prot · FU0930 · 1971-12-31 00:00:00 — Vem är det som är den störste intressenten i de svenskabryggerierna? Det är inte aktieägarna, utan det är finansministern. Vore det nusä all slatsmakterna hade utnyttjat möjligheterna all kontrollera denna sektor,vore det så alt man höll ell kritiskt och vakande öga på denna industri, skulledel möjligen kunna finnas vissl fog ätminsione för en socialist, att säga attlösningen är socialisering. framhöU med all räll att det ansvarigaslalsrådel i denna debatt lyst med sin frånvaro. Men när del nyaPrippbryggeriel i invigdes i höslas, dä var finansminislern närvarande.Eflersom han inle deliagil i den här deballen kan det vara angelägel all tillkammarens prolokoll fä foga nägra av de alkoholpoliliska synpunkter som GunnarSträng dä framförde. "Bryggeriindustrin i kan se tillbaka på enstark expansion framför alll under senare är. För Pripp-bryggerierna somledande företag redovisas en volymökning om pä dryckessidan . Det sä myckel omdebatterade mellanölet i vUkels tillkomst jagpersonligen har del och ansvar är väl den närmaste förklaringen lill expansionstakten.Debatien om mellanölet kommer alt fortsätta och kulminera då dennu arbetande alkoholpoUtiska utredningen som jag hoppas om något årframlägger sitt betänkande. Den aktuella debaiten om mellanölet har enligt min meningblivit ensidig, och missförhållandena generaliserats. Enligt den gamla regelnall 'var plåga har sitt skrik för sig, blolt hälsan tiger still' sä harbrukarens och den vanliga konsumentens röst saknats i debaiten och där finnervi en obestridlig majoritet av svenska folket då däremot missbrukarensbeteende i hög grad uppmärksammats. Det är inget fel i det senare, men denerforderliga balansen i debaiten saknas. InternationeUt är vår ölkonsumtion fortfarande låg, ochäven om dagens konsumtion med stigande köpkraft ökar, så kommer vi inte attframstå som någol specielli öldrickande folk. Jag anser det således icke som ett realistiskt antagande all förbjuda svenska folket rätten alt Mellanöl,m. Mellanöl, m. m. konsumeraett öl av den kvalitet som brukaren uppskattar och som accepteras runt om i den värld som värt folk genom den svällande turismen numera regelbundet konfronteras med. Så länge del är legitimt att konsumera öl, och folketsflertal betraktar varan som all annan reguljär konsumtion, är det också riktigtall betrakta den ölproducerande industrin som all annan industri," När vi nu lyssnat lUl alkoholpoliliskasynpunkler skulle jag vilja fräga : Vad finns det för grund förantagandel all det skulle bli någon väsentlig förändring om blevechef för landels bryggerier? Som liberal tycker jag att det kan vara befogal med eltökal mall av statlig insyn pä de sektorer det här är fråga om. Delta är rent aven punkt där man inle utan vidare kan avvisa tanken på att samhäUet skallingripa. Men finns det någon som helsl anledning all av nykterhetspohtiska skäldriva den tesen, när man har lyssnat tUl vad säger? () kort genmäle; Jag fick ett intryck av alt isitt anförande kysste och slog ihjäl med samma varma själ. Om läst protokollen och molionerna hade han tvingats konstateraalt Uberalismen fått vika hos liberalernas företrädare i kammaren när manförsökt komma tiU rätta med ett problem som varit väsentligt för det svenskafolkel. Sedan föreligger det nog oUka uppfattningar i denna sak.Om samhällel övertar bryggerinäringen kan jag inte förstå att det därmed ärherr Sträng som övertar den. Jag har aldrig utgått frän att skullebli någon sorts diktator i detta sammanhang. Jag har förutsatt att samhälletskulle driva denna näring på ett sådant sätt att det blev minsta möjligaskadeverkningar på samhället och medborgarna. Det är någonting som jag tror ärväsentligt. Sedan kan man naturligtvis diskulera hur man vUl ål det ena eUerandra hållet. All Pripp har kunnat slå ihjäl vartenda mindre bryggeri och byggaupp en stor enhet är kanhända något som man, i detta fusionernas tidevarv, urindustriell synpunki i och för sig har önskat. Men inte har