prot · FU09149 · 1971-12-31 00:00:00 — Man skaU kalla det förnågot annat. Och de teknokratiska gör gäUande att om man i den statUgaföretagsamheten bara hade satsat på de expansiva branscherna, så hade vägenrakt tiU den sociaUstiska utopin redan legat plan. SlutUgen finns det också enlönsamhetsskola som gör gällande, att vad vi nu skaU inrikta oss på är denstabila, rejäla lönsamheten. Därfinns det sålunda ett antal ohka skolor, och det är ett tecken på förvirring.Men trots den förvirringen tycker jag mig kunna konstatera att någon djupareomprövning ändå inte är på väg, utan här är det bara fråga om i vilken takt ochmed vUka medel man skaU nå det slutUga målet. Och vi behöver inte fundera påvad det slutUga målet egentligen är, speciellt inte i då man tänker sig att använda AP-fonderna för en omvandlingav näringsUvets struktur. Nå, det är lätt att ställa upp teorier och motteorier. Föratt bringa reda i diskussionen är det aUtid bra att återvända till handfastaerfarenheter. En fördel med den vidgade statUga företagsamheten är alt vi fåttpraktiska erfarenheter av ett antal statliga företag, som vi kan ta oss en tittpå. Det finns ett ganska stort antal statUga förelag hur många de är är inteså lätt att räkna, men jag tror att det är ungefär 560 bolag av ohka storlekoch inriktning aUlifrån tiU AB . gör vet jag inte jag antar att det är det stathga utsugningsbolaget. Jag skaU i några kortfattade punkter beröra deerfarenheterna vi har ju bråttom men det är ändå nödvändigt att återvända tiUverkligheten för att söka hitta en rimhg tolkning av vad som händer och vad somsynes hända. Jag viU starkt understryka att i den mån det finns några svagheteri statlig företagsamhet, så tror jag inte aUs att det har att göra med all demänniskor som där är verksamma på något sätt skuUe vara mindre dugUga ellerenergiska; jag tror att de svagheter man kan konstatera har att göra med självasystemet. Jag viU understryka detta därför att hert i debatter älskadeatt påstå att mina angrepp hade med de anstäUda att göra; del är aUtså intemänniskorna jag angriper utan systemet. Jag skulle liU att börja med vUja ställa en fråga tiUindustriministern som mycket gäma viU ha svar på det tyckerjag att skaU unna honom; av fick han aldrig svar nämhgen varför de stathga förelagen helt plötsUgt fick för sig att de skuUeha ett tomtbolag, , som exploaterade skärgården. Jag antar attstatsrådet har en bra förklaring som tiUfredsställer ViUielm . har det sagts alt del här behövs en konsohdering, ochman har lagt tonvikten på lönsamheten. Därför undrar jag: Hur ser det då ut idetta avseende ? Ni talar ju om att del under ingångsperiodenförehgger svårigheter. Hur lång ingångsperioden är vet vi inte rikligt detvet man väl inte inom Statsföretag heUer men det har ändå sitt intresse attförsöka urskilja vad som händer . , som annonserar i engelsk press att det ärthe richest company in , har ju problem. Statsföretag gör inte någonhemhghet av det. Jag skuUe tvärtom vUja komplimentera och dessledning för att man i så klara ordalag understryker de svårigheter som finns.Jag viU också säga att jag ibland ringt tiU Statsföretag och bett om olikaupplysningar, och det har aldrig varit några svårigheter att få sådana. Dettycker jag är utmärkt. Hur som helst, att döma av den delårsrapport, som vifått från Statsföretag, och också att döma även del annat material som finns,ser det ut som om bolaget verkUgen har en del svårigheter som tål att resoneraom. är det uppenbarUgen bara två bolag som över huvudtaget ger någon vinst, men de två bolagen har i stället ganska stor vinst. Deär, som vi aUa vet, och Tobaksbolaget. Jag skuUe gissa att den samladevinsten före skatt i dessa bolag blir , vUketefter skatt innebär 175 mUjoner. I de övriga bolagen kommer man attinregistrera mer eUer mindre stora förluster. Jag tror att de samlade De StatUga företagens verksamhet, m. m. Destatliga företagens verksamhet, m. m. förlusterna i de övrigabolag som ingår i Statsföretag kan uppskattas tiU ungefär 