prot · FU0939 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag skulle inte tro all del finns nägra delade meningar omdetla. Skälet lill all inle felet blivit lillrätlal är att ärendet ligger hosfamiljepolitiska kommiltén för ulredning. Kommittén erhöll detla uppdrag 1968.Är 1969 behandlade vi liknande motioner i , och dä hänvisade utskottetUll alt del inte fanns anledning all la nägol iniliaiiv med anledning jusl avatt ärendet var hänskjutet lill familjepolitiska kommittén. Samma skäl anförs nu för att inte la nägra iniliaiiv medanledning av min moiion. säger ulskotlei all del har inhämtat uppgifler om allfamiljepolitiska kommittén kommer att lägga fram sill slutbetänkande undersenare delen av 1971. Tittar man i riksdagsberällelsen finner man dock all deldär pä s. 124 deklareras all familjepolitiska kommittén kommer all arbeta underhela 1971. Jag vUl säga all det hör till sällsynlhelerna all enulredning blir färdig snabbare än vad som anges i riksdagsberällelsen. Jagbefarar all sä blir sannolikt inle faUet när del gäller familjepolitiskakommittén heller, utan jag befarar all ärendel kommer all utredas ännu längre. Jag skall, herr talman, avstå från att slälla någolyrkande. Men jag vill krafligt slryka under all del nuvarandeolillfredsställande förhällandet måsle rällas lill. I delta anförande instämde herrar i Bäckmora (c),Weslberg i (fp), Ångslröm (fp), Henmark (fp) och iVarberg (fp). Alt detta är en synnerligen angelägen fråga,därom råder väl inga delade meningar. i farhågor att intenågonting skall hända pä della område är alldeles obefogade. Denna fräga är nu föremål för en grundlig ulredning, ochvi har ell gemensamt intresse av att lösa problemel sä att denna kategorimänniskor som, såsom jusl skisserat från denna talarstol, stårulanför försäkringsskyddet skall komma i åtnjutande av del. Inte löser vifrägan bällre om vi nu plötsligl skulle bryta ul den ur sitt sammanhang. Deltror jag inle heller är mening. Del mä vara alt är rädd all slulbelänkandelinle skall framläggas i slulel av är 1971. Men ändå, , delpåskyndar inle ärendel pä någol sätt att inte avvakla slulbelänkandel fränfamiljepolitiska kommittén, som redan lidigare av utskottet har fått i uppdragatt se över dessa problem. begärde ju 1968 alt man skulle la uppdenna fråga tUl seriös behandling. Det är en ganska stor omändring i syslemetsom krävs - även om del verkar beslickande enkell alt införa en sädan ändring eflersom hela sjukpenningsyslemel är byggt på principen om inkomstbortfaU. Menjag skall inte fördjupa mig vidare i detla resonemang det kanske blir litettekniskt krångligt. hade icke någol yrkande. Jag ber ändå att fåyrka bifall till socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande nr 3. Hen i (fp): . Jag ärtacksam för deklaration att denna fråga kominer att lösas positivt,och jag inregistrerar del som en myckel god tillgäng i denna debatt. Sedan vill jag säga att del inle är som kommitténfåll detla uppdrag; kommillén fick det 1968. Här är det en slor grupp människorsom slår ulanför det allmänna försäkringsskyddet, och då lycker jag allkommittén verkligen bör la sig samman och komma med ell förslag i ärendet såsnarl som möjligl. Anslag ur Jaktvårdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare Överläggningen var härmed slulad. § 16 Anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare. Föredrogs jordbruksutskottets belänkande nr 4 i anledningav motion om anslag ur jaktvärdsfonden tUl Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare. I motionen nr 79 av m.fl. hade hemstäUts att skuUe besluta alt ullala sig för att ettäriigt anslag ur jaktvårdsfonden om borde tiUerkännas Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare. Utskottet hemslällde all riksdagenlämnade motionen nr 79 ulan bifall. Reservation hade avgivits av herrarWikner (s) och (vpk), som alt utskottet bort hemstäUa, att med bifaU tUl molionen nr 79 som sin menmggav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservanlerna anförl angående årUgt anslag urjaktvårdsfonden