prot · FU0943 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr förste vice talmannen. Ang. planerad utvidgning av verksamheten inomNorrbottens § 1 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. § 2 Meddelande ang. veckans sammanträden Hen FÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: I enlighet med den preUnunära planen hålls och , båda dagarna med början kl,10.00, Onsdagens sammanträde kommer efter sedvanligt middagsuppehäU attfortsättas . Fredagens plenum avslutas senast omkring ,30, Vid sammanträdet kl. 14,00 besvarasenkla frågor och interpellationer. Däremot upptas inle några utskottsbetänkandentUl avgörande vid torsdagens sammanträde, § 3 Herr förste vice talmannen meddelade, att herrLidgard denna dag äter intagit sin plats i kammaren. § 4 Uppläsles följande lUl kammaren inkomna ansökan: Härmed anhåUes om ledighet fördeltagande i den svenska delegationen vid nedrustningskonferensen i den14/321/3 och 26/3 4/4 samt i ekonomiska utskotts studieresatUl EEC i den 22/3-25/3 1971, Kanimaren biföll denna ansökan. § 5 Ang. planerad utvidgning av verksamheten inom Herr industriministern ordet för att besvara i Holmgården (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 114, tUl herr inrikesministern, ochanförde: i Holmgården har frågat mig om medel Ang. planerad utvidgning av verksamheten inomNorrbottens förplanerad utvidgning av verksamhelen inom kommer all släUastUl förfogande i så god tid att driftsslörningar och personaUnskränkningarundvikes, Svarel är ja, Kungl, Maj:l beslöt i fredagens konselj atti proposition liU begöra medel för kreditstöd m. m, tUl järnverketatt utlämnas i överensstämmelse med reglerna för det statUgalokaliseringsstödet. Hen i Holmgärden (c); Jag lackar statsrådet för del svarsom jag fält och som var hell positivt. Jag är givetvis glad över detla, ochjag hoppas alt pengarna skaU komma förelaget tUl hända sä snabbi att de kansättas in där behov nu föreUgger, Lät mig tiU detla ocksä säga att jag hoppas att järnverketmed den salsning som man nu gör skaU kunna bli del rationeUa företag som pä etleffektivt sätt kan ta upp konkurrensen med företag av motsvarande art. Det ärhögst beklagligt alt ett statligt företag som under sälång lid har driviis ulan alt ha den rationaUletsgrad som ett företagsjälvklart borde ha för att i fråga om konkurrenskraft vara likstäUt med andraföretag av motsvarande art. När nu den här satsningen görs är det att hoppas att mankan åstadkomma den rationaUteten, speciellt med hänsyn liU att ur lokaliseringssynpunkt för betyder så utomordentligtmycket. Verket belyder myckel inle bara därför att det sysselsätter 3 000 å 4000 man i . Det betyder mycket också därför att lokaliseringen avannan verksamhet lill länet underlättas tack vare järnverkets tUlkomst. Jag är tacksam för svarel och hoppas således all man nuverkligen kan åstadkomma de resultat som vi faktiskt har vänlat på rätt . Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs och hänvisades Kungl,Maj :ts propositioner nr 20 tUl lagutskottet och nr 44 till socialutskottet, § 7 Föredrogs, men bordlades äter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 20 25, finansutskottets betänkanden nr 3 - 8, skatteutskottetsbetänkanden nr 8 - 11, lagutskottets betänkanden nr 5 - 8, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 8 11, kulturutskottets belänkande nr 2, trafikutskoltetsbetänkande nr 2, jordbruksutskottets betänkanden nr 12 16, inrikesutskoltetsbetänkanden nr 2 - 5 samt CivUutskoltets betänkanden ra 5, 6, 8 och 9, § 8 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningennr 75, § 9 Interpellation nr 76 ang, den nya studieordningen vid universitetens Nr 43fria fakulteter Ordetlämnades pä begäran tiU (), som yttrade: infördes den nya studieordningen, PUKAS,vid universitetens filosofiska fakulteter. Tre huvudsyften motiverade dennareform. För del första önskade man öka den s. k.genomströmningshaslighe-ten, dvs. få studenterna att snabbare nä sinasludiemål. De alllför vanliga studieförseningarna skulle eUmineras och de s. k.normalstudietiderna