200 mUjoner kronor.Det innebär, hert statsråd, att vinsterna efter skatt i och Tobaksbolagetinte kommer att räcka tUl att täcka förlusterna i de förlustgivande bolagen. Förövrigt kan knappast de 175 vinstmUjonerna helt och hållet delas ut tUlStatsföretag, eftersom man rimligen måste behåUa en del pengar i ochTobaksbolaget för att klara en del uppgifter i dessa företag. Om man skuUefölja tidigare praxis skulle man från inte kunna dela ut mer än kanske 75mUjoner kronor och från Tobaksbolaget . Det skulle innebäraatt Statsföretag fick ungefär 100 mUjoner att sätta emot förlusterna på 200mUjoner. Statsföretag skuUe alltså behöva tära på sina reserver med ungefär 100mUjoner kronor. Alternativet är ju då att man pressar mer pengar av ,vilket t. ex. antagligen inte roar , eUer av Tobaksbolaget. Varför detinte skuUe roa hert HäU och inte heUer mig är därför att om man pressar av demmera pengar mmskar man ju dessa bolags utveckhngsmöjligheter ochsysselsättningsmöjhgheter . Nuär det så, hert statsråd, att Statsföretag i sin delårsrapport säger att mankommer att få ett överskott på . Det tycker jag är ennågot missvisande uppgift. Den bUr faktiskt inte klarare av att chefen förStatsföretag i upprepar den uppgiften. Den är inte fel,men den är något missvisande, och jag viU gärna förklara varför jag tror det. Detöverskott som han talar om får man fram genom att beräkna ochTobaksbolagets vinst före skatt tiU och det är kanske enbättre gissning än mina 350 mUjoner kronor det får vi se så smårungom. Frånde där 400 miljonerna drar man de i förlust hos de övrigabolagen som jag angav . Indirekt bekräftar aUtsåStatsföretags delårsrapport att de övriga bolagen har 200 mUjoner kronor iförlust. När man då drar de 200 mUjonerna från de 400 mUjonerna bUr det kvar200 miljoner, och så kaUar man det för ett överskott. Det är bara det att närväl och Tobaksbolaget har betalat skatt på sina pengar och det skaU deväl göra är det ju inte aUs några 400 mUjoner utan bara hälften kvar, och dåär det alltså efter skatt inget överskott alls ens enligt Statsförelags egnaberäkningar. Det är aUtså helt enkelt fråga om en rejäl förlust förStatsföretag som egen enhet med tanke på att man inte kan få aUa pengarutdelade ifrån vtnstbolagen. EmeUertidär Statsföretags sätt att räkna när man talar om det där överskottet på 200mUjoner en antydan om att man kommer att utnyttja en särskild väg för att räddasig undan den politiska påfrestning som det skuUe vara att komma tiU riksdagenoch be om pengar för att klara den finansieUa styrkan i Statsföretag. Det sättman kommer att använda är troligen att man kommer att be och Tobaksbolagetatt ge s. k. koncernbidrag i stäUet för utdelning. Sådana koncernbidrag bhrnänUigen avdragsgiUa i de där två bolagen, och sedan delar man ut dem påförlustbolagen, och eftersom dessa har förluster så utjämnar det sig så att deinte heUer behöver betala skatt på de där vinsterna. På det viset kan mantrassla sig fram. Det enda som händer är då att staten och en del kommunerfår lägre skatteinkomster än de annars skulle få. En anledning, herr talman, tiU alt jag tror alt det är denmetoden som man tänker arbeta med är helt enkelt alt Statsföretag ju föregåendeår bad bolagen alt ge koncernbidrag i stäUet för utdelningar. Och Tobaksbolagetgav också koncernbidrag. däremot vägrade blankt. För min del tycker jagdet skaU bh utomordenthgt intressant att se om Per Asbruik och utsattes för sådant tryck att de faktiskt kommer att ge koncernbidragtiU Statsföretag eUer om de icke kommer att göra det. Möjligen kan det också bhintressant att se vad gör. Han är revisor i Tobaksbolaget, ochföregående år, när Tobaksbolaget skulle ge koncernbidrag, så kved han i enskrivelse som han avlät. Om han kommer att klaga vågar jag inte svara på. Ja, herr talman, jag är starkt medveten om att mångaprivata företag har ekonomiska svårigheter, och jag är också starkt medveten omatt ledningen för Statsföretag haft på sig att reda upp sina affärer.