tiU Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Med avslag under flera är pä den moiion somvi nu kommer all behandla, sä skulle jag naturligtvis vid det här tillfället haklätt mig i mörka färger. Jag har genomlidit molständel och som ni ser har jagvall mera glada färger. Jag är trots allt optimist och kommer att kämpa vidareför anslag lill Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare. Den motion som vi nu behandlar känner de flesla till detär ju en gammal bekant, men därför är den inle mindre angelägen. Jag anser förmin personliga del all den här molionen behandlar en mycket angelägen fråga,och del gäller i högsia grad elt rältvisekrav. Vi lalar så mycket omorättvisorna i samhället, men i en del sammanhang lycks del vara svårt alt insevad som är rätt eller orätt. Vi har i värt land tvä jägarförbund - och Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare. - del slora förbundet, som vi kallar det - får anslag frånjaktvårdsfonden, och det lilla förbundet, om vi får kalla del sä, får ingetanslag. De här båda förbunden har en sak gemensamt, nämligen att arbeia för ochbedriva en Anslag ur Jaktvårdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens Jägare god jakt-och viltvård i värt land. Sä långl är man överens, men i vissa andra frågor gäruppfallningarna isär. Den slora tvistefrågan är framför alll införandel avobligatoriskt reglerad älgjakt. vill genomföra dennajaklreform, medan Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare gäll emol denna.Som alla känner till tillhör jag det senare förbundet, och vi menar all man kanreglera älgslammen genom andra meloder. Jag skall, herr talman, be alt fäåterkomma kortfattat till det litet längre fram. Mänga ställer sig frägan: Varför har vi dä tväjägarförbund och varför är del nödvändigi? Vi vel all Svenska jägareförbundetbildades , och del bestod frän början av medlemmar som komfrän storgodsägare och adel och som hävdade en för denna krets lämpliginriktning på jaktens område. blev med andra ord enexklusiv förening med iniressen som icke omfallades av den breda massan jägare.Del gjordes ideliga påtryckningar hos myndigheterna för att få till sländ enjakllag. En sädan kom ocksä med 1912 ärs jakllag som fungerade en lid, om änicke tillfredsställande. Sedermera tillsalles en utredning, som skulle arbetamed all få fram en ny jakllag, och då har vi närmat oss , Enligtuppgifler hade Svenska jägareförbundel då en hedersledamol vid namn HermannGöring, och etl preussiskt förslag med i huvudsak feodalväldel såsom förebildbearbetades såsom modell för en ny jakllag. När utredningen började presentera sill förslag uppslodmolsällningar bland jägarna i värt land, Nägra jägare sammankallade samma ärjägarna lill elt slort möte i och vid detla möte bildades . har della förbund gäll samman med Landsbygdens jägare lillJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. log till sin uppgift all tillvaratade smä markägarnas och de marklösa jägarnas iniressen. Förbundet ansäg alt detförslag som lades fram var orättvist, framför allt mot de marklösa jägarnaoch mot dem som hade smä marker. Förslaget till jaktlag kom - myckelpä grund av den kriiik som del utsattes för frän dessa jägare att mildras påolika punkler men inle tillräckligt. Man kan dä onekligen ställa sig frägan: Hur skullejaktlagen sett ut, om vi inte hade haft denna opposition från småfolketsjägare? Svenska jägareförbundels förslag lill jakllag som lades fram 1938skulle med all säkerhei ha beskurit rällen för mänga, mänga jägare i vårl landati jaga. Jag vill påslå all del är del outlröltliga arbelel för all skaparällvisa som har medfört en seger, framför alll för arbetarklassen. Därförkommer jag all försöka arbeia för en mera rättvis och demokralisk jakt i vårlland även i fortsättningen. Jag vill trots alll la några minuler lill i anspråk föratt tala om vad vårt förbund arbelar för. organisera landels jägare i ett opolitiskt och från andraorganisationer fristående förbund, som för jägarnas talan, företräder jägarnaoch jägarintressena, åstadkomma slörre rällvisa i jaklrällsliga