denna fusioninneburil nägon förstärkning av hänsynen tUl medborgarna och samhället när detgäller nykterhetspolitik! För mig är det ändå handlingen, ej pratet ochteorin, som är det väsentliga. () kort genmäle: Jag finner ingen anledning altsolidarisera mig med vare sig det ena eUer det andra privata inteens pä det säll som finansminislern gjorde det i det anförande jag nyssciterade. Men jag kan inte som anse att den som är ansvarig förlandets alkoholpolitik del ansvariga statsrådet - inte skulle ha någotinflytande i dessa frågor eller alt hans uppfattning i dessa spörsmål inteskulle ha något intresse. HerrLUNDBERG (s) kort genmäle; Jag har varil med om att en finansminister, som tUlhörde milt parti, i rekommenderat mig attköpa en liter och slå ut deni vasken, eflersom jag var emot en höjning av spritpriset vid del tiUfällel, Jag betraktar finansministrar och andra regeringsledamötersom personer vUka deltar i samhällsarbetet. Visst kan och jag haolika uppfattningar i fråga om bryggerinäringen och om lämpligheten av , altdricka en pUsner, Men jag har för den skuU inle ansett att det föreligger någonväsenskUlnad i vär uppfattning - del är ju fräga om proceni även i detta faU,Därför förslår jag inte rikligt . Försök att se framåt och försök all länka på alt det ärelt intresse för samhäUet och människorna att komma lill rätta medspritproblemet! För mig är delta del väsentliga inte formerna. () korl genmäle; Jag tror att och jag nog kanvara överens om ganska myckel i vår hållning i dessa frågor, men jag vill inlegä så långl som och anse att finansministerns uttalanden ochåsikter i dessa frågor skulle vara betydelselösa eller att jämföra med åsiktersom framförs av vilken privatperson som helst. Jag har för min del denuppfattningen att finansministern faktiskt har en del all säga tiU om i dellaland och i denna fråga. Mellanöl, m. m. HerrPERSSON i (s): Det finns knappasl mer att tillägga i dagensdebatl, men låt mig ändå säga ett par saker. Min uppfattning är all vi har en hart när skrämmandesituation pä nykterhetens eller sprilkonsumtionens område, antingen vi nuknyter an lUl meUanölet eUer till andra alkoholdrycker. Jag vill erinra om densangvinism, optimism och liberalism vi visade när fienderna mot Brattsyslemetsade att detta suggererar människorna tUl att önska sig sprit ta bortBrattsyslemet, och vi blir av med hela den inflammerade föreställningen och kanräkna med en tUlnyktring. Vi känner till resultatet. Sä kom frågan om mellanölet upp. Samma melodi sjöngs dä:Lål folk få meUanöl, så super de mindre av starkare drycker! Vi skulle fä ettbättre nykterhetstiUstånd. känner vi till resultatet. Ett argument var att vi kunde räkna med all lättare stoppabruket av narkotika, om folk relativt lätt kunde komma över alkoholhaltigadrycker. Vi vet hur det gick också på den punkten. Om vi har något aUvarligtsamhäUsonl, är det enligt min mening inte en god politik att ha nägra iUusioneroch tro på den enskUda individen, särskUt inte med de erfarenheter som vi hargjort. Vi måste nog i detta samhälle räkna med restriktioner av olika slag motsamhällsfarUga ting, och vi mäste räkna med moralbUdning. Annars fruktar jagatt del går illa för värt folk. Det är med inte ringa bitterhet vi noterar alt vi i ettland som , där vi har byggt upp ett välstånd och en social kultur avfint märke, inte har kunnat undgå att halka in pä de avigsidor somförekommer i andra och primitivare samhällen med relativt hög materiellstandard. Det borde vara en hederssak för oss att utan skygglapparta itu med den allvarliga faran. En väg är att äntUgen sluta med glorifieringenav den 24 febmari 1971 Mellanöl, m. m. alkoholen.Det är besynnerUgt att vi tUläter reklamen det vittnar väl ändå om vanmakteUer i varje fall övertro på människans sunda omdöme. Jag hoppas att när vi äntligen fär upp frågan tUl nyprövning och avgörande här i det skaU ha skett en verkligtUlnyktring, Jag kan inte hoppas på etl nytt synsätt hos , somlydligen definitivt har försvurit sig åt ett