prot · FU0997 · 1971-12-31 00:00:00 — Angelägenheten av ett ökat sparande understryksfrån många håll, och i centerpartimotionen 461 har begärts en utredning avfrågan om en värdesäkring av det s, k. sparavdraget i inkomstkäUan kapital. Detbeloppet har varit ganska oförändrat en föhd av år, och om det blev envärdesäkring skuUe det, tror vi, betyda en hel del för att åstadkomma ettstörre och bättre sparande. Sparavdraget är nu så konstraerat att detfavoriserar och vänder sig speciellt tih de mindre sparama. Detta yrkande följervi upp i reservationen 2, I reservationen 1 som är fogad vid skatteutskottetsbetänkande nr 37 upptas yrkande om ungdomens lönsparande - som kraftigt gåtttillbaka och åtgärder! syfte att stimulera ett personUgt sparande iallmänhet, I fråga om skatteutskottets betänkande nr 37 ber jag att få yrkabifaU tUl reservationema 1 och 2, Hen (): Jag föreställer mig att det nu bhr stor glädjeinom , och särskilt hos , när finansministern sitter påplats och det säkerhgen blh en debatt med honom. Jag hade tänkt hålla ettmycket kort anförande, och jag skah också försöka håUa mig Inom den ramen. Jaghade inte alls tänkt ta upp någon diskussion om skattema nu kommer den välatt föras i alla fall och på ett auktorisativt sätt utan jagtänkte bara säga några ord med anledning av utskottets betänkande. För skatteutskottets del berör kompletteringspropositionenendast Investeringsavgiftens avskaffande, SkaU det vara någon mening med eninvesteringsavgift på på oprioriterade byggen, så måste den ju hakort varaktighet. har den varat , och då är det naturligtvispå tiden att den avskaffas. Det tUlstyrker vi enhälhgt inom utskottet, I och reservation uttalar mani det här sammanhanget att Kungl, bör framlägga förslag om ytterligarestimulansåtgärder för näringshvets investeringar, men man preciserar inte vaddet gäller. Är det ekonomiska eller penningpolitiska eller finanspolitiskaåtgärder, eller vad är det fråga om? Därför finns det ingen anledning för migoch inte heller för utskottet att ta upp någon diskussion. Vi vet ju inte omdet är några skattepolitiska frågor det gäUer, I propositionen föreslås vidare att man skall ta ut 100procent på grundbeloppet, och det tillstyrker utskottet enhälligt, I anslutningtiU propositionen har i motioner hemställts om en skrivelse medbegäran om åtgärder för att åstadkomma marginalskattesänkningar ochindexreglering av skattesystemet. Det har vi hört talas om alldeles . Vihade precis hkadana motioner uppe i utskottet och då avstyrkte videm, och blföU utskottets hemstäUan. Det har inte framkommit någrasom helst nya omständigheter, och därför finns det ingenanledning för mig att cUskutera saken. Vi har ju gjort det tidigare. Viavstyrker förslagen utan närmare motivering. Yrkandet om sparstimulerandeåtgärder kommer att beröra. Så det skall jag inte helleruppta tiden med. Vänsterpartietkommunistema har hemstäUt om att man skall slopa mervärdeskatten på Uvsmedel,Det betyder att det bhr 3,5 miljarder mindre inkomster för statskassan. i Heden m, fl. har motionerat om att man skall slopa mervärdeskatten påmjölk. Det gör chka 300 mihoner kronor, AUa som känner tiU hur besvärligt vihar med att få Inkomster och utgifter att gå Ihop förstår att detta ärorimhgheter. Det finns mgen reahsm bakom dessa yrkanden. Det är möjhgt attkommunistema säger att vi tar av bolagen, vi höjer bolagsskatten och förmögenhetsskattenosv., men det är som sagt var helt enkelt inte reahstiskt. Jag tycker attvidare kommentarer är överflödiga. Ifråga om yrkandet av i Heden m. fl, tUlkommer emeUertid förutom destatsfinansiella svårigheterna att- man inte kan avgränsa ett avskaffande avmervärdeskatten på mjölk, så att det skulle gynna bara dem som är sämst stäUda,Det går helt enkelt Inte, Jag dricker ganska mycket mjölk, och varför skall jaggynnas? Varför skall man ta bort mervärdeskatten på mjölk för att jag skaU fåen lägre kostnad? Även de medborgare i landet som inte alls behöver ha någonlättnad skulle alltså få en sådan om man gör på det sättet. Enannan sak är den principiella Inställning som vi har: vi viU inte göra någraundantag i fråga om mervärdeskatten. Den principen håUer vi på iskatteutskottet. Undantag föder ju bara nya undantag. Bamfamihema ochfolkpensionärema beslöt vi att ge kompensation när vi övergick frånomsättningsskatt tlU mervärdeskatt. Ävenövriga yrkanden I reservationen har utskottet tidigare behandlat och avstyrkt,och har bifalht våra avslagsyrkanden. Jag finner därför inteanledning att närmare kommentera heller dessa. Det kommer väl andra att göraunder debatten. Men jag kanske ändå skall tiUåta mig, herr talman, att säga attjag tror personhgen att när -vi nalkas årets slut