skulle inte längre bara fungera som adrrunislrativa normerulan också bU sannolika uttryck för faktiska studietider. Man tänkte sig altsjälva organisationen av studierna ämnesföljden, examenssystemet osv, skulle göras sådan att studenterna därigenom skulle vägledas lUl sina sludiemålpå avsedd studielid. Den andra målsättningen avsåg all göra studierna merayrkesinriktade. De filosofiska fakulteterna borde liksom övrigaeftergymnasiala utbUdningsenheter ha lill uppgifl att förbereda för framtidainsalser i yrkesUvet. Därför skulle del tidigare helt fria valet avexamensämnen regleras och de studerande skulle bli tvungna att välja meUanvissa s. k. utbildningsUnjer, var och en avpassad för ett specielltutbildnings- och yrkesbehov. För studerande med speciell yrkesinriktning ochför studerande som saknade möjlighel all följa den reguljära undervisningenskulle möjlighel finnas all vid sidan om utbildningssystemet välja s. k.särskUd utbildningslinje. De särskilda utbildningslinjerna förutsattes varaundantag. Eljest skulle systemei komma att raseras. Del tredje syflel var alt bromsa kostnadsstegringen. Detlaskulle delvis bli en automatisk följd av det första syftet, då en ökadgenomströmnings-hastighet och därmed en kortare studielid skulle leda tUl lägrekostnader per utexaminerad. Del förutsattes således att det nya systemet i vartfaU icke skulle leda till en ulökning av de ramar för koslnadstUldelningen, somridigare gällt. Den föreslagna studieordningen utsattes för en omfattandekritik från oUka håU. En del av denna kritik gällde att det föreslagna systemeticke skulle komma att ha de avsedda effekterna. Tiden är nu mogen för en analysav PUKAS-systemets faktiska effekter, en analys som kan visa huruvida denrefererade kritiken varil berättigad eUer ej. Av universitetskanslersämbelels redogörelse förerfarenhelerna från den nya studieordningen framgår, att mindre än hälflen avde nyinskrivna studenterna klarat 40 poäng efter tvåterminers studier (vid början av ). 73 proceni av studenternahade nått över tröskelvärdet 30 poäng på tvä terminer. Efler tre terminersstudier hade av studenterna uppnått 40 poäng. Återstående 25procent av de sluderande skulle enligt bestäm melserna om den nyastudieordningen avstängas frän undervisningen om icke särskUda skäl förelåg,TiUämpningen av regeln om avstängning har emeUertid varierat betydligt mellande olika universitetsorterna. UlbUd-ningsnämndernas varierande tolkning avbestämmelsen om "andra sär- Nr 43 skilda skäl" och möjlighetenatt övergå från en utbildningslinje lUl en Tisdaeenden annan har bidragit tUl attulspärrningen av studerande fått en mycket 16 mars1971 mindre omfattning än vad en strikttUlämpning av 31 § i kungörelsen om -------------------- utbildning vid de fUosofiska fakulteterna eljest skulle ha lett tUl, De studerandes fördelning pä de olika utbildningsUnjernahar varil mycket ojämn. Den har varierat frän mindre än 100 UU betydligt mer än1 000, I rapporterna från universiteten framhåUes, att utbUdningsUnjerna ickeav de studerande har upplevts som utbildningslinjer i egenllig mening ledandefram tUl avgränsade utbUdningsmäl, LärarutbUdningslinjerna har dock härvidlagvarit ett undantag, Antalel studerande som begärt och erhålUt rätt tiU särskildutbildningsUnje utgjorde knappt 15 proceni. Tendensen attvälja särskild utbUdningsUnje har emellertid ökat högst påtagligt. Av17 500 nyinskrivna har 6 492 () erhållit rätt attstudera vid sidan av det reguljära utbildningssystemet i form av särskildutbildningslinje. Kostnaderna för undervisningen vid de fria fakulteternahar ökal år , 1 sialsverkspropositionen föreslås kostnaderna för dehumanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna /72 tiU179,, medan utgifterna för dessa fakulteter 1969/70 uppgicktill , en ökning . Den väsentUgt lägregenomströmningshastighet, jämfört med målsättningen 1969, som redovisats,har givetvis automatiskt omöjliggjort en fullständig uppfyllelse av målet om enbegränsning av kostnaderna. Detta förhållande kommer ytterligare attförstärkas om beslämmelserna om