prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — Den stora aspekten på samhället som helhet kan lätt glömmasbort när man lalar om förluster och vinster i enskilda företag vare sig nudessa är statsägda eller privatägda. Under delta anförande övertog herrförsle vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Finns det någonmöjUghet att be redogöra för varför Statsföretag har bett sinadotterföretag om koncernbidrag? HerrERICSSON i (fp); Får jag börja med att notera att jag säUanhar upplevt en sådan märkUg demonstration av hur otidsenliga debattreglerna ärsom den gav uttryck ät. Fär jag också säga som min mening, altherr Olhede trots alll slog med en handsbredd i industridepartementetsinterna tävUng om att förgyUa situationen. TUlåt mig först och främst, herr talman, att med några ordberöra organisationen av det statUga företagandet. De statUga företagarna ochdet statliga företagandet leds ju direkl i industridepartementet via en underindustriministern arbelande statssekreterare. Jag frågar mig; Kan det vara rällalt industridepartementet verkar som något slags företagen? Kan del vara riktigt all ordföranden i Statsföretag ärdensamme som statssekreteraren i industridepartementet? sade föruti sitt inlägg alt ansvaret vilar på riksdagsledamöterna. I vilkenegenskap vilar ansvaret för de statliga företagen pä ? Är det i hansegenskap av statssekreterare, av ordförande i eller avriksdagsman? När allting gär bra kan man hålla på med flera oUkauppgifter, men när problemen hopar sig tror jag att det är riktigt att man harlagt hela ordförandekraften och hela koncentrationen på att lösa problemen. DeStatUga företagen skall i sin dagliga gärning verka precis som alla andraföretag. Som det nu är lycker jag att man Utet grand får elt intryck av attindustridepartementet vUl skapa vattentäta skott mellan ä ena sidan StatUgaföretag och å andra sidan privala och kooperativa, utom i de fall där manfinner det lämpUgt att gä över gränserna och göra en gemensam sak. Vi är juredan på väg, , att få en ny arbetsgivarförening. Det finnstecken som tyder på att man vUl skapa ett eget företagen och pä så sätt markera avståndet mellan statliga och andraföretag. Jag tror i sä faU att det vore ovanligt olyckligt därför all destatUga företagen själva och deras företrädare på oUka nivåer behöver umgås medsina kolleger oberoende av i vilken förtagsform de jobbar. Dags alltså, herr industriminister, för en starkareföretagsekonomisk och mindre politisk styrning av de statUga företagen. Jagtycker att det vore skönt om man kunde komma ifrän de statUga företagen somlöftesobjekt eller som slagträn i valdebatterna. Vidare, herr talman, skulle ju hela den näringspolitiskagiven med startandet av ett statUgt förvaltningsbolag, som redan första årethunnit engagera sig i ell tjugofemtal olika företag och projekt det är ganskamycket, tycker jag ge en gloria av att staten var en räddandesysselsättningsängel, StatUgt företagande skuUe demonstreras i företagar-konst,elt prydligt statUgt exempel på arbetsdemokrati i praktiken och -står detsärskilt angivet i insatser i nya framtidsbranscher. Jag kan instämma i mångastora avsnitt i den här målsättningen och målbeskrivningen men, ,det gäUer inte bara vad man gör och vad man sätter upp som mål utan det gäUerhur man gör en sak också. Och hur ser del ul 1971 i ett nötskal, så här mars-aprU? Jo, trots allt en mängd av exempel på dåUga resultat.Herr Olhede använde för att tala om de däUga resultaten ochfem för att tala om de goda, men jag håller honom räkning för att han gjordedet. Ofla är det nämUgen så att hälsan tiger stUl. Det är på samma sätt som iprivata företagssammanhang inte de goda sakerna man diskuierar. Därför får niockså förlåta oss att vi diskuterar problemen och inte förgyUer de godasidorna. Vidare förekommer osedvanligt sena resultalrapporter.ASEA, t. ex., har redan haft sin bolagsstämma, trots att det är en mycketkomplicerad koncern. YtterUgare har det här understrukits av industriministernslakoniska