kringstäder och tätorter och sedan köper mark i konkurrens med jordbrukare, varvidganska höga priser kan betalas man har använt beteckningen överpriser. Vad reservanterna framhåUer är att domänverket skaU tillriksdagen överlämna en årsredovisning ungefär på samma sätt som StatsföretagAB. Med detta korta inlägg skaU jag be att få yrkabifaU tiU reservationen vid betänkandet nr 44, tiU utskottets hemställan ibetänkandet nr 45, till reservationerna 1 och 2 vid betänkandet nr 46, tillreservationen vid betänkandet nr 47 och till utskottets hemstäUan i betänkandetnr 48. De statliga företagens verksamhet, m. m. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hert i (fp): Statsföretag det rikaste företaget i och det är endast gammalt; detta kunde man läsa i en annons i TheEconomists septembernummer. Man får väl förmoda att läsarna av denna spriddaoch väl lästa tidning blev htet förvånade över annonsens budskap. De flesta avtidningens läsare känner bra tUl ohka företag världen över De statliga företagens verksamhet, m. m. och vilkaproblem de har att brottas med. AnnonsbUden var, kan man väl säga, nog så glättad. Menhade annonsen motsvarat det verkliga förhåUandet inom Statsföretag, när detgäUer avkastningen på arbetande kapital, då hade vi aUa här i kammaren haftanledning att med glädje ta del av budskapet. är ju inte det intressanta idetta sammanhang hur stora anläggnings- och omsättnings-tiUgångar Statsföretaghar utan avkastningen på detta, och då kommer Statsföretag betydhgt längre nedpå hstan över svenska företag. Bilden är också helt annorlunda som redovisas inäringsutskottets betänkande nr 44, när utskottet säger: "DenhittUlsvarande debatten om Statsföretag har i stor utsträckning gäUt vissadotterbolags akuta svårigheter, delvis sådana som får ses mot bakgrund av enlångvarig utveckhng." Och utskottet fortsätter: "Det finns skäl attunderstryka att Statsföretag inte rimhgen kan stäUas tiU svars för aUasvårigheter av det slaget." Jag viU gärna instämma i vad utskottet skriveri det avseendet misstagen Ugger längre bak i tiden, före Statsföretagsbildande. Det framgår också av årsredovisningen att det inte är lätt attövertaga en så heterogen grupp av företag. Jag vUl gärna instämma i utskottetsförhoppning att efter det förvaltningsbolaget konsohderat sig och löst sinaakuta problem verksamheten bhr väsentUgt förändrad. Låt oss hoppas det. Under den socialdemokratiska näringspohtikens glansdagarväxte ju den statliga företagssektorn snabbt. Målsättningen var största möjligaexpansion. Expansionen skedde i aUa riktningar: verkstadsprodukter, tvättmedel,trähus, konsulttjänster osv. skuUe rymmas inom den nya storkoncernen. Men denexpansionen bäddade också för många av de problem som Statsföretag brottas medi dag. Det är mot den bakgrunden man skall se yrkandet i motionen 1097 på enprecisering av målsättningen för den statUga företagsverksamheten. Störstamöjliga expansion är, även om den förenas med tiUägget "underlönsamhet", inte ett mål som ger mycket vägledning för hur insatserna skaUfördelas på oUka områden. En precisering av målen skulle därför enligt vårmening vara till fördel för hela den stathga företagsektorn. Därigenom skulleman göra klart vilka uppgifter som är mest angelägna för de statUga företagenoch möjhggöra en koncentration av resurserna tiU dessa uppgifter. 1 reservationen tUl näringsutskottets betänkande nr 44uttalar vi att resurserna bör koncentreras till redanetablerade verksamheter och att perioden bör ägnas åt konsohdering. Det kommeratt ta tid och mycken möda innan den heterogena samling företag somStatsföretag utgörs av har smält ihop tiU en effektiv enhet. Men vi menar attden uppgiften måste få prioritet framför varje annan. Endast därigenom kan manförebygga framtida misslyckanden av det slag som vi sett alltför mycket avunder . I motionen 1501, som behandlas i näringsutskottetsbetänkande nr 44, har yrkat "att skaU i skrivelsetiU Kungi anhålla om en parlamentarisk utredning rörande förhållandenabeträffande vissa av under lydande företag, vUka närmarebehandlats vid granskning av förenade fabriksverken". Vi har inte ansett att det finns anledning att ta upp justdessa företag tUl granskning. Däremot behöver hela förhåUandet meUanStatsföretag, förenade fabriksverken och regeringen tas upp i en parlamentariskkommission. Om detta kommer emeUertid att tala senare underdebatten, då industrimmistern besvarar hans interpeUation. Det finns så mycketoklart i dessa frågor inte minst när det gäller regermgens handlande, att enundersökning behövs. Men det finns också andra skäl för att nuinrikta arbetet på de befintliga stathga företagen. har statliga företag stått i centrum för det näringspolitiska intresset.Det är inte utan att man ibland har förvånat