hänseenden ochfrämja en demokralisk utveckling pä del jaktliga områdel, altkronans och bolagens marker, som tiUsammans upptar en slor del av landetsskogsareal, i slörre utsträckning än nu öppnas för de icke markägande jägarna,småbrukarna och jordbruksanendatorerna, främja humana jaktmetoder och fostra jägarna tUlförståelse och ansvar för viltet och naturvärden, med uppmärksamhel följaulvecklingen i fräga om den intensiva skogsvärdens verkningar pä vUtel ochfölja den velenskapliga forskningen saml verka för åtgärder mol massdöd bland djurpä grund av utspridning av gifter och andra föroreningar, eftersträva en decentralisering av beslutanderätten ijaktliga frågor saml verka för ell ökat lokalt inflytande på beslut omjakttider, fridlysning och viltvård i syfte alt siärka del lokala ansvaret förjakt och viltvård och verka för all jaklvärdskonsulenler och jaktvårdare fär ellanställnings-förhällande som frigör dem från förenings- ochorganisationsbUdningar, sä att de kan ägna sig ät jakt och vUtvärdsarbete medmöjlighel alt betjäna samtliga jägare. Såsom jag tidigare nämnde vänder vi oss emot denobligatoriskt reglerade älgjakten, som innebär ett allvarligt intrång i denprivata äganderätten och en urholkning av jaktlagens andra paragraf och somframför allt kommer alt frånta lusentals mindre jordägare och jakträttsinnehavarederas möjlighel all ulöva jakt. Vi motionärer hemstäUer att uttalar sig för ellanslag lill organisationen Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Vi haransett all vi borde fä åtminstone frän jaklvärdsfonden. Vi villunderstryka det faktum att jaklvärdsfondens medel är särskilda avgifter,inbetalda av landets jägare, för all användas det allmännajaktvårds-arbetet. Bifalles molionen innebär della att de jägare som ärorganiserade i vårt förbund återfår av inbetalda jaklvärdsavgifler per aktivmedlem räknat av vad Svenska jägareförbundel får för var och enav sina medlemmar. Således anser vi delta vara etl rent rältvisekrav. Längre kanske man inte kan sträcka sig. Alt märka är allalla jägare är ålagda all belala samma jaktvärdsavgift. Jag kan också lUl sisl nämna att etl anslag urjaktvärdsfonden till Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägare av denstorleksordning som vi molionärer föreslår ej kommer att inkräkta pä det anslagsom ärligen utgår lUl Svenska jägareförbundels verksamhel. Del kommer hellerinle att inkräkta pä anslagen i sialsverkspropositionen. Dessa pengar finnsredan. Jaktvårdsfonden innehöll enligt uppgifler jag fäll miljarder i odisponerade medel. Därtill kommer attjaklvärdsavgifterna höjdes frän 17 lUl . HärigenomlUlfördes jaktvärdsfonden ytterligare ärligen. Dessa pengar finns alltså, och då vore det väl rätt och riktigtatt ocksä utdela dem liU ett jägarförbund som har samma syfle som Svenskajägareförbundel - nämligen jakt- och viltvård. Jag har redan lalal om varför debåda förbundens åsikter gär isär och behöver inte upprepa detla, TiU sist, herr talman, skall jag be att få återkomma lUljordbruksutskottets betänkande nr 4, där det sägs att "ledningen avjaktvårdsarbelel i Anslag ur Jaktvårdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens Jägare Anslag ur Jaktvårdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare landelenligt beslut anförtrotls åt Svenskajägareförbundel och dess lokalavdelningar". Ja, när man bygger pä sä gamlabeslul - är 1938 hade vi bara ell jägarförbund - är det väl på liden alt maninser del orällvisa i all endasl elt förbund skall fä del av jaktvårdsfondensmedel. 