prot · FU0953 · 1971-12-31 00:00:00 — Även omjag aUtså inte lUldelar de statliga företagen någon huvudroU i näringspolitikenär det klart att ambitionerna för det statUga företagandet har ökat i sambandmed aktiveringen av näringspolitiken. Ambitionerna har ökat, och det ärriktigt att de har gjort det, men jag vUl gärna här också understryka, när herrBurenstam nu på nytt upprepar anklagelsen för en ansvarslöslöftespolitik, vad jag har sagt i andra sammanhang, nämligen att vi inle väntarsnabba och omedelbara resultat. Det har jag framhåUit, vilket kanske är ennyhet för citatforskare, ocksä i milt anförande vid denpartikongress i värt parti 1969 som ofta har citerats i denna kammare. Vad jagsade om de statliga företagen där har citerats i den borgerliga pressen. Vadman har valt att citera är målsättningen för de statliga företagen, och jag tari dag inte tUlbaka ett ord vad jag då sade. Men efter min redovismng avmålsättningen slutar citatet, och den uteslutna fortsättningen är, mot bakgrundav den nu pågående debatien, rätt viktig. Fortsättningen lyder:"Detta" alltså de mål som är uppstäUda för de statliga förelagen "stäUer stora krav pä dem som fär ansvaret för den statliga företagssektornunder Uksom det ställer stora krav pä den organisation som vi nuskaU skapa för denna politik. Det betyder ocksä att uppgiftema är sä stora attingen får vänla sig att de skaU förverkligas." Jag vUl understryka, som jag redan gjort i miltinterpeUationssvar, att det är aUdeles för tidigt att bedöma verkningarnaav inrättandet av . Företaget är ännu så nytt att organisationoch administrativa mtiner, framför allt i förhåUande tUl dotterbolagen, ännuinte har kunnat finna sin slutliga form. En redovisning av Statsföretags verksamhelunder kommer strax att lämnas i debatten här i kammaren. Ensädan redovisning bUr naturligtvis ofullständig och preliminär, och ett bällretUlfälle att diskutera kommer att erbjuda sig när årsredovisningen och delförsta koncernbokslutet föreligger . Men vad som redan nu är bekant om Statsföretags och dessdotterbolags utveckling är att det har skett en markeradprioritering i investeringsinriktningen lUl de sysselsättningssvaga regionerna.De tre förelagen , och kommer under de närmasteåren att investera för . Nyetableringar eUerengagemang i existerande privata företag och för att vidga eUer bevarasysselsättningen har genomförts eUer planeras att genomföras på enrad platser inom stödområdet. Lönsamhelen uppvisar, somjag sade i mitlinterpellationssvar, för den statliga gruppen liksom för de privata företagenen splittrad bUd. Det är självklart att lönsamheten under detla är alltså1970 - inte har kunnat påverkas av Statsförelag. Somjag nämnt föreligger intenägol koncernbokslut ännu, men med hänsyn lill att den pågående presskampanjenhar givit mänga förestäUningen all den statliga företagsgruppen skulle i sinhelhet befinna sig i en kris trorjag alt det bokslutet kommer alt bU entUlnyktrande läsning. Det kan jag säga utan all ännu själv ha tillgång tiU det.Vi vet nämUgen all ell slort antal av dotterbolagen har haft en god utvecklingunder . Del gäller inte bara Torvförädling, Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den StatUgaföretagsamheten Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten som avnägon anledning har fått särskilda rosor av den borgerliga pressen. Del gällerockså AUmänna bevakningsbolaget, , Svenska reproduktionsakliebolagel,KABI, Tobaksbolaget, . Det gäller också Slalsgravor och , trols detavbräck som strejken våUade. Sådana informationer tiUmäts som bekant inte någotnyhetsvärde, men jag har en känsla av att de borde göra del åiminstone i dagensläge när svenska folkel håller pä alt inbilla sig all statUga förelag alllidgår med förlust. Med delta påstående har jag inte velatskönmåla de slalliga företagen. Det är självklart all misslag begås i statligaföretag och all de misstagen skaU kritiseras, precis som misstag i privataföretag. Det är också väsentUgt att den statUga ägaren förfogar över en apparatsom