synsätt som hotar nägol mycketväsentligt i värt samhäUe. Låt mig, herr talman, allra sist erinra om att närdebaiten om mellanölets införande pågick en skara studenter reste frän Lundtill för att uppvakta finansministern och yrka pä frisläppande avmellanölet. De togs naturligtvis emot liksom aUa andra som vUl uppvaktastatsråd. Jag sade då i att jag tyckte att de borde vara hemma ochplugga på läxan. Jag undrar nu om vi inte måste i ett litet vidare sammanhangtala ut också med skolungdomen. Om vi alltid tar den på allvar isamhällsdebatten, kommer vi uppenbarligen hell vilse. Den har inte samma erfarenhetsom vi har, och vi skall inte inbUla oss att det man nu försöker med är en vägmot demokratisering och kultivering av vårt samhäUe. I detta anförande instämde i (c). HerrWENNERFORS (m): Några inlägg gör att jag måste ta tUl orda också i slulelav denna långa debatt. En del angrepp har gjorts som kräver etl par repUker, i säger att jag har söktglorifiera mellanölet och kanske lyckats den uppfattningen kunde man få närmän hörde . Jag har sett ölet som ett alternativ. Jag föredrar alllsäen svag alkoholdryck framför en stark alkoholdryck, som medför större skaderisker.Men jag har saknat information från samhället när meUanölet introducerades. Viminns alla dessa jätteannonser vari del omtalades att det var "skönt"att dricka öl, vi minns bUderna av vackra flickor i kort-kort, och mycketannat. Den introduktionen möttes inte av någon annonsering frånsamhällets sida. Det gavs ingen information om vilken alkoholprocent mellanöletinnehåller eUer vilka verkningar mellanölet kan ha. Ingen särskUd insatsgjordes heller i den svenska eUer i det svenska skolväsendet överhuvud taget i samband med introduktionen av meUanölet. Det är detta jag harsaknat. Jag skall peka på en sak tiU, i ,nämligen den frivUliga överenskommelsen mellan livsmedelshandeln ochmyndigheterna om 18-årsgränsen vid försäljning av mellanöl. VUken informationfick svensk ungdom i samband med den överenskommelsen? Ingen, utom den sompressen och andra massmedia nyhetsmässigt gav oss. Hade man inte kunnat tänkasig att , som gick med pä denna överenskommelse, hade kunnatgöra en alldeles speciell insats bland svensk skolungdom för att få den attförstå varför en sådan frivUlig överenskommelse träffades? Man kan svara att det skickades ut etl meddelande iAktuellt från där del berättades om dessa saker. Men var dettillräckligt? Svaret är nej. Här menar jag att det föreligger oerhört storabrisier. Jag har i mina tidigare inlägg lagit i så skarpt att del inle bör rådanågot missförstånd mellan i och mig på den punklen. Näsla sak jag mäste beröra är mera beklämmande. HerrWikström i Slockholm har i samband med mitl namn tagil uttrycket "detsjuka samvetet" i sin mun. Det är högst beklagligt att en politiker bemöter eUerangriper en motslåndare på det sättet, och det är ännu mera beklagligt att enrepresentant för nykterhetsorganisationerna gör det. Hur skaU jag uppfattadetta? Skall jag uppfatta det på det sättet, , alt man måsle varahelnykterist eUer tUlhöra svensk nykterhetsrörelse för att kunna medverka tillbättre alkoholvanor i vårt samhälle? Jag kommer aldrig alt angripa herrWikström eller någon representant för på detta sätt. Jagkommer i stället alt, som tidigare, hälsa varje insats från nykterhetsrörelsenmed största tiUfredsställelse, Men jag hoppas all också vi andra, som har sammamål men kanske inte har riktigt samma utgångspunkter och inte tror på riktigtsamma medel, skall fä vara med om alt hjälpa till att lösa detta jättestoraproblem. Jag hoppas att debaiten har medverkat till ettstörre intresse och engagemang såväl bland damer och herrar riksdagsledamötersom bland den slora allmänheten. Jag skulle vare synnerligen glad om massmedianu kan referera debatten som en väckarklocka för ungdomarna, för föräldrarna ochför hela del svenska samhället. Det skulle vara bra om hela denna debatt kundenå ul lUl den svenska ungdomen och om de olika uppfattningar som har förts framhär