meddelande att delårsbokslul och koncernbokslut inte föreUgger, somdet sägs, förrän om nägra veckor. Men vi vet ju att bolagsstämman inte hållsförrän . Det visste nu inte Svetab om när vi i riksdagsgruppen badatt få dess årsredovisning. Svetab svarade sä här; årsredovisningen för 1970kommer att översändas så snart bolagsstämman fastställt denna. Det måste välvara ett misstag. Man trodde alltså i börian av mars att ordinarie bolagsstämmaskulle komma att hällas . Permitteringar i , och . Tillsynes mycket OtUlfredsstäUande information, inte minsl tUl de anställda, omförändringar, resultat och framtidsutsikter. BristfälUga underlag för nyaprodukter, främst marknadsmässiga underlag i bedömningen av en framtidsmarknad inle minst viktigt för Förenade fabriksverken, nu när man skaU starta ochaccelerera den civUa produklsidan där och till synes otUlfredsstäUandekontroU och uppföljning. På mig verkar det som om kontrollen och planeringen vorede mest underutvecklade funktionerna så här efler del att Statsföretagkommit i gång. Hur skulle det annars kunna se ut som det gör i Förenade Ang. erfarenhetema avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten fabriksverken,som visserUgen inte tillhör statsföretag men som i aUa faU är etl statligtföretag, i , i rationell Planering, i ? Får jag komma med etl konstruktivt förslag, ?Del mäste liU en ekonomisk övervakning, och del mäste tUl en löpandelönsamhetsuppföljrung det brukar kallas en operation controller-aktivitet som med kraft kan driva sin verksamhet. Annars gär del käpprätt fel. Det är lätt att lova i Stekenjokk och i och alt ipressen tala om vilka insalser man gör på det här området. Det är lält attsparka i gång och köpa in och lägga samman företag snabbt och mäktigt. Det vetvi inom den privata sekiorn. Vi har väl också gjort massor av misslag. Vi vetatt det är mycket lättare att starta en sak än att stoppa en sak. Men att skötaoch driva, kontrollera, planera för produkter, marknader och framtid - tUl delhar uppenbarligen tiden inte räckt tUl. Jag hoppas att den kommer all räckaUll. I stäUet för alt åstadkomma bra lösningar har man åstadkommit för snabbalösningar, enUgt min mening. Och därföi har man i rasande fart köpt in företag,kanske delvis för att tiUfredsstäUa partikongressen - vad vet jag? Jag har sagt förut i den här kammaren och jagvill säga det en gäng liU: det gär icke alt sköta några företag, inte ens destatUga, med vänster hand, ly sköter man de statUga förelagen med vänster handkommer det hela mycket snart att se ut som ett fältlasarett, där medicinaUädelWickman och provinsiaUäkare Olhede har fuUl upp alt göra med att pyssla om ochplåstra om sina sjuka och skadade patienter, i stället för att ägna sin tid ålförebyggande hälsovård för hela företagsamheten. Jag har ingen författare, så jag fär ta det ur egenfatabur, om förlåter; Dags att reparera, inte accelerera. Dags attkonsolidera, inte expandera. Dags, , all fundera, inte att spendera.Annars kanske man måste likvidera. Jag hade tänkt sloppa här, men denplaneringens förlräffUghet som gjorde sig till tolk för gör att jagändå mäste ta upp någon Uten bil av det också. Fanns den i Rationell planering?Att först planera upp och så i samma ögonbUck som det är färdigt, riva ner.Fanns den i , när man gjorde Tjorven? Får jag komma med ett konstruktivt förslag? Läs demotioner som ibland kommer. Jag väckte en 1969, där jag gjorde i ordning enchecking Ust på åtta punkter, som man borde lillgodose. Det var inte förbjudetatt använda dem. Har man i tittat pä hur världens bilslruklur kommer attse ut? Fiatchefen har låtit säga att del kanske kommer alt finnas 810bUfabriker kvar här i världen, när de andra har bUvit ulsåUade - ett paramerikanska, ett par japanska och kanske tre europeiska. Är det ,och Tjorven som skall vara kvar i ? Vad är tanken bakom skidfabriken i ? Man lösersysselsättningsproblemen på etl ställe i stödområdet och skapar kanske bådelönsamhets- och sysselsättningsproblem i , som