effeklivl kan följa de statliga företagens verksamhet och ingripakorrigerande pä ett tidigt stadium. Vi har detta inslrument för deaffärsdrivande verken i . Dess aktivitet har särskiltuppmärksammats när det gäller förenade fabriksverken. Jag vill gärna tUlslä attdet varit en brist att denna förvaltningsrevision kommii först . Som framgår av den skriftväxling som ägt rum mellan debåda verken har förenade fabriksverken, redan innan rapporiförelåg, vidtagil flerlalel av de åigärder som förvaltningsrevisionenrekommenderade. Men jag viU gärna säga alt det är angelägel attförvaltningsrevisionen i fortsättningen kommer att ske kontinuerUgare änhittUls varit fallet. Jag viU ocksä här nämna att som ett normall led ikontroUen av våra företag sker en undersökning av Allmännaförlagets prissättning jusl genom . Det är ingenlingmärkvärdigt eller sensationellt med detta utan det är en nalurUg mlin. Apropå Allmänna förlaget så är det riktigt, , att jag inle bara i arbetarekommun ulan ocksä i harullalal mig emot vad kallar monopolställning för AUmännaförlaget. Det är ingen skiUnad i min inställning i och här iriksdagen. Jag har sagt all della monopol är ett tillfälligt arrangemang som ioch för sig baserar sig på ett beslut av och inte aUs på någotbeslul av industriministern men att det är angeläget att delta monopol såsnart företagel har stabiliserats, vilket inle bör la aUtför läng lid, kommeralt avvecklas. För aktiebolagen har vi, bl. a. mot bakgrund averfarenheterna frän Durox, i samma syfte skapat Statsförelag, som har både enstödjande och en kontrollerande funktion. SkaU denna funktion kunna effektivtgenomföras förulsätter den att dotterföretagens redovisningssystem är sådantatt varningssignalerna kommer . Det är Statsföretags uppgift alt se tiUatt .sädana .syslem finns i förelagen. En erfarenhet och en slutsals som jag anser alt det ärbefogat att dra och då baserar jag mig pä erfarenheter av utvecklingeni del förelag som nämnde pä den statliga sidan, KVAB, menjag drar den ocksä Uka mycket pä grund av erfarenhelerna av ell annat i presseninte Uka ofla förekommande prival förelag, nämUgen Gölaverken - är all delfinns anledning ifrågasätta det nuvarande svenska revisionssystemets effektivitet.Förluster av den omfattning det här är fråga om skall inte komma som enöverraskning vare sig för ägaren eller för samhällel. Jag har härmed, herr lalman, redovisal den roU som vi viUtiUdela de statUga företagen i vår näringspoUtik och de mål som vi i detsammanhanget anser bör uppställas för de statliga företagen. Jag har ocksäangett de åigärder som vi har vidtagit och de inslrumenl som har skapats föratt förbättra statsföretagens effektivitet. Men jag måste bekänna att jag intehar blivit klarare än lidigare över vilka slutsatser själv egentUgen vUl dra av sin kriiik av de statliga förelagen. AllstatUga Uksom privata företag kan misskötas är ingenting märkligt. Men är detdå några andra metoder att komma tUl rätta med dessa brister som rekommenderar än de ätgärder som vi har genomfört? De ätgärder som vihar genomfört är - jag viU upprepa det en effektivisering och förstärkning avdet statliga revisionsverket Uksom inrättandet av . Är del en igrunden annan organisation av företagen som man föreslår? EUer vUl herrBurenslam pä grund av de statliga företagens inneboende och väl dä ihans mening inte reparabla - brister och faror aweckla det StatUgaföretagandet? VUka statUga företag skaU i så faU nedläggas eller försäljas? säger vidare att del statligaföretagandet skall i princip sä längt möjligt begränsas. VUka restriktioner viUherr dä i princip lägga på det statUga företagandet? På dennapunkl tyckerjag alt det borde vara möjligt att komma med en precisering. Det talas ofta från moderata samlingspartiet, och ävenfrån , om att det bara är när det föreligger särskilda skäl somstatUgt företagande bör komma i fråga. Jag har i mitt interpeUationssvar - jagfär senare komma tUlbaka tUl diskussionen med angivit de specieUaskäl som förelegat bakom varje statligt