och får klart för oss vadkommuner och landsting har beslutat i uttaxering för nästa budgetår, vad deplanerar och tvingas tiU att ta ut i skatter, då blir det helt enkeltnödvändigt för oss att på ett eller annat sätt ompröva skattema. Att kommunemadå måste komma In i bUden är min fasta övertygelse. Expansioneninom kommuner och landsting är ju så väldig att vi som sysslar med dessa tingsnart inte vet hur vi skaU klara situationen. Utgifterna ökar, inte minst genomkommunblocksbUdrungen. Vi måste satsa oerhört inom kommunema på eftersattaområden. DärtiU kommer att allmänheten inom landstingsområdena kräver ökadsjukvård, effektivare sjukvård. Det skall vara transplanteringar av njurar,njurdialyser och det ena efter det andra. Det kan vi helt enkelt inte kommaIfrån. Omvi säger att vi skah bygga ett nytt lasarett för 200300 mUjoner kronor ochsäger åt människoma att vi måste höja landstingsskatten med 1:50 om vi gör det,så stmntar de blankt i den saken i den trakt där det skaU byggas. Man säger: Viskah ha detta lasarett. Det kan gälla en yrkesskola eller någon anstalt föråldringar. Människoma ute i bygdema är fullkomligt medvetna omatt det mte går att bygga utan en extra taxering på , 1:50 eller 2kronor, men de säger ändå att de skall ha bygget. Attbygga ett lasarett för några hundra mihoner kronor är inte det värsta, förinvesteringama kan man ju aUtid klara av. Det är driftkostnaderna som följermed som blir så kraftiga och kräver en ökad beskattning, TUlden som säger att Sträng har lovat skattelättnad och visar med handen vad hanhar lovat, vill jag säga: Lägg märke tiU att detta gällde den stathga skatten.Hur i aU rimlighets namn kan jag eller finansminister eUer någon hjälpaatt man i ett landsting säger att man där skall bygga ett lasarett för 300eller 500 mihoner kronor? Men dessutom säger man: "Vi skaU bygga anstalterför att ta hand om de gamla. Vi skaU ha en åldringsvård, eftersom massmediasäger att vi har eftersatt det området." Om man tittar på TV, så tror manatt allt vad vi har gjort i det här landet Inom socialvård, åldringsvård ochsjukvård är undermåligt. Så fort någon lyssnar och tittar på ett sådant program,så kommer han med en motion i kommun och landsting om att vi måste vidta denoch den åtgärden. Om man kommer och säger att vi måste införa dialys förnjursjuka, så ställs en landstingsman inför frågan: Skall vi låta dessamänniskor avUda eller skall vi åstadkomma denna hjälp som kommer att kostahundratals mihoner kronor och 20 000 eller 22 000 för att sköta var ochen av dem? Sedankan man som stå här och tala om att skattema stiger ochstiger utan att komma med ett enda konstraktivt ord om hur man skall klara avproblemet ute i bygdema. Jag tycker att hen skuUe hållaföreläsningar för sina moderata kamrater ute I landsting och kommuner ochkanske även här i , för vi är ense ute i landstingen och kommunema omdessa åtgärder som kostar så mycket pengar och som medför att vi måste höjaskattema. Det är landstingsskattema och kommunalskattema som tynger mest fördem som har de lägsta lönerna. Nuhöjer vi inom landstingen lönerna för dem som har minst betalt, och kostnademabetyder ytterligare I ä i uttaxering. Hur vUl ni andra klarar det? Ni skyUer på finansministern, som inte har ett duggmed detta att göra höU jag på att säga och ni skyller på socialdemokratema.Men själva vill ni inte ta ansvar när det gäller utgiftema, utan ni säger baraatt ni är med på att skapa lasarett och sjukvård, och ni villha det och det, men ni springer ifrån notan. Vadjag för min del förklarade när vi införde detta skattesystem kan alla läsa jag skall inte nämna någons namn här I diskussionen mer än , Jag motsatte mig absolut att man skuUe ta hänsyn till kommunalskatten.Jag sade att den hgger helt utanför våra möjhgheter att bedöma. Vem som helstkan gå till riksdagsbibhoteket och finna att jag sade att det är två skildating, så jag har åtminstone ryggen fri i det avseendet. SedanvUl jag bara säga en hten sak till som gäller prisstegringama. Här tarmoderater, bl, a, i , fram tabeller och säger att reallönenär , och 1976 är den lägre än . Vad räknar man med? Jo, man räknar då med 4 procents prisstegring herr Rappaport gör på samma sätt och säger att den sista januarii år har priserna stigit med så och så många procent. Sedan säger man: Nästa årstiger priserna med lika många procent låt oss säga som henMagnusson i säger eUer som hen har talat om. Ochså vill man inbilla männlskoma att dessa kommer !Men vaqe år Ingår ju med nollstäUning på prisstegringarna det måste väl ävendocenten i nationalekonomi erkänna och prisstegringarna kommer successivt.Men aUa som lägger fram tabeUer även Rappaport och även resonerar som