Även industrimmistern har sagt att Statsföretag har enormasvårigheter för all det är en sådan heterogen grupp av företag, och man nästanber om ursäkt för de stora svårigheter som det har varit. Dessa resonemanglåter ju väldigt annorlunda mot vad som var faUet, när vi en gång för intelänge sedan resonerade om Statsföretag vid bolagets bildande. Då var det intefråga om några svårigheter, utan då skuUe företaget genast få en effektivledning som skuUe kunna reda upp det hela. understryker man så starkt desvagheter som finns i den konstruktion som man har skapat själv för attdärigenom få en ursäkt för svårighetema. Men trots att problem finns både i privata företag och förledningen för Statsföretag, måste man ju resonera om vad som är fakta i målet,och då kommer man bL a. till svaret på en av de frågor som jag stäUde, nämUgenatt genomsnittet av den ekonomiska verksamheten faktiskt är sämre i Statsföretagän i andra företag. Jag är medveten om att Statsföretag också gör många brasaker på sysselsätlningssidan och gör en del på det företagsdemokratiskaområdet, så låt oss för aU del inte få en ensidig kritik. Granskningen skaUvara rättvis, men den tycks utfaUa som jag här har sagt. En av de frågor som jag skuUe vilja ställa tUlindustriministern är, huruvida han har någon uppfattning om detta medkoncernbidrag och tycker att det är en rimhg och riktig metod, som han skullerekommendera, om han fick den frågan från ledningen för Statsföretag. När vi diskuterar detta med lönsamhet har vi anledning attgå över tiU en annan fråga, som är aktueU , herr talman, genom att vi bl.a. talar om ACO, som hgger inom Apoteksbolaget. I propositionen 139 i årföreslås att ACO skaU säljas bort tidigare än man annars hade tänkt sig. Statenköpte ACO förta året, och ACO hade dittiUs drivits i apotekens regi. Det hadeinte givit några större vinster, utan verksamheten hade gått järns efter ryggen. Det intressanta är dock att i stathgregi tycks innebära en förlust på låt oss säga 5 mUjoner kronor, vilket är enmycket stor förlust med tanke på att det gäUer ett så pass Utet bolag. JagskuUe kunna tänka mig att detta är förklaringen tiU att Apoteksbolaget så gärna De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. vUl bU avmed ACO tidigare än man ursprungligen hade tänkt sig. Det är inte så lustigtför Apoteksbolaget att ha ett sådant förlustgivande bolag inom den egna ramen.Man viU säkert bh kvitt bolaget, som man inte har lyckats klara själv. Jagskulle tänka mig att det känns ytterligare angeläget för Apoteksbolaget,eftersom detta bolag har sina egna svårigheter som bekant. är jag medveten om att statsrådet inte harmed Apoteksbolaget att göra. Det är ju statsrådet som sköter den saken,och jag har sagt tiU honom att jag tänkte tala ett ögonbhck om Apoteksbolaget,men han är inte närvarande. Jag antar att statsrådet ändå måste ha enkänsla för de aUmänna målen för Apoteksbolaget och hur dessa mål en gång angavs jag ser att statsrådet nu kommer när apoteken köptes. Vi har dåintresse av att se hur dessa mål rimmar med verkhgheten. Staten sociaUserade apoteken med ett antal argument, somjag har botaniserat fram ur propositioner och statsrådet anföranden.Man sociaUserade därför att man ansåg att många hedervärda syften skuUe kunnauppnås. Man viUe enligt statsrådet förbättra servicen. Man skulle driva enaktiv inköpspoUtik och därmed verka prissänkande när det gäller läkemedel. ManskuUe få tiUfäUe att rationaUsera genom att föra över det hela tiU en enhet medmodernare organisationsformer. Dessutom skuUe man uppnå det som representanterför socialdemokratin så ofta talar om, nämUgen att staten skuUe försörja sigsjälv med läkemedeL Staten är ju den som köper mest och betalar läkemedlen, ochdå skuUe man enhgt en viss lära också vara den som tiUverkar och försäljerläkemedlen. Sedan det blev klart att apoteken skulle sociaUseras harsom bekant receptavgifterna höjts i två omgångar från tiU 2 kronor.Sedan har även själva läkemedelspriserna stigit. De höjdes medungefär . Men trots dessa tre ohka prishöjningar kommer Apoteksbolageti år att göra en kraftig förlust, kanske på . Det är mycketpengar. Apoteken har tidigare inte gått med någon förlust, men här skuUe de nuunder första året i statlig verksamhet göra en förlust på kanske 30 miljonerkronor åtminstone 25 mUjoner kronor detta trots, vågar jag säga, enförsämrad service på en hel del områden inom apoteksväsendet. Företagsledningen skyUer på stigande lönekostnader, menjag tror inte att det är hela förklaringen. Statsrådet sade ju, som jagjust angav, att det här skuUe bh rationahseringar. Att då komma tiUbaka ochskyUa på de oerhörda lönekostnaderna är mycket märkvärdigt. Jag tror att dethar bUvit en övertaskning för Apoteksbolagets egen ledning, för i dess egentidning för september började man tala om dessa förluster. Dåsade man att detta har vi inte kunnat räkna med över huvud taget, därför att viinte visste hur stora löneökningarna skuUe bh. Man resonerade ungefär som omdet var en total överraskning för en företagsledning , när det hadeslutits ett avtal på arbetsmarknaden, att det sannolikt skulle bhlönestegringar . Av detta drar jag den slutsatsen, att det inte kan havarit på den punkten man blev överraskad, eftersom vilken företagsledning somhelst måste vara instäUd på alt detskuUe bh löneökningar , utan man har helt enkelt varit överraskad över inte kunnat hålla kostnadsutveckhngen inom det egna företaget underkontroU. Där Ugger överraskningen. Men det är inte jag så överraskad över. Ser man på vad somhar hänt sedan Apoteksbolaget blev ett statligt företag kan man konstatera attett mycket omfattande huvudkontor har mrättats samt sju regionalkontor överhela med personal och ett stort antal nya tjänster. Personalen görantaghgen ett bra arbete; det är bara det att aUt detta kostar väldiga summor.Tidigare måste dessa uppgifter ha skötts på något annat sätt, antagligen ute påapoteken eUer med en mindre stab inom regi. Jag antar att man också kan hitta exempel på attkostnadsmedvetandet inom apoteksväsendet är lägre nu än det har varittidigare. Jag kan ge sådana exempel, fastän jag kanske bör avstå från det justnu. Vad gäller läkemedelsförsörjningen är det en principieUsak som jag också skuUe vilja fästa uppmärksamheten på. Staten har enpriskontroll, men den är inriktad på de konkurrerande och ganska starktkonkurterande - läkemedelsföretagen, och staten har ingen priskontroU för sitteget monopohstiska Apoteksbolaget, utan där höjs aUtså priserna, omföretagsledningen själv så tycker. Jag undrar om är beredd attupprepa aUa sina svepande löften i debatter och andra sammanhang för något årsedan; eUer kanske hert Aspling säger som Apoteksbolaget, att det inte gör såmycket att man måste höja prisema, eftersom det är sjukkassan som betalar? Enhgt socialdemokraternas näringspohtiska program från1968 är det en uppgift för stathga företag att motverka monopol. Det tycker jagär en mycket hedervärd och förträfflig uppgift. Men sedan bUr jag förvånad överatt man så gärna bUdar monopol, t. ex. Apoteksbolaget, eUer Allmänna förlaget,för att gå över till ett annat exempel. sade under valrörelsen attAllmänna förlagets monopol skuUe avskaffas, men i oUka debatter med mig ochmed , tror jag det var - började han sväva på målet och lovade attavveckla monopolet när det blev anledning därtiU eller när så kunde göras. Nuläser jag i Statsföretags skrivelse, som vi debatterar , omAllmänna förlaget: "Det obUgatorium som då skapades har utsatts för kritik men successivt accepterats ." utomordentligtförvånad när jag såg det. Har det verkhgen successivt accepterats? Jag har iaUa faU inte accepterat det. Om de statUga myndigheterna, som ursprungUgen varmissnöjda därför att deras tryckerianslag inte alls räckte, har accepterat det,måste det bero på att de med för skattebetalarna obehaghga konsekvenser harfått sina tryckerianslag justerade uppåt. Mig intresserar det aUtså att fåveta: Har statsrådet också accepterat att Allmänna förlaget skaU ha dettamonopol? I samband med det vUl jag bara stäUa frågan; Hur är detmed Reproduktionsanstalten? SRA är också ett sådant företag, som har monopol påatt trycka och sälja kartor, och det är också dyrbart för skattebetalarna. Sedan harstatsrådet i sitt tidigare anförande sagt att ett av syftena De statliga företagens verksamhet, m. m. 5 protokoll 1971. De statliga företagens verksamhet, m. m. medstatlig företagsamhet är att klara sysselsättningen. Det är utmärkt. Men idelårsrapporten från Statsföretag sägs följande: "Koncernensnettoresultat är otUlräckhgt för att i aUa företag inom gruppen ge erforderligtrygghet åt de anstäUda och för att skapa förutsättningar för önskvärdexpansionskraft och handlingsfrihet." Här finns tydhgen en målkonflikt,och jag är intresserad av statsrådets uppfattning på den punkten. Att det istatliga företag skuUe kunna uppstå svårigheter av den natur som ledningen förStatsföretag antyder skuUe inte behöva innebära den minsta överraskning.Tvärtom skuUe det kunna accepteras som självklart att det också i statUgaföretag kan uppstå svårigheter, precis som det i så hög grad har gjort i deprivata. Detta tror jag även att statsrådet försiktigtvis sade i sitt anförandetidigare . Men som jag antydde för sedan talar många på ettsätt i en sådan här debatt och på ett annat sätt när de kommer utanför det härhuset. höU ett anförande, och dåsade han: "Det finns som bekant de som påstår att det inte skuUe föreUgganågon skiUnad meUan en statlig och privat arbetsgivare när det gäUer deanställdas trygghet i sysselsättningen. De som säger så är antagligen i godtro. Men nog måste man ha en rätt skev bild av verkligheten en omedvetetstyrd bUd av verkhgheten när man hävdar detta." Då man ibland återger citat ur andras anföranden kan dellätt bli missvisande, därför att man klipper bara den bit som passar ens egnasyften. Men för att fuUständiga bUden skaU jag läsa upp ytterligare en meningur statsrådet anförande som jag just citerade. Efter att ha talat omatt man har en skev och omedvetet styrd bild av verkhgheten, om man tror attdet inte finns någon skiUnad meUan en statUg och en privat arbetsgivare när detgäUer att klara sysselsättningsfrågorna säger han: "De som gör det" dvs. de som har den här underhga uppfattningen - "är välkomna att bekantasig med SMT." höU detta anförande när han invigde SMT:s nyafabrik i . Sålunda skaU vi bekanta oss med SMT Utetgrand. Det har ju statsrådet faktiskt i sitt anförande tidigare hjälpt oss attgöra, eftersom han där konstaterade att exakt 124 man varslats ompermitteringar eUer uppsägningar. Jag tror att statsrådet glömde att säga attstörre delen av de övriga anställda redan befinner sig på fyradagars-vecka,varför problemen är ännu större. Jag upprepar på nytt, herr statsråd, att jag är starktmedveten om att många privata företag tvingas tiU motsvarande åtgärder. Jag viUabsolut inte framföra någon orättvis kritik. Vad jag viU konstatera är bara attherr gjorde sig skyldig tiU en grov orättvisa när han anklagade dem,som hade en annan uppfattning än han, för att ha en skev och omedvetet styrduppfattning. När SMT-affären urspmnghgen diskuterades i den 22 maj1969, framförde jag uppfattningen all det var trohgt att de finansieringskaUcyler,som jag hoppades hade uppgjorts, även om de mte i någon detalj meddelatsrUcsdagen, inte kommer att håUa i verkUgheten. Jag har den uppfattningen attdetta inte var någon specieUt skev bedömning utan att den var ganska riktig iursprungsläget. Så går jag över tUl en helt annan fråga. betänkande nr 46 behandlas några motioner som gäUerförsäljning av aktier i stathga företag,framför aUt tiU de anstäUda och i mindre poster. säger ulskottsmajoritetenatt det absolut inte finns någon anledning att möjhggöra för en större del avlandets medborgare eUer de anställda att på det viset kunna följa de statligaföretagens utveckUng och skötsel. Men om man nu har det betraktelsesättet, herr industriminister,då undrar jag följande: Varför sålde man ut avaktierna i ett av era bolag, nämhgen Sonab, tiU bolagets verkstäUande direktör?Är det rent av så alt gav vederbörande ekonomisk möjhghet att köpadessa aktier? Eftersom socialdemokraterna år i har intagitden ställningen att aktier i statUga företag inte skaU försäljas ens i mindreposter liU anställda, så undrar man varför denna transaktion med verkställandedirektören skedde. Det skuUe vara intressant att få en förklaring, och jagantar att statsrådet är helt kapabel att ge den, eftersom statsrådet var viceordförande i vid det tUlfället. Men om inte statsrådet vet det,antar jag att gör det, som med sådan energi förklarade i kammareni dag att det är omöjUgt att tänka sig en utförsäljning tiU de anstäUda avaktier i . Jag har sagt att det finns en viss risk för attstaten när den också bUr företagare inte bhr Uka effektiv såsom statsmakt. Dettycker jag är en allvarlig sida. Det är inte så lätt alt komma med bevis, heltenkelt därför att sådana ting om man skaU vara konkret bhr rätt aUvarliga. Manhamnar lätt utanför riksdagsstadgans gränser om man från den här talarstolen kommermed anklagelser mot enskilda personer utan bevis. Det tänker jag heUer integöra. Men jag tror ändå att vi har ett ganska bra bevis, eUer enindikation, på att staten, när den får sina egna företag, inte bhr så specielltbra eUer åtminstone bUr mindre bra som statsmakt. Det är självfaUet det exempelsom tidigare med bravur har redogjort för och som har aktuaUseratsgenom att anmält förenade fabriksverken för justitiekanslern. Av vad som framkommit där sägs det inte ha varit någottvivel om att förenade fabriksverken överträtt sina befogenheter. Det är heUeringet tvivel om att statsmakterna, företrädda av herrar , Olhede ochRune , varit väl införstådda med vad som hänt. Det har också för. Och det är helt klart alt man inte har ingripit utan i ställetsjälv deltagit i och uppmuntrat affärerna. Det mest uppenbara exemplet på det är en transaktion, somherr inte gick in på och som jag därför kan ägna Utet uppmärksamhet,nämhgen det lån som , dvs. det bolag som bildades för attinleda Statsföretag AB:s verksamhet, fick från förenade fabriksverken. Istyrelsen för satt hertar , och . Dessapersoner var aUtså inte bara medvetna om förenade fabriksverkens oUka lån, devar själva låntagare i och med att de var styrelserepresentanter i detta bolag,som fick ett lån av en typ som enhgt justitiekanslern faUer utanför detrUctiga. 1 en debatt med kritiseradejag dessa ohka transaktioner. Då fick jag tiU svar av bl. a.följande: "Sedan har givit en utförUg och tydligenenhgt sin egen mening uppseendeväckande och upprörande skildring av hur De statliga företagens verksamhet, m. m. De statliga företagens verksamhet, m. m. företagetSverker bUdades och de transaktioner som företaget haft med förenade fabriksverken,--- , såsom ett led i förberedelserna för och jag har givetvis htet ohkakänslighetspunkter. För mig är det htet svårt att inse att någon som lyssnattiU skildring skulle kunna bU speciellt upprörd över delhandlande som återgavs. Varje transaktion som omnämnts är nämUgen fuUt normaloch ett uttryck jag upprepar det -för en ambition att få i gång StatsföretagAB." Jag finner dessa omständigheterutomordentligt aUvarliga. Del är obegripUgt, att de socialdemokratiskanäringspoUtikerna uppträtt så lättvindigt, och jag håller helt med det skulle behövas en grundhg utredning i detalj, en parlamentariskutredning, om vad som egentligen har inträffat. Justitiekanslern har självfaUetinte yttrat sig om poUtikernas ansvar. Jag tycker, precis som , attstatsrådets interpellationssvar förbigår den helt centrala frågan, och jagväntar med stor spänning på det svar som statsrådet här har att ge. Jag upprepar att t. ex. inte bara varmedveten om förenade fabriksverkens transaktioner utan att motsätta sig dem.Han var även låntagare från förenade fabriksverken i en typ av transaktion, somjustitiekanslern fördömt. Jag tycker vidare, herr talman, att det är obegripligt,all utan att ta sitt eget ansvar sedan kunde anmäla dessatransaktioner för justitiekanslern.