förelagsengagemang. UppenbarUgen mästedel vara sä att de motiv som jag tidigare berört inle är tUlräckUga för attherr Burenslam och de med honom likasinnade skaU accepiera att statengär in i, startar och driver företag. Men lål oss dä frän de borgerligaledamöier som kritiserar de statUga förelagens verksamhet få höra i klartextvUka ylleriigare spärrar ni viU StäUa upp för att hindra statUgaföretagselableringar! är det som vi nu har och som del inle finnsberältigade skäl för staten att driva? Ge oss exempel på vUka företag det äroch beträffande vUka ni är beredda alt gä ut och säga tUl de anstäUda att detinle finns skäl att ha kvar förelaget därför alt del arbete det gör inte ärsamhäUsnylligl! Del har hävdats i debatien och del ocksä att startandel av nya statliga förelag leder till att andraprivata företag konkurreras ul och all man i verklighelen flyttararbetslöshets-problemen frän en ort tUl en annan. Ett par konkreta faU haråberopats som bevis på att det föreligger en dålig statlig förelagsplanering.Det gäUer mattfabriken, vidare vad man kallar .skidfabriken i ochFabriksverkets engagemang i beklädnadsverkstad. Jag tror men vikommer väl tillbaka till det i deballen - alt en närmare undersökning av deåberopade faUen visar alt denna anklagelse inte är befogad, i varje faU inte iden form som den har framslällts. Men jag vUl säga att oberoende avvär bedömning av de enskUda fallen berör man här en rätt viktig principiellfräga. Den är viktig därför alt Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den StatUgaföretagsamheten Ang. erfarenheterna av försöken att vidga den statligaföretagsamheten bakomkriliken ligger föreställningen all de statUga företagen egentUgen inte harnågon sysselsättningsskapande effekt, att staten bara sä att säga i onödan rörom i grytan och kanske ger sysselsättningen en något annorlunda fördelning änden annars skuUe ha haft. Jag ser ett samband meUan denna teori och den som dengamla hederUga högern - här får jag fortfarande använda den benämningen,eflersom jag syftar pä hävdade, nämligen att det skulle bU någotav en nationeU katastrof om staten försökle gripa in i ekonomin och påverkakonjunkturvariationerna. Sysselsättningskriserna var tecken på ekonomiskasjukdomar, som skulle läkas pä naturUg väg, självfaUet med svära Udanden förpatienten. Och de Udandena skuUe i första hand gå ut över löntagarna och desvagast stäUda grupperna. Denna uppfattning har självfaUet nu försvunnit, men denkommer lillbaka i en annan form i anförande här. Destatliga företagen bidrar i verklighelen inte att öka sysselsättningen utanbara så att säga sijäl sysselsättningsmöjUgheler från annat häU. Jag tror inteatt jag behöver gå djupare in på det för att aUa skaU inse alt det är enbefängd tanke. Däremot är det klart att etablerandet eller expansionen av ettstatUgt företag i vissa fall kan få negativa effekter för konkurrerandeföretag. Men detta, , Ugger ju i själva marknadsekonominssystem. Menar alt staten bara skaU få etablera sig närsådana konkurrenseffekter inte kan uppslå? Då måsle han hävda att staten barafår gå in i verksamheter där del inte finns några konkurrenter, och deverksamheterna är nog rätt så få. Jag tror nämUgen inle att våra energiskaprivalförelagare har lämnat nägra aktiviteter hell oprövade och helt obeaktade,åtminstone inte där man kan driva affärsverksamhet med något hopp om lönsamhet.Eller också menar att staten skulle ha en sådan perfektöverblick och styrning över branschstruktur och marknadsulveckUng att den kanförebygga och förhindra att negativa effekter av en statlig företagsetableringskulle kunna uppstå nägon annanstans i värt ekonomiska system. Men det skuUeju förutsätta en central statlig planering och styrning av hela näringsUvet,Jag vet inte om det är detta efterlyser, när han talar ombristande förutseende vid statUg förelagselablering. Sedan kom tiUbaka till en fräga somhan har berört tidigare i debatten, nämligen tesen att staten inte samtidigthos sig kan förena de två uppgifterna att vara både