prot · FU0999 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag har svårt att förstå att fröken med den argumenteringhon förde kan acceptera att flyktingar och med dem jämförbara grupper fårbehandlas pä annat sätt än andra utlänningar. För dem skall nämUgentvåårskravet inte gäUa, Om det är fel vad jag sade om de nordiska studerandena ärdet också fel vad som står i utskottets betänkande, nämligen att för dengruppen bör gäUa i huvudsak samma regler som för utländska studerande i övrigt dvs, där kommer att gälla ett tvåårskrav. Jag finner det klart stridande motandan i det nordiska kulturavtalet. Det är möjligt att den kommitté som nuundersöker tUlämpningen av nuvarande regler kommer att föreslå ändringar somåtminstone bibehåUer nuvarande situation för de nordiska Studiesocialt stöd till utländska studerande studerandena,men intiU dess gäUer aUtså vad utskottsmajoriteten säger, nämligen att manskärper kravet från ett till . Det strider mot kulturavtalet. Fröken (): Jag kan inte riktigt förstå vad med att man om man skärper reglerna, så till vida att man fordrar enlängre vistelsetid i innan man låter dessa utländska studerande fåstudiemedel, därmed ökar de kurativa problemen. Jag tror att det blir tvärtom.Om dessa människor har kunnat inordnas i det svenska samhäUet och deras socialasituation har prövats av invandrarverket måste det innebära minskade problemnär det gäUer studierådgivning och kurativ verksamhet. talar fortfarande om vad vi skall ha förresurser , men vad tror att man har för resurser ,när han vill att detta skaU genomföras av ? Han tror inte på att vinästa år - - skall kunna ha resurser att genomföra de härliberaUseringarna, men om man kan fatta ett beslut under höstriksdagen tror hanatt det simsalabim på något sätt skall komma fram resurser. Jag vidhåller Uksom utskottet att den nya regeln börprövas och att det säkerligen kan vara tUl stor nytta för de utländskastuderandena att de i , innan de börjar studera ochfår studiesociala medel, på ett helt annat sätt kommer in i det svenskasamhället och kan känna sig jämbördiga med de svenska studenterna. Hen MUNDEBO (fp): Får jag bara på en punkt svara fröken . Hon frågarvUka resurser för studierådgivande och kurativa insatser jag tror kommer attfinnas . På den frågan kan ett kort och klart svar ges: Praktiskt tagetinga. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av och fröken , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Mundebo begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 29 punkten 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde Nr 99 Stöd till ungdomsorgan i sa tion ernås lokala verksamhet m. m. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Nej - 75 Avstår 5 § 8 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr31 angående uppskov med behandUngen av vissa ärenden. Utskottets hemstäUan biföUs. § 9 Stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetm. Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 12 i anledning avKungl. Majts proposition angående stöd tUl ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet m. m. jämte motioner. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1971:32 under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokoUet över utbildningsärenden för den 5 mars 1971föreslagit att dels godkänna de i statsrådsprotokoUet förordaderiktUnjerna för statligt stöd tUl ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, dels till Bidrag tiU ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet för /72 under åttonde huvudtitlen anvisa ettreservationsanslag av , varav tUlidrottsorganisationernas lokala verksamhet och tUl övrigaorganisationers verksamhet, dels tiU Bidrag tUl ungdomsorganisationernas centralaverksamhet för /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ettreservations-7 000 000 kronor. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl a, följande: "Propositionen innehåUer förslag om nya grunder förstatens stöd till ungdomsorganisationernas och idrottsrörelsens lokalaverksamhet. Det nuvarande stödet tiU fritidsgrupper föreslås ersatt med ettallmänt aktivitetsstöd tiU organisationerna, vilket inom varje organisation börutgå till de lokala enheterna efter antalet sammankomster. Med sammankomstavses en planerad aktivitet, i vilken deltar minst fem personer i åldern 12 och som omfattar . Organisationerna själva föreslås iprincip vara ansvariga för bidragens fördelning och användning." I detta sammanhang hade behandlats dels motionen 1971:370 av herrar och ,såvitt nu var i fråga, delsmotionen 1971:485 av i m, fl., dels motionen 1971:1250 av herrBjörk i , vari hemstäUts att skulle avslå det förslag tUlkontroU av medlemskap som ingick i proposition 1971:32 och att vederbörandeutskott skulle erhålla i uppdrag att utforma alternativa kontrollmöjligheter,som ej hotade den Stöd tiU ungdomsorganisationemas lokala verksamhet m. m. dels motionen 1971:1251 av i , varihemställts att vid behandlingen av Kungl, Maj:ts proposition nr 32beslutade att bidragsgivningen skuUe avse åldersgrupperna samt uttaladesig för ett enhetligt redovisningssystem för såväl den kommunala som denstatliga bidragsgivningen i enUghet med vad i motionen anförts, dels motionen 1971:1252 av m. fl. varihemstäUts att tUl Bidrag tiU ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet för /72 under åttonde huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av , att beslutade att bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet skuUe utgå med persammankomst samt att tUl Bidrag tUl ungdomsorganisationernascentrala verksamhet utöver vad Kungl, Maj:t föreslagit anvisade ett anslag av2,att disponeras enUgt i motionen angivna riktlinjer, delsmotionen 1971:1253 av m, fl,, dels motionen 1971:1254 av herrNordstrandh m, fl,, vari hemstäUts att skuUe godkänna de av statensungdosmråd förordade riktUnjerna för statligt stöd tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet och till Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /72 under åttondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , dels motionen 1971:1255 av hen Nonby i m, fl,,vari hemstäUts att vid sin behandUng av Kungl, Maj:ts proposition nr32 beslutade att till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetför /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av17 , att anvisa ett anslag av motsvarande 5 000kronor per vägningstal i den rörliga delen av bidraget tiUungdomsorganisationernas centrala verksamhet samt att tillsynsmyndigheten skuUeerhålla möjlighet att efter särskild prövning bevilja dispens från reglerna omålder och antalet deltagare i sammankomster, dels motionen 1971:1256 av m.fl,, varihemställts att bestämmelsen att en och samma person endast kunde deltaga i ensammankomst per dag kompletterades med tillägget "inom sammaorganisation" samt att en differentierad bidragsform infördes som innebaratt ett bidrag med skulle utgå tiU sammankomst med 5-14 deltagare, 20kronor tUl sammankomst med 15-30 deltagare och för sammankomst medmer än 30 deltagare, dels motionen 1971:1257 av m. il., varihemställts att beslutade att bifalla propositionen 1971:32, att somsin mening uttala att justeringar i efterhand borde kunna göras tUlorganisationer som bevisligen missgynnats av de nya bidragsreglerna i enlighetmed vad som i motionen anförts samt att ur anslaget på tiUungdomsorganisationernas centrala verksamhet reservera ett belopp av 600 000kronor för särskUda bidrag enUgt prövning för verksamhetfrämst i åldersgruppen , delsmotionen 1971:1258 av herr-Werner i , delsmotionen 1971:1259 av i och , delsmotionen 1971:1260 av i m. fl. a) beträffande den anslagstekniska naturen av för nästa budgetår ifrågakommande medelsanvisning till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet med bifaU tUl Kungl, Maj:ts förslag och med avslag å Stöd tiU ungdomsmotionerna 1971:1252, 1971:1254 och 1971:1255, samtiiga motioner organisationemas såvitt nu var i fråga, beslutade att denna medelsanvisning skuUe ha lokalaverfcxaw-reservationsanslags natur, het m. m. b) beträffandefrågan om storleken av det bidrag per sammankomst som avsågs utgå tUlungdomsorganisationernas lokala verksamhet med bifaU tUl Kungl, Maj:ts förslagoch med avslag å motionerna 1971:1252, 1971:1254, 1971:1255 och 1971 ;1256,samtliga motioner såvitt nu var i fråga, godkände vad härvidlag förordats istatsrådsprotokollet, c) i anledning avmotionen 1971:1257 såvitt nu var i fråga beslutade att justeringar ibidragsgivningen tUl ungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle kunnagöras i enUghet med vad utskottet förordat, d) beträffande frågan om fördelningen av bidrag delsmellan idrotts organisationerna å ena sidan och övriga ungdomsorganisationer å andra sidan, dels mellan förstnämnda organisationer inbördes med bifaU till Kungl. Majts förslag och med avslag å motionen 1971:1254 såvitt nu var i fråga godkände vad härvidlag förordats i statsrådsprotokollet, e) beträffande frågan om fördelningen av bidrag meUanorganisatio nerna inom gruppen "övriga" organisationer i anledning av motionerna 1971:1252 och 1971:1255 samt med bifaU tiU motionen 1971:1254, samtliga motioner såvitt nu var i fråga, ävensom med avslag å Kungl, Maj:ts förslag uttalade att antalet sammankomster borde prövas som fördelningsgrund, 2, att riksdagenbeträffande frågan om åldersgränser för att deltagande i sammankomst inomungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle få räknas in ibidragsunderlaget med bifaU till Kungl, Majts förslag och med avslag åmotionerna 1971:1251, 1971:1253 och 1971:1260, samtUga motioner såvitt nu var ifråga, godkände vad härvidlag förordats i StatsrådsprotokoUet, 3, att riksdagenbeträffande registrering och kontroll i fråga om deltagande i sammankomst inomungdomsorganisationernas lokala verksamhet i anledning av motionen 1971:1250som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna vad utskottet anfört, 4, att riksdagenbeträffande en och samma persons möjlighet att deltaga i mer än enbidragsberättigande sammankomst per dag inom samma riksorganisation med bifalltiU Kungl, Maj:ts förslag och i anledning av motionen 1971:1256 såvitt nu var ifråga godkände vad härvidlag förordats i statsrådsprotokoUet, 5, att riksdagenmed bifall tiU Kungl, Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971:1254 såvittnu var i fråga i övrigt godkände de i statsrådsprotokollet förordaderiktUnjerna för statligt stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, 6, att riksdagentiU Bidrag tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /72 på driftbudgeten under åttonde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av , varav 49 Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. tUl idrottsorganisationernas lokala verksamhet och 4 500 000 kronortiU övriga organisationers verksamhet, 7, att riksdagenskuUe avslå motionen 1971:1255 i vad den avsåg möjlighet förtillsynsmyndigheten att bevilja dispens i fråga om antalet deltagare ibidragsberättigande sammankomst och deras ålder, 8, att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1251 i vad den avsåg ett enhetUgtredovisningssystem, 9, att riksdagenskulle avslå motionen 1971:1257 i vad den avsåg hemställan att under anslagetBidrag tUl ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ett belopp av 600 000kronor skuUe reserveras för särskilda bidrag tiU verksamhet främst iåldersgruppen , 10, att skuUe avslå motionen1971:1258 i vad den avsåg att som sin mening borde ge till känna attviss experimentverksamhet bland skolbarn borde komma tiU stånd, 11, att skuUe avslå motionen1971:485 i vad den avsåg hemställan att bidrag tUl ungdomsorganisationernascentrala verksamhet skulle utgå med ett minimibelopp av pervägningstal, 12, att skuUe avslå motionen1971:1259 i vad den avsåg bidrag tUl , 13, att i anledning av Kungl,Maj:ts förslag och motionerna 1971:1252 och 1971:1255 samt med avslag åmotionerna 1971:485, 1971:1258 och 1971:1259, samtliga motioner såvitt nu var ifråga, tUl Bidrag tUl ungdomsorganisationernas centrala verksamhet /72 på driftbudgeten under åttonde huvudtiteln anvisade ettanslag av , 14, att skuUe avslå motionen1971:485 i vad den avsåg en femårsplan för utbyggnaden av det statliga stödettill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 15, att skuUe avslå motionen1971:370 i vad den avsåg utredning och förslag om statUgt ekonomiskt stöd tillungdomsorganisationernas internationella kontaktverksamhet. Reservation hade avgivits av herrarMattsson i Lane-Henestad (c), KäUstad (fp) och NUsson i Agnas (m), (), () och fröken () samt i (c),som bl, a, ansett att utskottet under I bort hemställa, a) beträffande denanslagstekniska naturen av för nästa budgetår ifrågakommande medelsanvisningtUl ungdomsorganisationernas lokala verksamhet med avslag å Kungl. Maj:tsförslag och med bifaU tiU motionerna 1971:1252, 1971:1254 och 1971:1255,samtliga motioner såvitt nu var i fråga, beslutade att denna medelsanvisningskuUe ha förslagsanslags natur, b) beträffandefrågan om storleken av det bidrag per sammankomst som avsågs utgå tiUungdomsorganisationernas lokala verksamhet med avslag å Kungl. Maj:ts förslagoch motionen 1971:1256 samt med bifaU tiU motionerna 1971:1252, 1971:1254 och1971:1255, samtliga motioner såvitt nu var i fråga, beslutade att bidragskulle utgå med , c) skulle avslåmotionen 1971:1257 i vad avsåg justeringar i bidragsgivningen tiUungdomsorganisationernas lokala verksamhet, d) beträffandefrågan om fördelningen av bidrag dels mellan idrotts- organisationernaå ena sidan och övriga ungdomsorganisationer å andra sidan, dels mellanförstnämnda organisationer inbördes med bifall till motionen 1971:1254 såvittnu var i fråga och med avslag å Kungl, Maj:ts förslag uttalade att antaletsammankomster skulle utgöra grund för tUldelnlngen av bidrag, e) beträffande frågan om fördelningen av bidrag mellanorganisationerna inom gruppen "övriga" organisationer i anledning avmotionerna 1971:1252 och 1971:1255 samt med bifaU tiU motionen 1971:1254,samtUga motioner såvitt nu var i fråga, ävensom med avslag å Kungl, Maj:tsförslag uttalade att antalet sammankomster skulle utgöra grund förtilldelningen av bidrag. Stöd till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet m.m. TUl detta betänkande hade fogats ett särskUt yttrandeav fröken och i (båda c). Två väsentliga drag i de senaste årensungdomspolitik från statens sida har varit att dels ge det organiseradeungdomsarbetet ökade resurser, dels bereda större utrymme för inflytande frånorganisationerna själva på utformningen av ungdomspoUtiken. Viktiga punkter idenna utveckling har varit förslagen statsverksproposition om reformav stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och tUlungdomsledarutbUdningen samt dessutom omläggningen av statens ungdomsrådsverksamhet, som redovisades statsverksproposition. Omläggningen av stödet tUl ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet, enligt den proposition som vi nu behandlar, och beslutet att påett mera aktivt sätt ställa betydande resurser från arvsfondens medel tillförfogande för försöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn, företrädesvisi åldrarna , är de senaste inslagen i denna aktiva ungdomspoUtik. Under vart och ett av har på dettasätt tre nya miljoner satsats på stödet till organisationerna. Tar man ocksåhänsyn tUl anslagsexpansionen under fritidsgruppsanslaget, så har den totalaanslags-tiUväxten under åttonde huvudtitelns ungdomsanslag varit över 10miljoner. HärtUl kommer de 5 miljoner som har satsats från arvsfonden i sambandmed uppdraget tUl , . ochandra att intensifiera försöksverksamheten med fritidsverksamhet för barn iåldrarna . Det är sålunda ett ramanslag som spänner över två budgetår. AnslagsutveckUngen har alltså varit mycket stark på de härområdena, och de siffror jag nämnt talar sitt tydUga språk. Den principiella bakgrunden för de ökade insatserna haringående diskuterats i de propositioner som jag har nämnt. Kort uttryckt har idessa sammanhang betonats att ungdomsorganisationerna är ett viktigt inslag ivår demokrati. Organisationerna behöver samhäUets stöd för att utvecklas ochstärkas, och vi kan också understryka att Uka väl som organisationerna behöversamhällets stöd, så behöver samhället organisationernas verksamma bidrag tiUen konstruktiv utveckling genom nya Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.m. kraftersom kan bygga vidare och med klara ögon upptäcka invanda brister och avslöjakonserverade fördomar. Det här stödet till organisationerna bör utgå i sådanaformer att organisationerna kan arbeta med största möjUga frihet och självabestämma hur de tUlgängliga resurserna skall användas. Med hänsyn härtill harbidragsformerna alltmer schematiserats och knutits till sådana faktorer sommedlemsantal, spridning i landet och senast beträffande lokal verksamhet tUlantalet sammankomster. Jag tror att vi här följer principer förbidragsgivningen som innebär ett maximalt förtroende för organisationerna ochsom sannoUkt saknar motsvarighet i andra länder. Senast den diskussion påEuroparådets ungdomskonferens på folkUga akademi som jag deltog i förnågon vecka sedan ger mig anledning att hävda detta. Det omorganiserade ungdomsrådet har raskt funnitkonstruktiva arbetsformer och har utvecklat ett fruktbärande samarbete medsåväl organisationerna som myndigheter och utredningar. Närmast kan vi väntaförslag från en arbetsgrupp inom rådet beträffande ungdomsledarutbild ning, ochi denna fråga har också ett samarbete med inletts.Vidare förbereder rådet en vidgning av den internationella verksamheten; 86 000kronor har nyUgen stäUts till rådets förfogande för detta ändamål. Det senaste förslaget i denna utveckhng är den propositionangående stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet som vi nu behandlar.Den avlöser ett ungdomsstöd som ju i första hand har syftat till sysselsättningi fritidsgrupper, och för detta stöd har en allmänpreventiv målsättning legattill grund. Det tillkom ju i samband med ändrade alkoholpoUtik,Största delen av det nuvarande stödet går till idrotten, 1958/59 anslogs tillidrottsorganisationerna ; som har gåttsedan dess till 1969/70 steg stödet till idrottsorganisationernasungdomsverksamhet till I . De reguljära ungdomsorganisationerna med centralt stödunder ättonde huvudtiteln har inte kunnat öka sitt utnyttjande av bidraget inågon högre grad. Deras anslag uppgick under /59 till 1,4miljoner kronor; hade det bara stigit tiU . Konstruktionen av fritidsgruppstödet har ju varit lämpUgför verksamhet som kan fungera i lätt definierade former som idrott, scoutingoch hobbyverksamhet. För en mera aUmän föreningsverksamhet i poUtiska, religiösaoch ideella organisationer har stödet inte kunnat utnyttjas så väl. Ett parviktiga orsaker härtill har varit dels förbudet mot politisk och religiöspropaganda, dels att aUinän mötes- och gruppverksamhet inte har kunnat pressasin i dessa fritidsgruppsregler. Likaså har administrationen av bidraget inomorganisationerna vållat svårigheter. Huvudprincipen för det nya bidraget är attstödja organisationernas strävan att förverkliga den målsättning som de idemokratisk ordning har valt att arbeta för, I det nya förslaget harorganisationernas behov av lokalt stöd varit utgångspunkt för utformningen avbidragssystemet, och stödet ges i positivt syfte att främja organisationernasegen verksamhet. Det nyabidragssystemet bygger på att det skaU utgå i bidrag förvarje godkänd sammankomst, och begreppet sammankomst definieras då som enplanerad aktivitet anordnad av en och i vilken minst fempersoner i åldern deltar. Sammankomsten skall pågå , ochverksamheten får inte gå utanför vissa aUmänna regler beträffande sininriktning. Om ungdomarna sålunda viU spela poker eller bingo, så får de finnasig i att göra det utan statsbidrag, HuvudUnjerna i statens ungdomsråds förslag innebär enväsentlig principiell förbättring, men svårigheten att avgränsa denbidragsgrundande enheten gör det nödvändigt med en viss styrning avbidragsgivningen. Denna styrning har vi i propositionen föreslagit skallåstadkommas i tre led: man ger reservationsanslag i stäUet för förslagsanslag,man har en bestämd fördelning av anslaget mellan idrott och övrig verksamhet,och fördelningen meUan ungdomsorganisationerna sker efter antalet medlemmar. Det har uppstått en hel del debatt om propositionen.Framför allt har invändningar rests mot att ramen för anslaget har begränsatsgenom att det är ett reservationsanslag i stället för ett förslagsanslag. Dennabegränsning och därav motiverade ändringar i bidragskonstruktionen haremeUertid, som jag har uppfattat det, kommit att stå i centrum för diskussionenpå ett helt överdrivet sätt. Jag viU understryka att i den mycket snävaallmänna budgetpoUtik som vi har varit tvungna att underkasta oss - och somriksdagen ju i allra största utsträckning har accepterat är en anslagsökningpå till det lokala arbetet en mycket stor ökning. Dessaungdomsanslag ryms inom åttonde huvudtitelns kulturbudget, där de har fåttkonkunera med andra mycket angelägna behov på kulturområdet. Och det säger endel om prioriteringen av ungdomsanslaget att en tredjedel av medlen /72 för reformer på kulturområdet har gått just tUlungdomsorganisationer. betänkande nr 12, som behandlarpropositionen, bär väl spår av att man i utskottet har fört en Intensivdiskussion och att svårigheter förelegat att i skrivningen på aUa punkter göraframställningen helt klar. Vad som emeUertid står helt klart är attmajoritetens Unje innebär att propositionens förslag i princip har godtagits,liksom att har angivit en bestämd ram för anslagets storlek. Dentekniska utformningen har av utskottet ändrats så tiU vida att den ipropositionen föreslagna preUminära fördelningen av den avgränsadebidragssumman med ledning av medlemstalet - som alltså var den förstafördelningsgrunden - inte har ansetts behövlig, I stäUet skaU fördelningen skedirekt med ledning av antal sammankomster för de organisationer som i övrigtfår stöd under åttonde huvudtiteln, I den diskussion som föregick propositionen drog man frambåde fördelar och nackdelar med en styrning grundad på i första hand medlemstalrespektive styrning grundad direkt på antalet sammankomster. Attfördelningsgrunden medlemstal kom att väga tyngst beror på att denUgger tUl grund för tilldelningen av medel till central verksamhet och tiUledarutbUdning, Vi menade därför att man, när man skuUe göra en avvägning meUanorganisationer som hade oUka Stöd tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m.in. Stöd till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet m.m. uppläggningarav mötesverksamheten, i första omgången borde använda denna fördelningsgrund,som vi visste fungerade, och sedan tillämpa den fördelningsgrund somungdomsrådet förordade, nämUgen antalet sammankomster, när man fördelademedlen inom varje organisation. Jag tror att det kan fungera på båda sätten,och jag tycker att vad som sägs i utskottets betänkande på denna punkt ärcentralt, nämligen att erfarenheten får utvisa i vad mån någon justering ellerkomplettering av denna fördelningsgrund kommer att fordras. Det har i diskussionen dragits upp en del hypotetiskafall; man har beskrivit hur katastrofala effekter den i propositionenföreslagna fördelningsgrunden skuUe kunna få. EnUgt min uppfattning är dessafarhågor klart överdrivna'och närmast orimliga. Man har helt tappat bort, tycksdet, det som ar väsentUgt, nämligen att anslaget till de reguljäraungdomsorganisationerna med centralt stöd under åttonde huvudtiteln mer änfördubblats. Jag skuUe tUl sist vUja stäUa ett par frågor tillutskottets talesman på ett par punkter där jag inte klart har kunnat läsa utsyftet med utskottets skrivning. har något kryptiskt uttryckt ett önskemålatt reservationsanslaget skaU övergå i förslagsanslag så snart underlagföreUgger i det nya bidragssystemet.