kunde fä utrymme i ungdomarnas tankevärld och om dessa fakta kundebli etl memento för många av dem som missbrukar alkohol. Tänk om den här debatten kunde medverka tiU attalkoholvanorna hyfsades! Delta lycker kanske många av mina kolleger i kammarenär väl optimistiskt. Men dä mäste jag fräga: Hur kommer det sig alt i andra länderett liberalt system kan fungera utan aUa de restriktioner som många av minavänner och kolleger tror pä? Jag är optimist. Jag tror pä den svenska ungdomen. Jagtror att vi pä läng sikt skaU kunna lösa detta stora och komplicerade problem. Mellanöl, m. m. HenGUSTAVSSON i (c); Jag hoppas ocksä att dagens debatt kommer attleda till att det bUr ett slörre engagemang i denna fråga bäde från enskildariksdagsledamöters sida och från aUmänhetens, Jag tolkar även dagens diskussionsom ett tecken på att insett den fara som Ugger imeUanölsförbmkningen, säger att han betraktat mellanölet meddess lägre alkoholhalt som ett alternativ. Jag är medveten om att det är fråndessa utgångspunkter har diskuterat. Men herrWennerfors har lidigare icke velat inse att alkoholbruket tränger längre ochlängre ned i åldrarna. Det är detta som är det stora problemet . Ändring av realisationsvinstbeskattningen i vissa faUm.m. Sedan angriper samhället och skolan förall inte tillräcklig information har givils. Jag kan instämma i della. Men lätmig komma med en molfråga, : Vilken informaiion har herrWennerfors givil i denna fräga under de är som har gäll? målle grundligt hamissförsiäll mig. Min avsikt var alls inte alt sära honom. Om jag gjort det berjag naturiiglvis om tUlgift, Poängen var inte alt och jag skulle haolika uppfattningar i fråga om den personliga hållningen i alkoholfrågan. Vadjag och andra vände oss mot var alt i ett lidigare skede ganskaaningslöst pläderat för mellanöl, fanns i hans anförande en ton avbesinning och ell erkännande av att frägan ändå är bemängd med en rad problem.Del var detta jag tog som ett tecken pä att ångrade en del avvad han sagt i lidigare omgångar i denna fråga. särar mig inte alls. Jag är riockhudad. Jagklarar mig nog. Men vad jag tänker på, , är alla de människor somkanske har samma uppfattning som jag eller vilkas uppfattning i varje fallligger nära min. Det kanske finns en del av dem i det här huset, och jag velall det finns många ulanför detta hus. Det finns t.o.m. människor som trots attde inte är med i nykterhelsorganisalioner och aUtså inle tillhör den helnyklrasekiorn, ändå vUl vara med om att göra en insats för bällre alkoholvanor. Delär dem jag länker pä när en nykterhelsman som ullalar sig som hangör. undrar jag om inle ändåblandar ihop delta. Om man i den svenska på ell särskill säll gjortsig lill lalesmän för en viss hållning i fräga om alkoholpolitiken och kanskemer än någon annan pläderat för mellanölels införande och negligerat riskernamed del, fär man finna sig i alt bli utsatt för kriiik. Den kritiken gällernaturligtvis en politisk uppfattning, inle en individuell hållning. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls, § 8 Ändring av reaUsationsvinstbeskattrungen i vissa faUm. Föredrogs skatteulskoilels belänkande nr 4 i anledning avmoiioner om ändring av reaUsalionsvinslbeskatlningen i vissa fall m, m. 1. motionen nr 323 av herrar i ochLarsson i medhemsiällan, alt hos Kungl, Maj t begärde förslag till sådan ändringav reaUsationsvinstbeskattningen att försäljare av egnahem som pä ny bostadsorlavsäg förvärva Uknande bostadsfaslighel ägd- åtnjuta uppskov med beskattning avreaUsalionsvinsl , 2. motionen nr 1184 av m.fl. medhemställan, all i skrivelse lill Kungl, Maj t begärde all utredningenför översyn av realisationsvinstbeskattningen skulle få i uppdrag prövaåigärder som syftade tUl att bromsa ytterligare oskälig markprisstegring ochalt lill kommunen direkt återföra oskäliga vinstei. Utskottet hemstäUde all skulle avslä 1. molionennr 323 2, molionennr 1184, Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m) och i Bäckmora (c), () samtherrar Josefson