sig htet över att så mycken tidoch möda lagts ned på en företagssektor som ändå bara svarar för en liten delav den samlade produktionen, som andra och viktigare delar av vårtnäringsUv mer eUer mindre har glömts bort. Betydande summor har tiUskjutits föratt etablera, inköpa eUer bygga ut statUga företag.. Under perioden 19681970satsade staten mer än på denna sektor i form avaktieägartillskott, nyteckningar av aktier etc. TiU det kommer sedan krediteroch stäUda garantier på betydande belopp. Detta skaU jämföras med deförhållandevis små summor som har satsats på att stödja och utveckla de mindreföretagen, som ändå svarar för cirka en tredjedel av de industrisysselsatta häri landet. Men klart är att det finns aUa skäl att vara positiv, ochvi är positiva tUl många av Statsföretags etableringar, framför allt när detgäUer etableringar i de undersysselsatta områdena i landet. Vi har också i oUkadebatter påpekat behovet av ökad verksamhet, bl. a. i och där det harvarit svårt att få intresserade företagare att etablera sig. Naturligtvis harsådana svårigheter medfört problem för Statsföretag i många avseenden. Från allmänhetens och sida har också mångagånger framförts kritik mot och rests krav på insyn i de statliga företagen. reservation som är fogad tUl näringsutskottets betänkande nr 46 tar vi uppden frågan. Vi tycker att riksdagsmännen borde ha större möjligheter attnärvara vid Statsföretags olika bolagsstämmor och få bättre informationer. Jagtror att det skuUe betyda oerhört mycket. sammanhanget viU jag ocksåsäga tUl industriministern att vi 18 riksdagsledamöter som valts för denuppgiften verkligen under detta år har fått bra information. Direktör ochhans medarbetare har lagt ned stor möda på att redogöra för Statsföretagsproblem. Det har varit en mycket öppenhjärtig och fin information, så vitt jagkan bedöma, och tack vare den har vi fått en helt annan uppfattning om deproblem Statsföretag har att brottas med. Därför har jag mycket svårt attförstå varför inte en större grupp riksdagsledamöter skuUe få samma möjhghetatt efter anmälan delta på Statsföretags och dess dotterföretags bolagsstämmor. Under dessa debattdagar har vi här diskuterat mycket ominformationen det har gällt både privata och statliga företag och det harsagts att den informationen bör vidgas. Jag tror att en bra information ocksåger kritikerna anledning att i vissa faU dämpa sin kritik, om de på ett sakligtsätt får redogjort för sig vilka problem företagen har. De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tiUreservationen vid betänkandet nr 44, tiU utskottets hemstäUan i betänkandet nr45, tiU reservationerna 1 och 2 vid betänkandet nr 46, tiU reservationen vidbetänkandet nr 47 och tiU utskottets hemställan i betänkandet nr 48. Vi har upprepade gånger under relativt korttid fått bevittna mer eUer mmdre sorgUga resultat av vad regeringspartiet under1960-talets senare del lanserade under det stolta namnet "aktivnäringspolitik". Orsakerna tiU de misslyckanden, som kantat den aktivanäringspolitikens väg, har ju mycket diskuterats. De ligger säkerligen inteenbart i de igångsättningssvårigheter som uppenbarligenfortfarande dras med och de målkonflikter som näringsutskottets majoritet isitt betänkande nr 44 i viss utsträckning berört. Den allmänna målsättningen"att under krav på lönsamhet uppnå största möjhga expansion" utgörenhgt min mening genom sin brist på klarhet och precision ett aUvarligt hinderför effektiva insatser. Knappast någon enskild företagare skuUe vara beredd attpå ett så oklart sätt ange syftet med sin verksamhet. Kraven på expansionformulerade på så vis innebär att fältet är fritt för statUgt företagande inomvarje sektor och bransch som näringshvet omfattar. Vad vi från näringshvetssida opponerat oss mot och fortfarande opponerar oss mot är att man här har ettfuUständigt fritt fält att röra sig inom. Denna inställning visar att man tror att statens företagskulle ha särskilt goda förutsättningaratt lösa företagandets problem. Som jagnyss antydde är den doktrinen en krossad iUusion. Jag skaU inte tröttakammaren med att ge exempel på misslyckanden eftersom de är alldeles för mångaoch för övrigt redan väl kända. Den diffusa målsättningen för statUgt företagande medförsjälvfaUet att ständigt sonderar terrängen åt aUa håU och frestasansluta nya verksamhetsgrenar som förefaUer lönsamma, något som kan te signödvändigt med tanke på de ekonomiska bakslag Statsföretag ständigt har fåttuppleva. Konsekvensen av sådan nyetablering blir emeUertid sannoUkt bara nyasvårigheter, särskilt om sådana metoder tiUgrips, att justitiekanslern måstekopplas in. Det har ju måst ske med förenade fabriksverken, men, som vi frånmoderata samlingspartiet påtalat i ett särskilt yttrande med anledning