statsmakt och företagare.Det gjorde intrycket på mig att lever alldeles för sigsjälv i en myckel speciell och gammaUiberal värld, som han dess värre fleragånger förväxlar med verkUgheten, Gjorde han inle det, skuUe han ha observeratatt staten inte bara i utan i aUa industriaUserade länder driveraffärsverksamhet, ofta i ganska stor skala - på flertalet StäUen i betydUgtstörre skala än i . Han skuUe då ocksä ha kunnat lägga märke tiU attdetta inte är en ny företeelse utan något som har existerat och utvecklatsunder många årtionden. Skall man tala om någon tendens ute i världen, är detväl närmast att de statUga företagsengagemangen tenderar att öka på flertalethåll. Men herrBurenstam upprepar med nästan manisk envishet att statsmaktenfungerar sämre när den skaU utövas genlemot av slaten själv ägda företag ochatt förelagen fungerar sämre, när de skall dirigeras av en poUtiskt styrdstatsmakt. Mot bakgrund av de faror som målarupp här är del rätt märkligt att knappasl några andra än han själv har upptäcktde farorna och att utveckUngen när det gäller det statUga företagandet harkunnat ske så kontinuerUgt och Ukartat i de flesta industrUänder. Ändå meraförvänande är del att som själv också är vetenskapsman avfacket inte i det här fallet anser sig behöva prestera några bevis som stöderhans tes. Det ger mig intrycket att har faUit offer förden gamla reklamsatsen att bara man upprepar en sak tUlräckUgt ofta så trorfolk på den ulan att efterfråga faklaunderiag. Sä sent som besvarade jag för resten eninterpeUation i just den här frågan av , Jag gjorde då enganska utförUg analys av denna fråga, som inte alls är ointressant, och därförkan jag fatta mig rätt kort. Den är värd, anser jag, ett mera seriösttänkande än vad har ägnal den. Jag erkänner också att detfinns risker för en sådan sammanblandning, om man nämUgen inte vidtar åtgärderför att särskUja de myndighetsutövande och de affärsdrivande grenarna avslalsförvaltningen. Men det gör vi i den princip vi följer här i landet, och vibevakar ocksä frågan kontinuerUgt just för att undvika de svårigheter som herrBurenstam talar om. De risker som far land och rikeomkring och predikar är fortfarande hjärnspöken, som inte existerar iverkUgheten. För de statUga affärsföretagen är inte nägra myndigheter. De kaninte utöva några myndighetsfunktioner, vare sig gentemot konkurrenter,leverantörer eller kunder. De statUga myndighetsorganen utövar en verksamhetsom är baserad på regler som faststäUts av och Kungl. Maj :t. Dereglerna tiUämpas gentemot alla som omfatias av dem, vare sig det rör sig omprivata eUer om statUga företag. Att antyda att myndigheterna i sin verksamhetskulle ta hänsyn statsägda företagsintressen på ett sätt som stär i stridmot dessa regler och något av den typen av insinuationer har förekommit idebatten kring koncessionsnämndens behandling av brukskoncessionsansökan - är detsamma som att påstå att verkens tjänstemän ärohederliga, och det är en mycket aUvarUg anklagelse, , ochden bUr sannerUgen inte sannare eUer mera berättigad genom att Ni upprepar den. Jag har med vad jag sagt dragit mina slutsater avutveckUngen. Låt mig i de konkreta faU som tar upp förstom KVAB säga: Min praktiska slutsats av utveckUngen i KVAB är att det harbrustit i information till ägaren samt också uppenbarUgen i information tUlstyrelsen. Det är angeläget att se lill alt informationssystemen fungerarbättre så alt varningssignalerna kommer tidigare. Vi har en apparat, nämUgenStatsföretag , som har just UU uppgift att se till att sådanainformationssystem blir genomförda. Beträffande Ka-Fa Kyl är det intressant att håUer reda på var jag befann mig i valrörelsen. Det är riktigt att jagfaktiskt var i , men de problem som jag diskuterade där var i och Ang. erfarenhetema avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten Nr 53 för sig inle fabriksverketsbehandling av Ka-Fa Kyl-företagel, ulan del var Tisdaeen den ' naturUga fräga som kommunalmännen ställer: Vad finns del för 30 mars1971 möjligheler all i