i Arrie (c), (). () och (),vilka ansett att utskottet bort under 1 hemstäUa, att med anledning av motionen 323 i skrivelsetUl Kungl, Majl: begärde förslag tUl sådan ändring av gäUande bestämmelser ombeskattning av reaUsationsvinst, att uppskov med beskattning under viss tidskuUe åtnjutas för reaUsationsvinst vid av ägarens flyttning tUl annan ortföranledd försäljning av en- eUer tvåfamiljsfastighet, avsedd huvudsakUgen sombostad åt ägaren, i det fall denne på den nya bostadsorten förvärvade liknandebostadsfastighet. Vi kommer över till en fräga, herr talman, som inle harsamma räckvidd för samhällel som den vi debatterat under mer än tre och enhalv timmar. Det är dock en fråga som har betydelse för de medborgare som denberör, I molionen 323 föreslås från folkpartihäll alt den somförsäljer egethem i samband med flyttning lill annan ort och där förvärvarlikvärdig fastighet skaU ha rält till uppskov med eventuell realisationsvinstbeskattning,Sädan rätt till uppskov med beskatining av realisationsvinst föreligger redani nuvarande lagstiftning. Lagsliflningen anger dock endasl vissa specialfall dåsädan rätt föreligger. Bland dessa fall nämns expropriation,faslighetsförsäljning lill slaten pä grund av flygbuller, vissa ägobyten ochinskränkning av förfoganderätten på grund av naturvårdslagen, Molionärerna menar all uppskov medreaUsalionsvinslbeskatlningen är berättigad inle bara vid de uppräknadetUlfällen då egnahemsägare kan bli tvingad att sälja sill egnahem. Arbetsmarknadslägetgör del ofla nödvändigi för person med egethem att byta bostadsort. Sådant byteav bostadsort har mänga gånger en klar Ivängskaraktär och borde därför medförasamma rätt till uppskov med beskatining av evenluell realisationsvinst. En rutin för prövning av sädana fall finns redan genom attansökan skall göras till prövningsnämnden, som avgör om villkoren uppfylls i defall som lagen redan medgiver. Risk för missbruk kan därigenom anses utesluten. Ändring av realisationsvinstbeskattningen i vissa faUm.m. Ändring av realisationsvinstbeskattningen i vissa fallm. Vi har här i i andra sammanhang medverkat tillatt underlätta rörlighet pä arbetsmarknaden. Den ifrågavarande motionen harsamma syfte. Etl litel exempel. En bekant till mig arbetade vid ettföretag i , en ort från , Företaget lades nedoch flyttade lUl , som ligger ungefär en mil från , Dettahände 1969. Personen i fråga sålde sitt egnahem i för 65 000 kronoroch köpte ell ungefär likadant hus i för . Vidförsäljningen i fick han en reahsalionsvinsl pä , dvs,genast en skatt på drygl utan all ha haft nägon egentlig inkomst.Han hade bara bytt bostad. I dagens tidningar har vi läst om den stora utflyttningenav statliga tjänstemän från lill andra orter. Vi får räkna med allproblem liknande del jag nämnde kommer alt uppstå i stor skala. Jag tyckerde nuvarande förhållandena är orimliga. Sammanfattningsvis kan sägas, all molionen syftar lill allförsäljning av en- och tvåfamiljsfastighet som är föranledd av säljarens flyttningfrån en ort till en annan i samband med arbetsbyte och inköp av likvärdigbostad på den nya orten inte skaU föranleda någon skatt om inte egentlig vinstuppstått för egnahemsägaren. Till utskottets betänkande är fogad en reservationundertecknad av utskottets sju minoriletsrepresentanter vilka samtliga siödertankegången i motionen. Jag ber all få yrka bifaU liU reservationen. HerrMAGNUSSON i (m); Alltsedan beslämmelserna omrealisationsvinstbeskattning av fastighet infördes har de treoppositionspartierna gemensamt hävdat den ståndpunkten, att det borde vararimligt med elt uppskov med denna beskattning när del är fråga om enförflyttning, där vederbörande måste sälja sin viUa, sitt radhus eller egnahempä den gamla orten och skaffa sig en ny bostad på den nya ort där han fär sittarbeie. Det är med en viss förvåning som vi kan notera att regeringspartielsrepresentanter så enträget är efter är söker motsätta sig denna myckel rimligabegäran. Del kan väl i alla fall inle vara meningen