1 utskottets belänkande slår att del bl. a. skulle medföra"administrativ oklarhet" att lUldela annan jaklorganisation bidrag.Jag efterlyser en förklaring. Vad betyder della? Alt överflytta ett anslag om250 frän jaktvärdsfonden lill Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare behöver väl inle vara så ansträngande, och det behöver inle hellermedföra någon oklarhet. Vi kommer, i likhel med Svenska jägareförbundel, altredovisa vad vi använt pengarna lill. Vidare tror jag att vad som sägs, ocksä i slulel påbeiänkandel, är fullsiändigl felaktigl. Jag skall läsa högl. Där slår:"Del kan nämnas ati den tUlsatta jaktmarksulredningen, blandvUkens uppgifler ingår alt - därest ulredningen finner delta motiverat -framlägga förslag i fräga om administrationen på jaktens område, enligt årelsriksdagsbe-rällelse beräknas slutföra sill arbeie under innevarande är." Jag har lalal med en av dem som silier i den härjaklulredningen, men han säger att de inte har någonting alt göra medfördelningen av pengarna i jaktvärdsfonden. Det är klart all det kan vara svårtall skilja pä dessa uppgifter, men de har åtminstone inle uppgiflen att fördelapengarna. Vi bedriver ocksä kursverksamhet för våra jägare, men detkanske kan bli tUlfälle för mig att återkomma till detla Utet längre fram. Med della, herr lalman, ber jag alt fä yrka bifall tillden reservation som är fogad lUl jordbruksutskottets betänkande nr 4. HenJADESTIG (s): Jag är väl mera natur- ochviltvärdsintresserad än jaktintresserad. är elt av de s, k,försökslänen för reglerad älgjakt och vi har därmed fåll lUl sländ en myckellivlig jägardebalt. Den som deliagil i några jaktmölen vel all del är mångamänniskor som är engagerade. Det finns naturligtvis även i värt län delademeningar. En sak är jag övertygad om, nämligen all Jägarnas riksförbundLandsbygdensjägare har en stark ställning i länet. gäller inte dagens debatl den reglerade älgjakten. Jaghoppas att 1967 ärs jaktmarksutredning skall komma med förslag sä att denfrägan kan föras ul ur diskussionen. Men den ökade fritiden och den ekonomiskaoch sociala utvecklingen har medfört att allt flera människor har råd att sökasin rekreation via friiidsliv, där jakt och fiske är ell av de vikligasieinslagen. Det ökade utbudet av anlalel jägare släller naturiiglvissina krav pä vUt- och naturvården. gäller det en anslagsfråga, Anslagelskall som sade tas ur jaktvårdsfonden. Denna tUlföres medel genomen särskild avgift som inbetalas av alla landels jägare, oavsett organisalions-tillhörighel.Fonden har ocksä lill uppgifl all siödja det allmänna jaktvårdsarbelel. finns det tvä jägarorganisationer del har t. o, m,funnils lider dä vi hafl tre. Den slora organisationen har av gammal hävderhåUit slöd sedanmänga är, och nägra krav om alt den inle skall få sina anslag har heller interesls frän nägol häll. Det är kanske därför till viss del förvänande attorganisationen i fräga i etl särskill brev till oss ledamöier har framhållitsin stora belydelse i sammanhanget. Motionen rör inte de här frågorna. Jag är övertygad omSvenska jägareförbundets slora insatser i frågor som berör jakl, villvärd ochnaturskydd m. m. Den motion som väckl med bl. a. mig sommedmotionär gäller enbart att ocksä den andra fungerande jaktorganisationenskall få elt anslag för det arbete den utför. Om någon med fog kunde hävda lilla organisationen och dess medlemmars insalser, dess kurser osv. inlebelyder någonting i jaktvärdsarbetet i värt land och inle uppfyller de krav manhar rätt att slälla frän anslagsbeviljande myndigheters sida, dä skulledeballen vara betydligt klarare och renare, men så är ju inte fallel. Iulskollels skrivning framhålles enbarl att del skulle medföra"adminislraliv oklarhel och vara ägnal alt öka administrationskostnadernaför jaktvårdsarbelel" om även den mindre organisationen skulle få bidrag.Kanske ulskollels talesman är vänlig all mera ingående motivera delta än med defyra rader som finns i ulskottsbetänkandel. Del är väsentligt för min del altfä vela hur man bedömer organisationens krafl att sköta den uppgift den lagilsom sin. Jag vUl för min del påslå att Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägaremed sin mindre organisation och utan egentligt statsbidrag har ulfört ellmyckel goll och värdefulll arbete inom villvården och nalurvärdsarbelet. Skulleell slöd från samhällel försämra organisationens insalser? Del är en fråga somjag StäUt mig. Jag har kommit fram lill alt elt sådanl slöd tvärtom skullebetyda ,en förstärkning för viltvården och naturvården, VUka administrativaoklarheter skulle del medföra? Den frågan har hen redan