dagslägel räddaförelaget, oberoende av bedömningen av -------------------- orsakerna till de svårigheter som företagel råkat in i? Ang.erfarenheterna jjj -.jg möjlig, vad fanns del för möjUgheter alt få dilnågot annat avforsoken att vidga företag? Det är sådana frågor som jag myckel oftadiskuierar när jag är den statligajoretag- g j j. jg , diskussionen i gällde. samfieten j jjj jjjg jgj-j. gurenslam ,gå in på Ka-Fa Kyl. inle av enalldeles specieU anledning. Jag har nämUgen för elt par veckor sedan undersläUt JK:s prövning fabriksverkets handlande i Ka-Fa Kyl-frägan,och jag tycker att det är rimligt att i det rättssamhäUe som vi lever iavvakta JK;s slutliga prövning av ärendet. Belräffande Stekenjokk slutligen är det myckel att säga omdel, men det skuUe ta för läng tid alt redovisa de oUka etapperna. Men vad somfaktiskt gör mig rätt upprörd, , är att ni på nyttinsinuerar att regeringen , aUtså förevalrörelsen, var informerad om all kalkylen för Slekenjokkprojektel hadeförsämrats i den omfattning som vi i regeringen säger alt vi fick besked omförsl och jag själv de sisla dagarna . Det är en rällenastående anklagelse mot regeringsmedlemmarna och framför aUt mol mig all jagi denna fråga skuUe slä och ljuga inle ulan hela svenska folkeli ansiktet. Jag begär, , att Ni tar tiUbakadenna anklagelse. Tala ocksä om för oss, , hur regeringenskulle ha handlagt Stekenjokkfrågan i den situation som uppslod i början avdecember dä vi jag upprepar det fick information från Statsföretag och LKABom 46-miljonerskalky-len. Hur skulle regeringen ha handlat? Fanns det nägolannat val i det lägel än att säga: Miltal, med så ändrade förutsättningar förprojektet är del nödvändigi alt avbryta det, inle alt definitivt stoppa del menalt sloppa del pågående arbelet och säga alt vi måsle undersöka fömtsättningarnapå nyll? Del är den ståndpunkten vi har lagit, och det är den ståndpunkten somvi undersläUer . Och jag undrar, : SkuUe Niverkligen ha velal rekommendera regeringen alt i den situationen - och del varregeringens beslutssituation - ha handlat pä ell annal sätt? har en enastående förmåga all finnaohederlighet, finurUghet och smussel i sin omvärld. ibland Slagnelius, ibland . Lät mig cilera VUhelm : Manser det som man är värd att se. Jag hoppas, , alt Ni i Era fortsattainlägg äntligen skall lägga fram nägra konstruktiva förslag till hur de statliga förelagen skaU drivas för all undgå de fel och misslag som Ni sä gärna uppehåUer Er vid. Ange hur del statUga företagandel över huvud taget skall kunna fungera i vår ekonomi, om företagen försl skaU bevisa att deras verksamhet inle pä något säll skulle påverka andra förelag! Ange ocksä vilka statliga företagselableringar som enligl Er mening är onödiga och bör läggas ned! Och ange, snälla , vilkel svar jag enligt Er mening skall ge kommunalmännen, arbetarna och tjänste- 24 männe.n i eller iKramfors när de, efler nedläggningar av privataföretag och efler misslyckade försök alt med lokaUseringsstöd locka andraprivata företag dit, begär hjälp av regeringen att lösa sinasysselsättningsproblem med statliga företag! () korl genmäle: Den försia fräga man släUer sig är: Varför använder intestatsrådet möjUgheterna all i sitt interpellationssvar utveckla de principiellasynpunkler som man i interpeUationen frågar efter? Om han hade gjort det skulledet ha varit betydUgt enklare att föra en debatt än dä han som utvecklar demnär han vet all motståndaren har högst pä sig för att svara. begärde en ursäkt för vad jag hade sagt omSlekenjokk. Jag begär i släUel elt exakt svar på den fråga som jag ställde. Jaganklagade inle Er för någon ohederUghet. Jag frågade: Vad har hänt mellan majoch oklober? Jag finner att det snarare är som skaU be om ursäktför alt han vrider det UU att jag skuUe ha anklagat regeringen för smussel ochohederUghet. Ni vrider lill min fråga, och del är inte korrekt att göra sä. Vidare har jag inte angripit näringspolitiken som sädan,som Ni på nytt vrider milt inlägg tUI. Jag har formulerat en fråga om denstatUga