utspärrning sätts ur kraft genom den praxis somnu håller på att utvecklas av de lokala utbildningsnämnderna. Syftet med utbildningsreformen vid universitetens friafakulteter har således icke kunnat uppnäs. Genomströmningshastigheten har ickepä något avgörande sätt förbättrats. De nya utbUdningsUnjerna har icke förmåttstudenterna lUl studier, som av dem själva uppfatlats som mera bestämtyrkesinriktade. Andelen studerande, som begärt all fä siudera enligt särsldldautbildningsUnjer, är i snabbt stigande. Kostnadsstegringen har icke kunnathejdas. Ingenting lalar för all dessa förhåUanden är tiUfäUiga imtialfenomen.Del är tvärtom redan nu möjligl att konstatera att PUKAS-systemet icke kommeralt få de avsedda effekterna. I dessa fundamentala avseenden har kriliken motdet nya systemet visat sig vara berättigad. Med hänvisning till vad som anförts anhåUer jag omkammarens tillstånd att tUl herr statsrådet få ställa följande frågor: VUka faktorer anser statsrådet vara orsaken lUl att reformen av utbildningenvid universitetens fria fakulteter icke lett tUl avsett resultat? VUka åtgärder planerar regeringen för all åstadkomma en bättremåluppfyllelse pä detta område? Denna anhållan bordlades. § 10Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposilioner; Nr 43 Nr 27angående stöd liU dagspressen den Nr 28 medförslag till förordning om annonsskati Nr 31 angående musikutbUdning m, m. Nr 38 om pedagogisk utbildning och forskning m. m. Nr 48med förslag lUl kungörelse om ändring i byggnadsstadgan Nr 49 angående avtal om verksamheten vidvanföreanslalterna och Eugeniahemmel m. m. Nr 110 angående vissa organisations-och anslagsfrågor m,m, rörande § 11 Anmäldes och bordladesjföljande moiioner; Nr 1226 av m. fl. Nr 1227 av i Nennesholm m. fl. Nr 1228 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj;ls proposilion nr 22 med förslag liU lag om ändring i lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring, m. m. Nr 1229 av m. fl. Nr 1230 av i m. fl. Nr 1231 av herrar i och i Nr 1232 av i rn. Nr 1233 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition nr 23 angående vissa frågor om företagshälsovård m.m. Nr 1234 av i m. fl. avlämnad i anledning av Kungl, Maj ;ls proposilion nr 26 angående godkännandeav den europeiska bosättningskonvenlionen § 12 Utsträckt motionstid Ordet lämnades pä begäran liU HerrÅKERLIND (m), som yttrade: Jag liUäter mig hemslälla, att kammaren viUebesluta, att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:lsproposition nr 20 med förslag tUl lag om exekutiv försäljning av fast egendom,m. m måtte med hänsyn tUl ärendets omfattning utsträckas lUl det sammanträdesom infaUer näst från del propositionen kom kammaren lUlhända, dvs. försia plenum efter . Denna hemstäUan bifölls. 1* protokoU 1971. Nr 43 § 13 Meddelande ang. enkla frågor 16 mars1971 Meddelades alt följande enklafrågor framställts, nämligen Nr 131 i (fp) lUl herrjustitieministern om bältre möjligheter för intagna pä fångvårdsanstalter allmottaga besök av sina barn; VUka ätgärder angående beslämmelser, praxis och tiUgångenpä besöksrum är statsrådet berett att vidtaga för att ge intagna åfångvårdsanslalter bättre möjligheler all träffa sina barn i åldern 2-14 är? Nr 132 () tUl herr inrikesmirUstern omåtgärder för att sänkabostadskostnaden för egnahem och hyreshus för låginkomsttagare: Kommer statsrådet alt vidlaga några åtgärder för att sänka bostadskostnadenför egnahem och hyreshus för dem som har låga Nr 133 () tiU herr utbildningsministernangående beräkningen av statsbidrag för lön lill lärare vid ullandsskola: Är statsrådet beredd all föreslå sädan ändring avstatsbidragskungörelsen för lärartjänster vid ullandsskola att del blirmöjligl att erhålla etl statsbidrag baserat på antalet elever i stället för somnu antalel lärartjänster? Nr 134 () tUl herr utbildningsministernangående bestridandel av koslnad för undersökning m. m. av fasl fornlämning: Är statsrådet beredd låta slaten överta kostnaderna för sädan utgrävningav fast fornlämning som föranleds av "allmänt eUer slörre § 14 Kammaren åtskildes .