också är enstödområdesort. Del tippas pä branschhäll att mattfabriken i kanskekommer att kosta . dockprivala företag som var beredda all gå in med samma sorts tiUverkning på andraområden där man hade det besvärligt. Bristfälligt planerat hastverk, det är det intryck man harefter första året, och kanske även att vederbörande falUt offer för frestelsenatt ta UU impulsiva poUtiska löften för att t. ex. tUlfredsstäUa väljarna. Jag ber om ursäkt att jag inte har talat sommånga andra talare, men jag skaU be att få stoppa här lills vidare. () korl genmäle: Eftersom vi har kommit in i enläkemedelsdebatt får jag säga tUl psykiatrikem och fUosofen iÅtvidaberg att jag läste i tidningen att även hans eget företag hadefält en sjukdom och fått ett sämre resultat i är . Jag anklagarhonom inte för det, men sådant inträffar således i koncerner som mig veterUgthar existerat under mycket läng tid. Tyvärr har jag inte tidningsklippet medmig, men jag skulle annars kunnat visa det på TV-skärmen där uppe. Om alltså planeringen, , inle kunnai leda UUell ständigt siigande resultat som hans koncern existerat, ärdel ännu svårare för Statsföretag. Men har inte sett Statsföretagssamlade resultat ännu, eftersom del ännu inle är framlagl. Det är ganska fantastiskt att en företagschef som herrEricsson i kan gå upp i talarstolen här och försöka Uonisera överatt Fiatchefen sagt att det bara kommer att finnas tre-fyrafem bUfabriker ivärlden; skaU Tjorven vara en av dem? Jag beklagar att debatten sjunkit tiU enså låg nivå, Tjorven tillverkades som ett specialfordon, och jag kan försäkraherr i att det kommer att finnas flera specialfordon ivärlden än de som eventueUt fem fabriker kommer att tUlverka, Jag har inte haft elt dugg med Durox att göra men, herrtalman, t. o, m. i denna debatt har Durox varit uppe och ältats. Hur orkarborgerligheten hålla på? Läs i tidningarna vad som stodom att A-Betong lägger ner sin fabrik i , 180 man får gå. Läs i DagensNyheter redogörelsen för alt resultatet för den storaCemenlakoncernen efter avskrivning av räntor nästan halverats under detta är!Man får kanske aweckla sin byggnadsmalerielsektor. Här gäller del Siporex ochElemenlhus i , Från socialdemokratiskt häll kommer vi inte att göra detlatill en följetong i pressen. 1 sä fall skulle vi behöva anlita så eminentabegåvningar som de som fortfarande tjatar om Durox. Låt mig om tUlägga all det avaffärsverksdelegationen tUlsatts en utredning för att klara mälsätiningen förFörenade fabriksverken. Av känd anledning har vi stramat ål på den militärasidan och dessutom har det skett en nedskärning av exporten, som jag helt anslutermig tUl. Detta har giort alt Fabriksverken måst inrikta produktionen på andraområden. Ang. erfarenhetema av försöken att vidga den statligaföretagsamheten () kort genmäle: Herr talman! Det är så rätt, så rält, herrOlhede, alt resultatet för Facit var sämre , och det är så rätt, sä rättatt det är Ang. erfarenhetema av försöken att vidga den statligaföretagsamheten svårt attdriva företag i den internationella konkurrensen. Men jag hoppas att herrOlhede lade märke till två saker: för det första var resultatet dock framme;för det andra har jag inte nämnt ordet Durox. mäste ha mardrömmar. Jag ber om ursäkt om jag tjatar om t. ex.förberedelser innan man drar i gång saker och ting, men fär jag bara läsa uppvad vi i en motion 1969 begärde innan 15 nya miljoner skulle pumpas in i ; "De i propositionen lämnade uppgifterna om KVAB anservi inte lillräckliga för en bedömning av det rimUga i att salsa ytterligaremedel i företaget. Inför bör därför lämnas kompletterande uppgifleroch utfästelser: En redogörelse för målsättningen i fråga om KVAB:sframtida inriktning och lönsamhet. En bedömning av förelagets betydelse för sysselsättningeni län. Enbedömning av SJ :s framtida beställningar hos KVAB i kronor. Uppgifter om utvecklingen av och marknadsutsikterna förDAF-agen-turen. Uppgifter om marknadsutsikterna och produktionsprogrammetför distributionsbUen Tjorven i antal enheter . Information om utvecklingen av en eldriven version avTjorven, främst projektets finansiering. Information om utvecklingen av s. k. parkeringshissar,främst marknadsbedömning, produktionsprogram och projektetsfinansiering." Man kan väl inte beskyllas för efterklokhet om man är kloki förväg? Det gär att läsa sädana här motioner innan man drar på för fuU gas.Det där med karta och kompass, , är inte sä tokigt . () korl genmäle: Ja, karta och kompassbehövs, men det behövs ocksä en riktig kanalinställning. Det är nu andra gångensom jag fått påpeka alt i lydligen har haft fel kanalinställd när han lyssnat på mig. Jag sade inte alt hade nämntDurox jag sade att t. o. m. Durox har varit uppe i denna debatt. HenFÄLLDIN (c); Industriministern har åter och äler riktat envädjan till oppositionen - att vi skulle besinna värt ägaransvar och alt viborde uiforma våra anföranden mol bakgrunden av delta ägaransvar. Men frägan omägaransvaret och om insynsmöjUgheter formulerades ju klart ipropositionen 121 är 1969. "För att uppfylla det allmänna syftet meddelegationens förslag i denna del - att stärka insyn i den statUgaföretagssektorn vUl jag vidare föreslå att möjUghet öppnas för etl begränsatantal riksdagsledamöter att vara närvarande och ställa frågor vid bolagsstämmanför förvaltningsbolaget.' Men del har ju inte öppnats nägra som helsl möjUgheler förföreträdare för oppositionen att vid en bolagsstämma utöva ägaransvaret i betydelsenatt ha rösträtt för aktiekapitalet. Det vUle vid propositionstiU-fälletindustriministem och regeringen förbehålla regeringen. Det där skrevsuppenbarligen under inflytande av den stämning som hade skapats vidextrakongressen 1967 och den som socialdemokratin upplevde efter valet . Dågjorde man den här klara avgränsningen när det gäUer ägarinflytandet ochägaransvaret. Men , när den iskalla verkUgheten börjar sätta sinaspär, vädjar industriministern om delat ansvar. Jag tycker att det är rältangeläget att slå fast att ansvaret rimUgtvis tUl sin alldeles avgörande delmåste vila hos dem som har den faktiska möjligheten att utöva inflytande. Får jag säga en sak tUl apropå den här debatten! Det ärnågot av ett medgivande beträffande uppmaningen att vi skaU utforma vårt tal ide här sammanhangen så att vi besinnar ägaransvaret, men det jag säger harockså en alldeles klar och tydlig adress både lUl industriministern och tiUStatsföretags styrelseordförande. Det är inte säkert att det bUr så aUdeles lätt attrekrytera människor till avgörande och viktiga funktioner inom de ohkastatsföretagen, om de så att säga skaU offentUgen värderas och bedömas från denhär talarstolen och de vet, att i vissa lägen förklarar man att nu har vianledning att tro att det här rättar tiU sig, eftersom vi har bytt verkstäUandedirektör, i inlägg fanns ju ett sådant argument, och jag tyckerallvarUgt talat att den typen av argumentering är för enkel. Det kan rimUgtvisinte vara så att den verkställande direktörens åtgärder och dispositioneruteslutande är orsaken tUl att olyckor sker, och därför får man icke göragäUande att vi har alt vänta en förbättring bara därför att man byter verkstäUandedirektör. Det är Uka allvarUgt som att man så att säga synar de här människornain- och utvändigt så fort något går på sned. Den aktivitet som har utvecklats kring destatUga företagen har haft - som jag uppfattar det två huvudmålsättningar.Den ena har varit att göra de statUga företagen konkurrenskraftigare ochslagkraftigare rent företagsmässigt. Och det var helt enkelt nödvändigt att taitu med de organisatoriska och administrativa problemen. Det är heUer ingenefterklokhet när jag säger det, eftersom jag innan åtgärden var i gång ochinnan den arbetsgrupp UUsattes som hade att se över det här hade väckt motioneri om att man genom en parlamentarisk utredning skulle försöka kommafram till en sådan här lösning. Vi mäste ju ändå alla ha etl intresse av att destatUga företagen sköts rationellt, och egentUgen kan man väl säga altregeringen dröjde alltför länge med att vidta de här ålgärderna. Jag viU gärna hälla med industriministern när han sägeralt det ännu är för tidigt att bedöma hur åtgärderna kommer att ulfaUa. Det harinte gått mer än drygt elt är sedan Statsföretag bUdades, och jag tror inteheUer att det nu finns anledning att ifrågasätta att man slog in på rätt vägnär Statsföretag bUdades och när man genomförde en bättre samordning pådepartementsnivå. Statsföretagen skulle naturUgtvis inte ha stått starkare om man hade haft kvar den gamla ordningen. Men är det väl en gammal erfarenhet att man inte löserproblem i företag med ett beslut i styrelsen. Jag tror inte att man löser deproblemen ens med ell beslut här i . Vad sådana beslut leder till Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den StatUgaföretagsamheten Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten stär ochfaUer med hur de genomförs i praktiken, Pä den punkten kommer vi inte ifrän attde ansvariga uppenbarligen inte har insett vare sig svårighetsgraden ellerstorleksordningen av de här problemen. På annat sätt går det inte att förklaraatt man gång på gång har tagit sig vatten över huvudet. Någonting mäste varafel, när man gång efter annan drar i gång nya projekt som visarsig fullständigt omöjUga att fuUfölja, Självklart är det ocksä Ulavarslande närman överväger att byta ul hela företagsledningen i Statsföretag redan efter ettär. De förändringar och utvidgningar som har vidtagits inomden statUga företagsamheten mäste också ses som ett led i den allmänna näringspoUtiken.Tanken bakom strävandena att skjuta fram de statUga företagen som ett alltviktigare näringspoUtiskt instrument har bl. a, varit att man på det sättetskulle fä ökade möjUgheter att göra punktinsatser för att klarasysselsättningsfrågorna. Man har också haft ambitionen att underlättaomstäUningen i branscher med strukturproblem, och man har velat försöka påverkapris- och konkurrensförhåUandena i viktiga branscher. har verksamheten varit i gång , så det finnsden reservaiionen att göra här ocksä, men såvitt jag kan förstå har mycket Utetav detta uppnåtts. Den politik som drogs upp i det socialdemokratiskanäringspoUtiska programmet 1967 och som regeringen har försöktförverkliga kan ju inte sägas på något avgörande sätt ha kunnat bidra UU altlösa sysselsättningsfrågorna och inte heller pä något avgörande sätt klara denregionala obalansen eller de stora problem som åtskiUiga branscher inomnäringslivet brottas med. Därför menar jag ocksä att den kritik som man anförmot näringspoUtiken frän oUka häll måsle riktas mot de politiskt ansvariga ochsjälvfaUet då i första hand mot regeringen, som har ett huvudansvar för den ekonomiskapoUtiken och för näringspoUtiken. Vad jag uppfattar som det olyckligasle är att del ensidigaintresset för de statliga företagen har lett tUl att andra delområden inomnäringspolitiken har eftersatts. Den svaga invesieringsutvecklingen inom industrin,besvärUgheterna för hemmamarknadsinduslrin och de mindre företagen,strukturarbetslösheten och den fortgående koncentrationen inom näringsUvethänger nära samman med sådana brister i den allmänna näringspoUtiken, Jagtänker pä att man exempelvis ägnal frågorna om kapitalförsörjningen ochföretagarutbUdningen jämförelsevis ringa inlresse och uppenbarligeninte alls beaktat de näringspoUtiska aspekterna i den aUmänna ekonomiskapolitiken. Därutöver slås man av bristen på samordning inom det näringspoUtiskaområdet. För egen del har jag vid oUka tiUfäUen här i påtalat hurexempelvis vägpoUtiken går stick i stäv med strävandena ilokaUseringspoUtiken och strävandena, såsom de har uttalats, beträffande denaUmänna näringspolitiken. Också inom ett så begränsat område som när det gäller deföretagsköp och etableringar som och hans medhjälpare hargenomfört är det svårt att hitta något egentUgt mönster. Denuppräkning av statUga företagarinsatser som industriministern gjorde ärverkUgen en provkarta på aUt möjUgt. Det tycks mera vara en sinkadus än enövervägd plan om det eUer det företaget har hamnat i den statUgaföretagsfamiljen. Efter vad jag kan förstå beror detta mest pä att manegentligen aldrig har utarbetat några bindande riktlinjer för näringspolitiken.Det är ju så att vi här i pä praktiskt taget aUa områden harfaststäUt bindande handUngsprogram, Så är det när det gäller jordbmkspoUtiken,arbetsmarknadspoUtiken, bostadspolitiken, lokaUseringspoUtiken, skol-poUtikenosv,, men inte när det gäller näringspolitiken. Vi har från fleragånger pekat pä detta i motioner, och kravet avslogs senast för någon månadsedan, men vi har fortfarande svårt att förstå varför. Jag har myckel stor respekt för att man vUl så effektivtsom möjUgt utnyttja för att lindra strukturomvandUngen. Dennastrukturomvandling är plågsam för alla för de anstäUda, för företagarna, förkommunalmännen, för hela samhäUet. Jag är också fuUt klar över alt den härstrukturomvandUngen huvudsakUgen är resultatet av ett yttre tvång. Menregeringen har ju vid flera tUlfällen tidigare deklarerat alt den ser det somnågot angeläget att påskynda denna strukturomvandling. Då har vi skäl att fråga; Hur stämmer denna ambition mednäringspoUtikens aUmänna målsättning och dess utformning? Det finns mycket attsäga om det, men svaret pä frågan kommer väl bäst till uttryck i vårbytesbalans. Den näringspoUtiska utveckUngen, med aUt vad den innebär avstrukturomvandling, har inte varit sådan att våra relationer med omvärlden ärtillfredsställande. Vårt underskott i bytesbalansen har storleksordningen 2miljarder kronor. Så kan det inte fortsätta. Om vi för aUt näringsliv, alltså inte bara de fem procentsom staten är direkt involverad i, på område efler område, på sektor eftersektor får allt svårare att klara produktionen i konkurrens med vår omvärld ochvi därför får en stmkturomvandUng men denna nedgång i produktion på dessasektorer icke ersätts med produkiion på andra områden som antingen ökar vårexportförmåga eUer ökar vår förmåga att här producera varor i konkurrens medimportvarorna så måste rimligtvis strukturomvandUngen gå för fort. Det måsterimUgtvis vara något fel när det gäller de allmänna förutsättningarna förproduktion över huvud taget. Och här får vi ju exempel efter exempel pä att detstatUgt ägda näringsUvet inte uthålligt har andra förutsättningar att klara depåfrestningarna. är inte längre ensamt om att resa det här kravetpå att man verkligen ser över dessa aUmänna viUkor. Här har LO rest detkravet och har rest det kravet. Jag viU inte säga att de har iaUa avseenden gemensamma utgångspunkter och vUl heUer inte göra gäUande att dei aUa avseenden skulle ha en gemensam målsättning. Men i ett avseende tror jagsaken är klar och det har för resten finansministern gelt uttryck åt gängefter annan och det är att den anställdes största trygghet Ugger i förvissningenatt han arbetar i ett företag som är så konsoUderat, som är så starkt, somkänner att det har sådana förutsättningar att det med öppna ögon tar enkonjunkturnedgång och är berett att satsa vidare för att, när konjunkturenvänder igen, stå väl rustat. skaU juenUgt vad industriministern meddelat det var väl i TV Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten Nr 53 häromkväUen socialdemokratiskapartiet och LO tUlsätta en arbets- Tisdasenden grupp för att dra upp riktlinjerför en framtida näringspoUtik. 30 mars1971 bevis för att också anser att del behövs ett mer -------------------- långsiktigt handUngsprogram även på det här området. Men vore det dä Ang.erfarenheterna g JJg a n i första hand tUlsatte en utredning i vanlig ordning avförsökenati vidga parlamentariskt inslag för att ta upp den här frågan? denstatliga företag- gjäivfaUet inte ha sagt alt socialdemokraterna eUer någotannat parU samneten skulle avstå från att tillsälta sina arbetsgrupper för att från sina utgångspunktergå igenom vUka åtgärder man borde vidta. att detvore, framför aUl ur sakens synpunkt, rätt bra om de oUka politiskameningsriktningarna kunde lägga fast vad de är ense om och hur