slällt. Jag har tidigare lyssnat lill dessa jaktdebatler och varilmedmotionär i dessa frågor. Många av oss har kanske inte sin stäUning säväldigt klar. Vi lycker kanske efler dessa debatter, som varil riksdagensroliga helUmmar, att det vore rimligare med en enda jägarorganisation. Det voreutan tvekan det mest rationeUa. Men engageras mänga människor i delförebyggande viltvårdsarbetet tack vare att del finns två organisationer, ochdet är kanske viktigare. En sak står ändå klar för mig, och det är det oriktiga ialt via vissa ekonomiska styrningsmedel medverkar till nägon form avsiyrning av organisalionslUlhörigheten, Jaktvärdsfonden tillförs medel av allajägare - dä borde medlen ocksä ulgä lill de Ivå olika organisaiionerna,nalurliglvis efter beräkning av förmågan all utföra ålagda uppgifler. Jag tror personligen att det pä sikl skulle vara bättreall medverka lill alt båda två fick samhällsstöd. Pä så sätt skulle också ellbättre samförstånd mellan de tvä organisaiionerna kunna uppslå, och de kanskeliU sist ocksä skulle kunna enas. Sedan må den ena organisationen ha 175 000 medlemmaroch den andra endasl 14 000. Del kan inle vara medlemsantalet som varitavgörande för utskollet i detla fall. Jag är överlygad om att det skulle varabäsl för viltvården och naturvärden med ell bidrag ur jaklvärdsfonden även lUlJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Jag ber därför att fä yrka bifalllill reservaiionen. Anslag ur Jaktvårdsfonden tillJägarnas riksförbund-Landsbygdens Jägare 4 protokoU 1971. Anslag ur Jaktvårdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens Jägare 1 detla anförande inslämde herrar i ochWeslberg i (båda s). Hen () korl genmäle: För att inte förvilla utskottets majoritet ärdet bäst alt påpeka alt jag gjorde en felsägning. Jag menade inte 3 miljarder,utan 3 miljoner. Hen MOSSBERGER (s): Jag hade egentligen inte tänkt förlänga dennadebatl med mänga ord. Denna fråga är ju, som vi hörde av , inle ny. Den har diskuterats i , Ingenling nytthar heller framkommil som gör alt man behöver en lång debatl för alt upprepaalla de argument som vi har diskuterat här och som återigen försfram. Jag kan i all korthet hänvisa lUl de debatter som förlsunder lidigare är och dä speciellt debatten . Dessa debatter har varilmyckel uttömmande, och de har vid varje tUlfälle lett lill att ulskollelsförslag antagits av . Del hoppas jag må bli fallet även denna gäng. Det är ändå sä, herr talman, all och Kungl.Maj:t har uppdragit ät Svenska jägareförbundel att handha ledningen avjaktvårdsarbelel här i landet. Sä länge vi har detla förhäUande, är del välrimligt alt begära all vi rättar oss därefter. Det är därför enligt utskottetsmening helt orimligt att börja splittra upp verksamheten bara därför att en deljägare inte vill godkänna Svenska jägareförbundels stadgar och del beslut somriksdagen och Kungl, Maj:t fallat, nämligen att del är Svenska jägareförbundelsom anförlrolts ledningen av jaktvårdsarbelel i della land. Den saken skall viha klar för oss. Jag skulle ocksä kunna tillägga, vilket även varinne på, att den tillsatta jaktmarksulredningen har därestutredningen sä finner lämpligt alt framlägga förslag i fräga omadministrationen pä jaktens område. Ulredningen räknar med att slutföra sittarbeie under innevarande år. började sill anförande med all säga all hanhade tänkt klä sig i mörka kläder. Det är ledsamt om han har sådana tankar ochtar delta sä hårt. Givelvis har man rätt att kamouflera sig, men jag vUl gärnapåpeka att han har klätt sig i relalivl ljusa kläder. lalar omrältvisekrav, men jag skuUe vilja fräga: Är della ell rältvisekrav all ställasig utanför den jägarorganisation som har ledningen för jakten och viltvården?Jag kan säga till att jag har varit fackligt organiserad i snart 50är. Jag har lärt mig att man, om man skall vinna gehör för sina synpunkler ochfå bukt med eventueUa obehagligheter, då skall man stanna kvar eller gä in iden organisalion som har ledningen för en viss verksamhet. Man skall inteställa sig utanför och kritisera. Då kommer man säkert inle