medrealisationsvinstbeskattningen att man skall beskatta en vinst som ingalunda äratt betrakta såsom en reaUsationsvinst. I de fall som här avses beror juförsäljningen pä all vederbörande mäste lämna en bostad pä en ort och skaffasig ett nytt hem pä den andra ort där han får sitt arbete. Det är då näppeligenfråga om realisationsvinst i detta ords egentliga betydelse. Jag tror att detta problem kommer att ha en aUdelesspecieU aktualitet framöver mot bakgrunden av detbeslut som regeringen fattat att lägga fram ett förslag om utflyttning av mängaolika statliga organ tUl landsorten. Mänga statstjänstemän och andra anstäUda iStockholm har en vUla eUer ett radhus som de kanske tvingas att sälja för attsedan skaffa sig en bostad pä den nya orten. Det är möjligt att några sedan dehar verkat tio femlon är på den nya orten i alla faU känner sig så pass faslrotade i den gamla bostadsorlen att de viU flytta tUlbaka. myckelhögt uppskruvade priser pä fastigheter här i , och därför blirproblemet utomordentligt stort för de människor som berörs av dennautflyttning. Jag hade inte tänkt delta i denna debatt, men jag gör delav den anledningen att jag i radions morgonnyheter hörde vär löneminisler, herrLöfberg, förklara att man frän regeringens sida när det gäller all flytta utpersonalen i de statliga verken icke kommer att ta nägon som helst hänsyn liUom vederbörande har en vUlafastighet i . Detta är enarbetsgivarpolitik som får stå för regeringens egen räkning. Det problem som vinu behandlar har i varje faU genom vad som kommer alt hända fäll en ännuslörre aktuaUtet . Jag ber därför, herr talman, alt få yrka bifalltill reservationen. Ändring av realisationsvinstbeskattningen i vissa fallm. I dettaanförande instämde herrar och (båda m). I denna fräga har det väl gäll mer prestige än saklighetunder de år som haft att behandla motioner liknande den somskatteutskottets majoritet nu yrkar avslag på. Del förhäller sig i verkligheten sä att med nuvaranderegler för beskattning av reaUsationsvinst vid försäljning av en- ochtvåfamiljsfastig-heter inträffar det i ytterst få fall att realisationsvinstenblir beskattningsbar. Med nuvarande regler går praktiskt taget all sådanförsäljning fri från realisationsvinstbeskattning. I något enstaka faU kan detnaturiiglvis inträffa att del uppstår beskattningsbar realisationsvinst. Omargumentet är att man vUl befrämja rörligheten på arbetsmarknaden mäste detdock i så fall pä avflyllningsorten finnas en sådan förväntan på kommande högrepriser på en- och tvåfamiljsfastighet er att fastigheten kan säljas lUl ettövervärde. Naturligtvis skall den vinsten liksom aU annan vinst pä försäljningbeskattas. Det skall i del avseendet inle vara någon skillnad om en personsäljer en en- eller tvåfamiljsfastighet eller om vederbörande säljer någotannat vid avflyttning frän orten. Man kan inle enbart när del gällerfastigheter undanta försäljningen frän beskattning eller uppskjuta beskattningen. Jag tolkar reservanternas hemstäUan sä att de vUl ha etlgenerellt uppskov med realisationsvinstbeskattning vid aU flyttning. Om reservanternanu säger all deras hemställan avser endasl försäljning vidföretagsnedläggelser, utflyttning elc, mäsle skattemyndigheterna då i varjeenskilt fall sätta i gäng en slor utredningsapparat för all konstatera om detär fräga om en frivillig flyttning, t. ex, för all vederbörande får högre lönpä en annan ort, eUer flyttning av någon annan anledning. Det skuUe bli en mycketkrånglig lagstiftning att följa för skattemyndigheterna. Utskottsmajoriteten hävdar i är liksom tidigare alt redande nuvarande reglerna är förmänliga för ägare av en- och tväfamiljsfastighetervid försäljning där del uppstår realisationsvinst. Jag yrkar,herr talman, bifall till utskottels hemställan. 3 protokoU 1971. Ändring av reaUsationsvinstbeskattningen i vissa . i Bäckmora (c); Den fräga som behandlas i skatteutskottetsbetänkande m 4 är inle ny, och argumenten frän de båda sidor som uppträtt idebatien är också ganska väl kända.