avnäringsutskottets betänkande nr 44, det finns anledning tiU kritik också motStatsföretag , fastän på andra grunder. Den borgerliga reservationen tiU näringsutskottetsbetänkande nr 44 innebär en aUvarlig rekommendation tiU Kungl. att, för att använda ett känt gammalt uttryck, "bliva vidsin läst" och göra det bästa möjhga av det som redan är och under denkonsohdering man därvid kan genomföra också försöka precisera målsättningen.Herr i gav uttryck för hknande tankegångar. Jag kanemeUertid inte underlåta att föregripa det arbetet genom att uttrycka denmeningen, att regeln skaU vara att statens göranden och låtanden i samband meddet privata näringshvet skaU vara av myndighetskaraktär och ingenting annat. När myndighets- ochföretagarfunktionerna blandas samman, uppstår en serie olyckhga konsekvenser,som medför statseko-nomiskt slöseri och är tUl men för övrig företagsamhetgenom konkurtenssnedvridning. Det är klart att det finns undantag från den här regeln.Att aUmännyttiga företag som byggs upp på enorma kapitalinvesteringar låt mignämna SJ, och posten skaU vara statliga anser vi även från vårthåll vara odiskutabelt hksom att staten delvis med fördel kan engagera sig iett avancerat tekniskt utveckUngsarbete. DärtiU kommer att staten givetvis i vissa lägen haransvaret för att företag av olika skäl stöttas ekonomiskt. Endast undantagsvisbehöver det emeUertid kräva ägaransvar, och vissa av de aktiviteter som nuifrån statens sida planeras innebär ju också att man inte direkt kräverägaransvar. Jag tycker att det är en sund och riktig utveckhng. Ett rätt så talande bevis på Statsföretags svårigheterutgör Svenska utveckUngsaktiebolaget. I proposition 139 föreslås attStatsföretag skaU sUppa det förlustbrmgande utvecklingsaktiebolaget, att istäUet Kungl. genom industridepartementet tar över ansvaret och attriksdagen anvisar investeringsanslag samt stäUer lånegarantier tiU förfogande. För min del kan jag inte inse hur en sådan åtgärd skuUelösa finansieringsproblemen. Inte heller kan jag se något skäl till attutvecklingsaktiebolaget skaU vara helstathgt. Propositionens argumentering påden punkten anser vi är ingalunda övertygande. Det hävdas exempelvis, att justett stathgt bolag äger särskilda förutsättningar att vid sidan av attstimulera forsknings- och utvecklingsarbete i aUmänt produktionshöjande syfte få fram ny teknik för att lösa ohka aktueUa samhällsproblem. Ett Ukaoacceptabelt skäl utgör att just ett statUgt utvecklingsbolag skuUe skapabättre förutsättningar för exploaterande av innovationer gjorda vid statligamyndigheter. Detta är bara några av de exempel på enligt vår uppfattningotiUfredsstäUande argument för helstatUghet som stöder uppfattningen att enomstrukturering av ägandeförhåUandena bör övervägas, eventueUt genom att detenskUda näringslivet erbjuds ett visst delägarskap. Den frågan anser vi börutredas och förslag föreläggas . Eftersom den utredningenkan ge vid handen att en omorganisation av utveckhngsbolaget är nödvändig,finns såvitt vi kan förstå ingen anledning att nu bifaUa propositionen 139 iberörda delar. Jag yrkar således bifaU tiU den reservationsom fogats tiU näringsutskottets betänkande nr 45 Uksom tiU reservationerna tiUbetänkandena nr 44, 46 och 47. De statliga företagens verksamhet, m. m. Fru andre vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . HerrTURESSON (m): meddelade JK sitt beslutmed anledning av de anmälningar från chefen för industridepartementet motförenade fabriksverken som ingivits rörande överskridande av befogenhet De statliga företagens verksamhet, m. m. m. m. JKkonstaterar att FFV utan tiUstånd av Kungl. och bUdat eUerförvärvat vissa bolag och därvid erlagt likvider och insatser utan medgivandeav statsmakterna, vilket krävs enligt 64 och 65 §§ regeringsformen. Justitiekanslern uttalar klart och otvetydigt att FFV:sledning härvidlag har begått fel, som han emeUertid karakteriserar såsom avhuvudsakUgen formeU natur. Något juridiskt ansvar viU dock justitiekanslerninte skall utkrävas utan anser sig kunna låta bero vid av ämbetet gjordakritiska uttalanden. TiU sist säger justitiekanslern: "Jag viU emeUertidframhåUa såsom utomordentUgt betydelsefuUt att konstitutionellabefogenheter inte, på sätt som skett, utsattes för risken att hdaintrång." Vid flera tiUfällen har moderata samlingspartiet här iriksdagen hävdat, att FFV efter underhandsmedgivanden från kanshhuset harvidtagit just sådana åtgärder som justitiekanslern nu kritiserar och attriksdagens grundlagsenliga rätt att fatta beslut aUtså har kringgåtts.Anmärkningarna har genomgående viftats bort av i första hand dåvarandeindustriministern. Anmärkningarnas riktighet har verifierats. Hur och i vilka former dessa underhandsmedgivanden harlämnats får man veta bl.