förelagsamheten och herr statsrådets erfarenhet efter alt ha häUit påmed denna under elt antal är. Det är alltså inle ett angrepp på slallig näringspoUtiki en mängd andra avseenden som gäller ekonomisk politik, arbetsmarknadspoUtiketc. ulan frägan gäller erfarenheier som Ni har haft inom ramen för denstatliga företagsamhelen. begagnade mycket av silt inlägg tiU alt lalaom de sysselsättningsskapande åigärder som slaten har att vidta. Ja, del ärriktigt, staten har ett stort ansvar här. Del är en anledning till att vitycker att man t. ex. i den ekonomiska poUtiken skall bereda förutsättningarför mindre och medelstora företag att få låna pengar så att det inte uppstår enmassa trassel på grund av utländsk konkurrens och på grund av svårigheter atthävda sig i konkurrensen här i landet. Detta är ett konstruktivt förslag. Dethar framförts i finansdebatlen; jag är beredd att framföra det även i dettasammanhang, trots att debatien inte gäller detla. Självfallet har jag ocksä konstruktiva förslag när detgäller statUg företagsamhet. Och jag har redovisal dem. Min huvudprincip är attden risk som finns för vad jag kallar funktionssammanblandning är allvarlig;del är därför betydelsefullt alt observera denna, i lid varna för altinte utsträcka imperium lUl att bU alltför omfattande. Ni gjorde gällande att Ni i en tidigareinterpellationsdebatl hade gjort en utförUg analys av vissa frågor. Jag frågadeden gängen: Har statsrådet observerat riskerna för denna sammanblandning avoförenliga uppgifler? Vad fick jag tUl svar det svar som herr statsrådet nukallar för en djupgående analys? Jag fick svaret: Ja. Jag undrar också hur det är med de sysselsätlningsskapandeåtgärderna - om jag fär återkomma till det. Det betydelsefuUaste är denekonomiska politiken i stort. Jag häller gärna med om att statUg företagsamhetkan användas i specialfaU för att klara sysselsättningsfrågor. Jag har t. ex. Ang. erfarenheterna avförsöken att vidga den statligaföretagsamheten Nr 53 aldrig anmärkt på . Jag tycker det är bra att göra en Tisdagenden sädan salsning där. Jag barabeklagar alt de pengar som man där har 30 mars1971 använt icke har lett UU att detlaverk är ungefär dubbelt sä -------------------- stort, vilket del kanske kunde ha varil, om man inte jag har inte Ang.erfarenhetema analyserat det i detalj, men det har i alla faU sagts så - hadebegått en del avförsöken att vidga misstag. denstatliga foretag- Men, , har de statUga företagen varit såfantastiska när samheten gäller sysselsättning? Var detinte en del sysselsättningsproblem nere i Ärdet inte sysselsättningsproblem i ? Blir det inle en delsysselsättningsproblem i ? Och är det inte på det viset att de statUgaföretagen i har minskat antalet anställda med 10 000man? Jo, det är så. Det är inte så lätt alt hantera dessa frågor, det är inteså lätt som att bara stå och säga att det behövs statUg företagsamhet för attlösa arbetsmarknadens sysselsättningsfrågor. Ni måste ändå dessutom varamedveten om, herr statsråd, att Er uppläggning, om den skulle drivas vidare,vore djupt löntagarfientlig, eftersom det genomsnittUga ekonomiska resultatetav de statliga företagen inte är bättre än att Ni om Ni skuUe ha detta somaUmän princip i näringsUvet utsätter de anställda för risken att få väsentUgtsämre löner . menar också att jag skulle ha sagt att detskuUe vara sämre villkor för de statUga företagen än för de privata, att man pånågot sätt i argumenteringen skulle utgå från att försvåra förstatliga företag som var i verksamhel. Nej, det är väl inte sä, utan i stäUetsäger vi ju att det gäller att skapa likvärdiga viUkor. Att t. ex.en företagare som har en skidfabrik i , som kanske inte går såförskräckUgt bra, känner sig oroad när staten hoppar in med en satsning påsamma område, det beror på att vederbörande vet att han löper risken att få ståemot någon som inte aUs konkurrerar pä Uka viUkor. Det är betydelsefuUt attunderstryka detta, om man skaU få ett stabilt näringsliv med en lust att satsaför att driva utvecklingen framåt.