långt i dylikafrågor. Jag bör väl också upplysa kammarens ledamöter specielltde nya ledamölerna, som kanske inle känner till de debatter som förts lidigareår - om all det härvidlag är pä del sättet att Kungl. Maj:l utser ordförande,en ledamot och dessutom en revisor i Svenska jägareförbundel. anför all han vill ha en jägarorganisation som arbelar pä Jag skulle då vilja ställa en fräga. Vär eller jag kanske skullesäga min - partivän , som har lUlhört försia kammaren, sittersom ordförande i . Vill påslå att ,genom sill ordförandeskap i Svenska jägareförbundel, skulle föra odemokratiskasynpunkter till torgs där? Jag kan inte finna ett sådant påslående riktigt. Vidare är del på det sällel alt de medel som erhåller från jaktvårdsfonden och älgskadefonden användes föratt läcka koslnader för nödvändig personal. Dessa medel läcker ocksä allakostnader för utbildning, en slor del av viltforskningen, statistik och, inleminsl, propaganda för bällre villvärd. Jag kan ocksä nämna alt naturvårdsverketär tUlsynsmyndighet för denna verksamhel. Vid sidan av de medel sorn Svenskajägareförbundel erhåller belalar förbundet sin egen verksamhet genom sina egnamedlemsavgifter. Det förhåller sig på samma sätt i länen, därlänsjaktvårdsföreningarna genom sina egna medlemsavgifter läcker sinakoslnader. Vi kan alltså konstatera all de medel som Svenskajägareförbundel erhåller ur jaklvärdsfonden och älgskadefonden användesuteslutande för den administration av jakten och viltvärden som genomupprepade beslut har ålagt förbundet all sköta. Del kontrolleras också ärligen avden ståtlige revisorn - som jag nämnde - all dessa beslul fullföljs. Sådankontroll utövas även av och . Jagkan tillägga all Svenska jägareförbundets personal står tUl alla jägaresförfogande - således även de jägare som finns inom JägarnasriksförbundLandsbygdens jägare. Av de skrivelser vi fäll frän JägarnasriksförbundLandsbygdens jägare framgår att den organisationen driververksamhet som i stort sell ser ul på samma sätt som den verksamhetJägareförbundet bedriver. Del skulle därför enligt milt förmenande bli endubbelorganisation och etl dubbelarbete som är helt onödigt om man skuUe ha tväjaktorganisa-lioner som har samma uppgifl. Jag återkommer UU vad jag sagl tidigare, nämligen attriksdagen har uppdragit åt att handha ledningen förjaktvärden. Då skall man inte splittra upp den pä flera organisationer. Hurskulle det då för övrigl förfaras om ytterligare nägra mindre jägarorganisationerbildades, som även de skulle begära anslag? Det mäsle enligt mill förmenandefinnas en huvudorganisation, och det har vi. Vill man ha del av de förmåner somden erbjuder, ja dä får man rälla sig därefler och ansluta sig lUl delförbundet. önskade all del skulle bli en enda jägarorganisation,och det är egentligen just vad vi alla önskar. Det har ocksä pågåttförhandlingar om della. Men då inle den ena parlen vUl komma överens med denandra parten och inte kan godkänna de stadgar och de beslul som säger all delär Svenska jägareförbundel som har Konungens och uppdrag all handhadessa frågor, har vi inle lyckals få igenom det. Men del vore säkert önskvärtom sä kunde bli. Jag förslär fortfarande inte varför Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare skall slå utanför när vi har enhuvudorganisation, där man kan fä del av de anslag som finns, om man går in sommedlem och där man Anslag ur jaktvärdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare Anslag ur Jaktvärdsfonden tiUJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare kanpåverka sä gott som alla beslul. Jag minns inte om det var eller sade att Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare består av smäarrendatoreroch småbrukare. Jag vill inte bestrida det, men jag vill säga all del är justvad också gör. Del beslår av arrendatorer, småbrukareoch industriarbetare. Jag tror därför inle alt man behöver säga all Svenskajägareförbundel är en sädan där översittarorganisation. Även om jag blev litel för mångordig vill jagmed detta yrka bifall lill ulskollels förslag. () kort genmäle: