prot · FU0949 · 1971-12-31 00:00:00 — Det är ocksä ganska vanligt här i att när en pågåendeulredning redan har möjlighel att la upp en viss fråga, sä anses inle nägonsärskild motivering frän utskottet nödvändig. Sedan bör och molionärerna tänka på att dessaskogsvägar inte är sä kraftigt byggda alt de tål den snabba och starka trafiksom en aUmän bilism skulle utgöra. De som har byggt dessa vägar anser givelvisi anledning därav alt del inte är önskvärt med aUmän trafik, som snabbi skulleförstöra vägarna eftersom dessa icke tål en sädan trafik. De är avsedda förskogslransporler, och del fär inte bli så att den allmänna bUismen tillätsstöra dessa. Jag tror därför att man i del i och för sig vällovliganitet att tillvarata bilisternas iniressen bör komma ihåg att syftet här harvaril elt annal när bidragen utmättes och det är del som fär gäUa tills vidare. Del är möjligl all skogsbruksutredningen kan ta upp dettaspörsmål och föreslå andra riktlinjer, men ännu har den inle gjort del. Jag yrkarbifall liU utskottets hemställan. Hen (); Del är en helt annan sak, iSkegrie, alt t. ex. en utredning är oförhindrad att ta upp en fräga. Detinnebär ingen garanii för att den gör det. Hade man skickat över den härmotionen till skogsbruksutredningen hade vi faktiskt hafl en garanti för altden skulle bli behandlad där. Jag har lalal med ordföranden i skogsbruksulredningen,och han Iror inle att frägan komnier upp lUI behandling i utredningen. Sedan tyckte jag mig märka att hen i Skegriealdrig har sett en skogsbilväg, eflersom han säger all om aUmänheten fåranvända dessa vägar blir trafiken sä stark all vägarna icke skulle läla det.Här är bara fräga om personbilar. Kan man t, ex, köra lunga timmerlass på enskogsbilväg, tror jag all den ocksä läl helglrafik och frilidslrafik medpersonbUar, lalar om den allmänna bilismen, men del äricke meningen - och det förekommer heller aldrig - alt hela befolkningskulle färdas pä dessa vägar utan del är i försia hand fräga om människor sombor i byar och samhällen i närhelen. Så mycket allmän trafik tror jag altskogsbilvägarna kommer all läla. argumentering får nog betraktassom ett slag direkl ut i luften. Vidare finns det möjUgheter attstänga av skogsbilvägarna vid t. ex. avverkningar, så alt trafiken i sambanddärmed icke blir störd. Det poängterade jag tydligt. Det är klart som dagen attskogsbilvägar i första hand skaU användas för skogstransporter. Allmänhetenskulle i första hand använda dem under sin fritid och . HerrLARFORS (s); Jag tror all man i den här debaiten gör detfelet alt man bedömer saken som en skogsbruksfräga och inle efler vad den är,en fräga som hängersamman med fritiden våra möjUgheter alt komma ut och få litet frisk luftunder vär fritid. Vi har ju någonting som. heter allemansrätten och som visvenskar brukar vara myckel stolla över. Men vi har kommit in i en ny ochannorlunda tid. Därför kanske man mäsle anpassa en del beslämmelser sä all vifortfarande kan utnyttja aUemansrälten, dvs. all vi kan fara ul med del fordonsom de flesta av oss använder, nämligen bilen, parkera den inne pä en skogsvägeller dylikt och bege oss in i skogen. Det har anförts en del skäl här emot att användaskogsbUvägarna för delta ändamäl. Det påpekas att statsbidrag bara ulgår tiUbyggnadskostnaderna för skogsvägar, som folk sedan får använda också förfritidsändamål, dvs, som bilvägar. Ja, men vem har sagt att del skaU varasamma statsbidrag i framliden? Skulle man inte kunna tänka sig all ändrabidragen? Då kanske man kunde öppna dörren i della sammanhang, så allskogsägarna blev mera viUiga alt upplåta vägarna för detla ändamål. Man lalar om alla de besvärligheter som skulle följa medatt skogsbilvägarna öppnades, t, ex, att del skulle bli en snabb trafik pä dem.Men del finns ju ingel som hindrar att körhaslighelen pä dessa vägar begränsas.Hastigheten fär i varje faU inte vara högre än och i praktiken kan den knappast bli högre än . Vägarna är dock byggda för transporter av lunga laster med stora lastfordon, och följaktligen bör deocksä kunna läla den trafik som personbilar svarar för. Jag tror inte pä altdel kommer all bli nägra jättekaravaner som kör på dessa vägar, men de behövervara öppna för denna typ av trafik också. Naturligtvis skaU vägarna främst tillgodose sitt egentUgaändamål, dvs. skogslransporler, men man borde helt enkelt kunna sälta upp ellanslag eller rättare sagt elt vägmärke, som lalar om alt vägen för ögonblicketär avlyst för andra transporter. Sä gör vi när vi reparerar våra vägar ochgator, och vi kan göra likadant i detta fall. Liksom och förslär jag all detinle går alt vinna bifall lill denna moiion , men jag tror all riksdagenfär anledning att syssla med den här saken . Och om nuskogsbruksutredningen lar upp frägan, kanske den kommer att falla nägol framåt.Vi får se hurudant det blir. 1 annat faU återkommer vi. ViUkoren för statsbidrag tiU skogsbilvägar Under della anförande överlog fru andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. HenMOSSBERGER (s): Jag begärde ordel närmasl med anledning av attherr sade och jag tror att anförande hade ungefärsamma andemening - alt utskottet har behandlat denna fräga ganska lättvindigt.Jag frågar hur han kan påslå detla. Om del skall vara en sådanmisstänksamhet mol utskottets behandling av en sädan här fräga, dä kunde juherr som är suppleanl i utskottet ha infunnit sig och fört fram sinaåsikter där. Jag vill hävda att det är ell hell felaktigt påstående. Vi harbehandlal denna fräga på precis samma säll som alla de övriga. Denuvarande reglerna bygger på skogsbruksulredningens förslag som Villkoren för statsbidrag till skogsbilvägar avlämnadesför något är sedan. Utredningen är också, som i Skegrie sagl,oförhindrad att vid sitt fortsatta arbete ta upp den fräga del här gäller. Densammanhänger ju också med helt andra frågor, nämligen med underhållet dessavägar. Del loiala permanenla bilvägnät som är av inlresse förskogsbruket uppskattas liU i runt lal 165 000-170 000 km. De bidrag som förekommit har utgått egentligen ända , men det har inle bygglsmera än 20 00025 vägar med statUga bidrag. Häri ingår dä de vägar somhar byggls med AMS-medel. De vägar som har tUlkommit genom statens medverkanutgör således en mycket liten del av del enskilda bilvägnäl som har karaktärenav väg för skogsbrukels behov. Elt generellt villkor alt bidrag till skogsbilvägar skallförknippas med skyldighel alt hälla vägen öppen för allmänhelen löser såledesinle de problem som påtalas i motionen. Vidare är ju de aktuellaskogsbilvägarna, som här har sagts, ofta komplement till ett befiniligivägsystem, som har byggts utan bidrag. De aktuella skogsbilvägarna byggs oftasamfällt av ganska många skogsägare. Svårigheten att praktiskt lösaförbudsfrägan leder därför till anlaganden att just dessa vägar är avstängdaför allmänheten i mindre omfattning än andra vägar. Härtill kommer, somjag nysssade, att frågan om allmänt begagnande av enskilda vägar är förknippad medfrågan om väghållarens ansvar för vägens trafikbarhet. Man torde inle kommaförbi della problem utan att samiidigi la slällning lill frägan omunderhällsbidrag lill dessa vägar. 1 en motion 1970 behandlades frågor om underhållsbidragtill skogsbilvägar, och den motionen överlämnades lill skogsbruksulredningen,som således har möjlighel alt komma igen i detta sammanhang. Jag yrkar liksom i Skegrie bifalltill utskottets hemstäUan. HerrTURESSON (ni): Det är alldeles rikligt att dessaskogsbilvägar har myckel slort intresse för det rörliga friluftslivet, och detvore naturligtvis utomordenlligt trevligt om de kunde användas i slörslautsträckning för sädana ändamäl. Men det är en hel rad faktorer som gör attvägar som är byggda enbart för skogstransporter sväriigen kan öppnas genereUtför frilidslrafik. Mänga av de faktorerna sammanhänger med Irafiksäkerhe-len.Vägarna är inle byggda lill sädan bredd att de tål nägon slörre trafik. De är iallmänhet ganska smala. Kurvradierna är smä, och därav följer allsiklförhällandena i kurvorna är dåliga. Det finns i allmänhel aUtför fåparkerings- eller uppställningsplatser för bilar, och det har i väldigt mängafall medfört all parkerade personbilar kommii all slä i vägen förnyttotrafiken. Man släller en personbU vid vägkanlen utan att bekymra sigom att en tung limmerlransporl kan komma förbi. Man kanske Iror all del gär,och sä ger man sig ul i skogen och plockar svamp eller vandrar lill en sjö och fiskaroch är borla många timmar. skall timmerlastbilar på 25 lon passera.Förarna vägar inle ge sig ul pä kanten sä långt alt de kommer förbi, och säblir lastbilarna slående. När de försöki sig på alt köra förbi har det hänt allbilarna har väll med åtföljande ulomordentligt slorakomplikationer för bärgning m. m. Del här är realistiska problem av mycket slor omfattningför dem som skall utnyttja skogsbilvägarna för nyllotransporler. Svära trafikolyckorhar inträffat pä grund av höga hasligheter på de smala vägarna med deras tvärakurvor, och personbilar som parkerats felaktigt har ställt lill mycket trassel. Vidare förhåller det sig sä all den snabba trafiken sUterde här grusvägarna väldigi hårt. Nägon sade här tidigare alt små lällapersonbUar inle sliter sä myckel som lunga limmerlransporlbilar. Jo, det gör devisst, ty de kör sä mycket fortare all de sprutar ut gruset i dikena ochförsiör vägen och förorsakar ell mycket dyrbart underhåll. sade alt man kan begränsa hastigheten genomalt sälla upp skyltar. Ja, visst kan man sätta upp skyltar, men därmedbegränsar man inte hastigheten. Inte mänga bryr sig om skyltarna. Vi vet ju hurbedrövligt dålig efterlevnaden av hastighetsbegränsningarna är på våra storavägar. Vi som försöker köra laglydigt med blir ständigt omkörda av tiotals eUer hundratals bUar som kör med 100, 110, . Del är ju vardagsmat ule på vägarna. Där finnsju ändå poUsövervakning, även om den är gles.Men vem skall övervaka hastighetsbegränsningarna pä skogsbilvägarna? Del finnsingen människa som kan göra del. Följaktligen skuUe det vara elt slag i luftenalt sätta upp skyltar, hur mänga del än är. Jag tror inle all man ulan att göra vidlyftigaombyggnadsarbeten och införa sUtageunderhåll med statsbidrag kan öppna dessavägar för trafik som inle sammanhänger med skogsbruket. De nuvarande reglerna om högre statsbidrag liU huvudvägarsom förulom skogsbrukels transporter även skaU tjäna friluflsUvels infördes1965 efler förslag av skogsbruksulredningen. Då rådde del inga delade meningari om detta. All anslagen inte kommit till användning och förbrukats iden utsträckning som man dä trodde beror förmodligen pä all planeringen avdessa kombinerade skogsbruks- och frilidsvägar inte kom i gäng i den omfattningsom man räknade med. Jag menar alt alla skäl bortsett frän friluftslivetsegna, och de måste underordna sig nyttotrafiken talar för all man inle skaUbifalla dessa riksdag efter riksdag återkommande yrkanden om attskogsbilvägarna skall öppnas för privata transporter. Därför, fru lalman, yrkarjag bifall lUl ulskollels hemsiällan. ViUkoren för statsbidrag UU skogsbilvägar Hen (): Jag kan hell inslämma i vad sagloch viU bara tillägga all möjligheten att få ett lill 70 proceni eller merförhöjt statsbidrag för att kunna kombinera skogsbillransporler med transporterav annal slag uppenbarUgen inte varit tiUräckUg för all stimulera dem sombygger skogsbilvägar. Om man i framliden skall nä den effekt som man avsäg meddella beslul, då krävs hell andra bidragsmöjUgheler - kanske tUlbyggnadskoslnaderna och sedan framför allt underhällsbidrag. Men som härtidigare understrukils är del faktiskt så all den lälla trafiken medpersonbilar gör avsevärd skada pä dessa vägar. Jag har på min gärd en del Villkoren för statsbidrag tiU skogsbilvägar skogsbilvägar,och jag har sell hur slor skada den aUmänhet som i oförsländ åker in päolämpliga lider gör pä dessa vägar. Jag har inle stängt av dem, men man färlida myckel för del. Del blir spär, biUslerna stänker undan grus genom att köraaUtför fort osv. säger alt man bör stänga av vägarna vid sädanaolämpliga tUlfällen. Del är lätt sagt. Men del är inle sä lätt alt passa dessalillfällen. Plölsligl kommer det etl regn som gör del olämpligt att köra in pävägen, men så är del någon bilist som inle förstår della och som gör ganskaväsentlig skada. Jag lycker i och för sig all del är angeläget att manskall låta aUmänheten komma in pä skogsbilvägarna, och de allra fleslaskogsägare slänger faktiskt inte av sina vägar utan låler aUmänheten komma indär. Men sä småningom blir man i synnerhei om man bor i närhelen avstorstäderna - frestad eUer Ivingad att slänga av vägarna pä grund av debetydande skador som jusl personbilarna anställer pä dem. Man kanske tycker all det är de stora tunga lastbUarna somi försia hand skulle fresta på vägarna. Men vet bättre än nägonannan att lastbUarna sä långl möjligt hämtar virket från skogen när vägarna ärfrusna eUer torra. Dessa laslbUsförare förslär bättre än allmänhelen när del ärlämpligl alt använda skogsbUvägarna. De berörda vägarna är inte byggda somvanliga aUmänna vägar där man kan åka vid vUken väderlek som helst ulan de ärofla myckel känsliga under olämpliga väderleks-förhåUanden. Jag skulle tro att denna fråga kommer att las upp avskogsbruksutredningen, men skall man vinna framgång med tanken mäsle del geshell andra bidragsmöjligheter för de vägar som man önskar öppna förallmänhelen. HenWIKNER (s); Jag ber om ursäkt för all jag förlänger debaiten, men attfrågan är brännande aktueU framgår av all sä många talare har varil uppe. När jag sade alt molionen har behandlals lättvindigt avsågjag del förhällandel alt utskottet säger alt skogsbruksulredningen äroförhindrad att la upp den. Det tyckerjag är etl lättvindigt sätt att göra sigav med en viklig fräga. Upplåts vägar för allmän trafik således den trafik somjag har avsell bör rimliga bidrag ges lill underhållet; det är inte mer änrätt och riktigt. sade att jag hade haft möjlighel alt deltai behandlingen i detla ärende. Visserligen ligger skalteutskoltet, i vilket jagär ordinarie ledamot, vägg i vägg med jordbruksutskottet, i vilket jag ärsuppleant, men inle heller jag kan dela mig och silla i två utskott samtidigt.Jag måste sköta mitt ordinarie ledamotskap först och främst. Däremot framfördejag faktiskt mina synpunkler lill nägra ledamöier i jordbruksutskottet ochhoppades att molionen skulle behandlas välvilligt. Belräffande trafiksäkerheten har det talals om alt vi kaninföra hastighetsbegränsning, ordna mötesplatser osv. Den saken gär alltså allklara om man tror på att hastighetsbegränsningar gör nägon nytta. inte pä dem. Om man inte tror pä dessa skyltar är det väl Uka braall vi tar borl aUa hastighetsbegränsningar. Men åtminstone vi som stiftarlagarna bör tro pä dem. Visst sliter de mindre bilarna vägen, de sprätter upp grusm. m., men med rimlig körning tror jag att de gör mindre skada än de störrebilarna. Vi har inle sä dåliga skogsbilvägar i , herrHedin, alt vi bara kör på dem när det är fruset - det går tungaskogstransporter hela årel om pä våra skogsbilvägar. lalade om andravägar än de som jag har nämnl. När skulle försöka förklara vad han menade medall utskottet hade behandlat frågan lättvindigt sade han all del varlättvindigt att vi bara hade skickat motionen UU skogsbruksulredningen. Jag vUlgöra kammaren uppmärksam pä all vi inle har skickat motionen dit; vi har funnitalt den inle bör föranleda nägon åtgärd. Hen (): vUle göra gällande all jag inletrodde pä skyltar på vUka del slår att hastigheten är begränsad. Visst tror jagpå dem, och jag försöker ocksä leva efter dem, men del beklagUga är att enmycket stor del av trafikanterna inte bryr sig om dem även om de tror pä dem. Hen (): Till vill jag säga alt jagvisst inle undervärderar skogsbruksulredningens arbeie. Men del hade varilbältre om utskottet hade sagt; Vi skickar molionen lill skogsbruksulredningen.Dä hade denna varil tvingad all la upp molionen. Det är så jag menar. Överläggningen var härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. Virkesbristen inom de fyra nordligaste länen § 8 Virkesbristen inom de fyra nordligaste länen Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 13 i anledning av motion angående virkesbrislen inom de fyra nordligastelänen. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Jag har tiUsammans med några ledamöter frånolika parlier lagt fram en motion, där vi tagil upp frägan om bristen pä råvaratUl den norrländska massa- och pappersindustrin. En brislsiluarion Iorde bU etlfaktum i millen av 1970-lalel. Företrädare för skogsnäringen i hela Norrlandhar i aprU månad framfört de här farhågorna till regeringen, och de harocksä framlagt förslag om hur näringen och samhäUet gemensamt skulle kunna lösaproblemen. Del förslag som har framlagis är i slort sell delsamma somdel man har utformat, provat och praktiserat i med ell goll resullal.Del Statligt kreditstöd vid förvärv av skogsmark har ocksäutarbetats av sakkunniga pä området och är följaktligen enUgl min mening välförankrat i verkligheten. Jag är mer än väl medveten om all förslaget innebärkoslnader av rält slor omfallning; del har sagts någonting om 8090 mUjonerkronor, vUl jag minnas. Del skulle innebära all statsmakternas bidrag kommerupp i storleksordningen , om hela del här programmet skallkunna genomföras. Del är i alla fall rält klart att sävälproduktionseffeklen som sysselsättningseffekten blir utomordentUgt stor. Alldella är angelägel fick vi reda på sä sent som kväU i etl utmärktTV-program, där en förelrädare för en av de slörre skogsindustrierna kanskeden största - i pekade på jusl del här förslaget och faktiskt ocksä påde siffror som vi i motionen hade angett. Framför allt gällde detsysselsättningseffekten; del är fråga om en ökning med ca 4 000 helårsarbetare.Vad de berörda bygderna anbelangar är detla aUdeles självfaUet ulomordenlligiväsentligt. Vi är i högsta grad medveina om alt den ulveckling som vihafl inom skogsnäringen har fört med sig problem när det gällersysselsättningen för folk ule i glesbygderna, problem som fakiiski har lett lUlall mänga bygder och samhällen kommit i fara vad gäller möjUgheten all gémänniskorna i omrädei en lillfredsslällande service. Men del är inle bara dellaall de åigärder vi har föreslagit ger människorna i de här bygderna ensysselsättning, åtgärderna har också etl exportvärde. Resultatet av dem innebärall man kan räkna med en ökning av exporten på ca ,och det är ju beiydande summor. Följaktligen är vi räll övertygade om att dehär åtgärderna ur samhällets synpunki på längre sikl kommer all vara enutomordentUgt god salsning. Utskottet har ställt sig yllersl positivt tUl motionen,och jag har följaktligen inle anledning all framställa något eget yrkandeutöver utskottets. När jag har lagit tUl orda är det bara därför all jag harvelal framföra förhoppningen om alt departementschefen sä forl del sig göraläler vidlar de åigärder som vi i den här molionen har föreslagit. Vi hoppas alt den skogspolitiska utredningen skallframlägga sitt förslag . Blir det fallet borde möjligheter finnas attförelägga nästa ärs riksdag en proposilion, som vi också i molionen harföreslagit. Jag gör ingel eget yrkande, jag vUl baraultala en förhoppning om ell sä snabbt resullal som möjligl. Vi är väl medveinaom att del behövs för dessa bygder. Ur samhällels synpunkt är del ocksä enriklig och vällovhg investering. Överläggningen var härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Statligt kreditstöd vid förvärv av skogsmark Föredrogs jordbruksutskottets belänkande nr 14 i anledning av moiion om statligt kredilslöd vid förvärv av skogsmark. HerrPERSSON i Heden (c): Den centermolion, 1041 innevarande är, somutmynnar i en hemstäUan om all i skrivelse liU Kungl. Maj;t anhållerom skyndsamma ätgärder för alt åstadkomma att statligt kredilslöd skall kunnaulgå till förvärv av fastigheter med uleslulande skogsmark, i försia handavseende famUjeskogsbruk, är en motion som i riksdagskrelsar ofta kaUas för enbekant. Alltsedan 1967 ärs jordbmksbeslut, dä just denna vikligadel i fråga om rationaliseringen av det svenska jord- och skogsbruketundanlogs, har jag och nägra medmotionärer tUl framförtdenna hemställan. Varje gäng har molionen avslagils under molivering all denslalliga skogspolitiken var under prövning i den skogspoliliska utredningen.Varje gäng har vidare ullovals all ifrågavarande ulredning beräknas slutförasill arbete . Motiveringen är Ukartad ijordbruksutskottets belänkande nr 14 . Med anledning av en fräga lUl jordbruksministern som jagframställde om tidpunkten för framläggande avskogspolitiska utredningens betänkande meddelade jordbruksministern i ett svarden all ulredningen beräknades vara klar i slutet av är 1970.Vi skriver . Del har gått fem är sedan denna viktiga jordbrukspoliliskafråga försia gången behandlades, och varje gäng har det utlovats attutredningen slär inför ell avslutande. börjar man ifrågasätta huruvidautskollel och även jordbruksministern rör sig med verkliga fakta i samband meduppgifler omkring skogspoliliska utredningens slutbetänkande. Statligt kredilslöd UU förvärv av familjeskogsbruk är ettangelägel problem. Rationaliseringsfrägorna rörande jord- och skogsbruket kanaldrig lösas ändamålsenligt i sin helhet innan en möjlighel finns att åstadkommajust dessa familjeskogsgärdar. Del är hög lid att vi löser problematikenhärulinnan i denna de accelererade jordbruksnedläggningarnas tid. Jag skaU inte slälla nägol yrkande . Jaghar bara velal framföra dessa synpunkler med den förhoppningen alt uppgiften iårets riksdagsberältelse, alt skogspoliliska utredningen beräknas avsluta sittarbeie i är, denna gäng skaU vara med verkligheten överensstämmande. Överläggningen var härmed slutad. Föredrogs jordbruksutskottets belänkande nr 15 i anledning av moiioner om djurskyddstUlsyn. 1 dellabetänkande hade behandlats dels motionen 1971:31 av herrar och iMalmö vari hemsläUls alt beslulade att hos Kungl. Maj;l begäraförslag lUl Nr 49 lag om inrättande av en befattningsom djurens ombudsman med de Onsdaeen den befogenheter som angivits i molionen, 24 mars1971 dels molionen 1971:101 av herrWerner i m. fl. allriksdagen hos Kungl. Maj:l hemslällde om en översyn avdjurskydds-lUlsynsorganisationen syflande till utbUdning av lillsyningsmän ochpersonell ulbyggnad. 1. lämnademotionen 1971:31 utan åtgärd samt 2. lämnade motionen 1971:101 ulan åtgärd. i (m); har buntat ihop elt parmotioner här som kanske inte är helt likartade och därför borde ha behandlalsvar för sig. Det är nr 31 om djurens ombudsman av och mig och nr101 av mig m. fl., som gäller översyn av djurskyddstiUsynen, särskUt med tankepä att vi behöver bältre utbUdning av tillsynsman. Jag viU säga alt utskottet skriver mycket välvilligt ochförstående i saken. Del har förvisso de senasie åren blivit en annan lon iskrivningarna när del gäller djurskydd, och del hälsar vi med slortiUfredsstäUelse. Vi tycks vara överens om all inle allt är som det skallvad djurskyddstUlsynen belräffar. Del har vi ocksä framhäUil i molionen, ochjag skall inle uppehålla tiden med all relatera del ytterligt svåra fall somdär är noterat från etl svenski slakteri och som visar hur det kan gä lill närman har med sjuka djur att göra. DjurskyddstiUsynen kominer säkerl all fungera bättre omstraffbestämmelserna för djurplågeri vidgas, sä alt de ocksä omfattar ickeuppsätliga handlingar. Men en sådan åtgärd utesluter inle behovet av en bällreutbildning för liUsynsmännen, så mycket mer som kommunerna efler 1974 ju blirslora områden. Det bUr 272 storkommuner, som dä fär bältre ekonomiskamöjligheler att ha heltidsanställda tillsynsman. Det bUr ocksä den vinningenatt en tillsynsman i en stor kommun inte har samma relalioner som lidigare lilldjurägare i kommunen. Men del kräver som sagl all man tar itu medutbUdningsfrägan bättre. Utskottet tycks leva i den föreställningen all alll ärväl beställt på den punklen. Man hänvisar den verksamhet somveterinärslyrelsen bedriver. Men veterinärslyrelsen är ju i brist på medelsynnerligen ställd när det gäUer utbildningen här.