om vatie prisstegring inträder , omdet bhr det , i stäUet för att ta genomsnittet. Jag har ocksåstuderat Rappaports tabeller, och utgår jag från faktiska realiteter i fråga omprisstegringen, så ger de inte alls den realistiska bild av reallöner och skattersom han vUl göra gällande att de ger. Med detta anförande som kanske blev htet för långt eftersom det komIn en del utöver vad jag från början tänkt säga yrkar jag bifall tiUskatteutskottets hemstäUan I betänkandena nr 37 och 40, Fru andre vicetalmannen () kort genmäle; Jag skall inte aUs ta upp frågan om ytterUgare investeringsstimulanser,eftersom folkpartiledaren senare ingående kommer att behandla den frågan. JagviU bara säga att man kan gå vidare på den väg där viredan hittills har varit med investeringsavdrag, och det är onekhgen enskatteutskottsfråga. Det finns också mindre traditioneUa vägar att gå. JagviU, herr talman, gäma få konstatera det som nu återigensade, att han hade inte räknat med att vi skulle få någon diskussion kring denhär viktiga frågan. Det är en för många människor i vårt land verkligt kännbarfråga, som är värd en seriös debatt. Att verkhgheten och expertisen tillsammanshar bevisat att vårt krav på Inflationsskydd är ett riktigt krav, det ärytterligare ett motiv för att frågan nu skall tas upp tiU diskussion. Vidaresäger : Lägg märke tiU att det här löftet om de två tredjedelama somskulle få skattesänkning gällde den direkta skatten det gällde inte momsenoch det gällde inte kommunalskatten. Då vlUjag Igen visa bilden på vårvärderade finansminister och den text som fanns i den socialdemokratiskavalboken, där det står, när man har räknat ut vilka som skaU fåskattesänkningar: " (om man tar hänsyn både tiU de direktaskattesänkningama, den höjda momsen och de höjda bidragen)". Då sägerkanske att det gäUer inte kommunalskatten. Ja, men vi har faktisktinte två skattesystem i det här landet för den direkta skatten, utan vi har ettskattesystem som Inkluderar den direkta skatten, såväl kommunalskatt somstatsskatt. Och även om hen måhända i kammaren har gjort vissareservationer när det gäller detta det måste minnas bättre än jagvad han själv har sagt så är det ingen diskussion på den punkten, utan talarman om en sänkning av den direkta skatten gäller det allt, och där har i vatiefall socialdemokraterna ett ansvar för sina avgivna löften. Men, säger , det här med kommunalskatten hggerhelt utanför våra möjhgheter att bedöma. Det hgger verkligen inte utanför våramöjhgheter att t, o, m, påverka, därför att kommunalskattens höjning är i ickeringa utsträckning betingad av statsmaktemas åtgärder av ohka slag: för detförsta den mindre andel av lånemarknaden som kommunerna har fått, för det andraden övervältring av kostnader på kommunerna som har skett just i det här huseteller i det gamla och för det tredje sist men inte minst inflationensverkningar på kommunalskattens höjningar. Och där saknar icke statsmaktema ochicke finansministem ett ansvar. Hen i Heden (c) kort genmäle: sade att borttagandet av momsen påmjölk skulle kosta det allmänna ca . iDet är I och för sigalldeles riktigt. Men om läser motionen' 625 i dess helhet skallhan finna att där sägs att regeringen skall pröva såväl de tekniska som deekonomiska möjUghetema att lösa detta problem. Jag förestäUer mig dessutom attdet finns en hel del möjhgheter att kompensera staten för detta skattebortfall.Finansministern brukar vara ganska uppfinningsrik när det gäller att Införa nyaeller ökade skatter. Så därvidlag tror jag Inte att det skulle bli några störrebekymmer med att , kompensera för skattebortfaUet, Vad sedan gäller argumentet attförmånen av denna biUigare mjöUc även skuUe komma hen och andrahöginkomsttagare tUl godo, så är väl inte heller detta någon unik företeelse isvensk politik. Vi har förmåner i samhället som utgår generellt. Jag tänkerexempelvis på barnbidraget. Det kommer också famiher med höga inkomster tiUgodo. HenMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Hen vände sig mot det exempel jag tog,där en Inkomsttagare i 25 000-kronorsklassen under förutsättning av en 4-procentigpenningvärdeförsämring får vidkännas en reallönesänkningvatie år, även om han får en löneförbättring på . Men vi hardet ju ordnat så här i landet att vi måste räkna med en sådan årligpenningvärdeförsämring. Jag har I mitt exempel räknat med den efter den senastetidens mått mycket blygsamma försämringen . Det är bara att konstateraden saken. Vad sedan skattehöjningama beträffar sade attvarken han eUer regeringen har något ansvar för utvecklingen på kommunalskattensområde. Det torde vara fel. Faktum är ju att statsmakterna har möjUgheter att imycket stor utsträckning påverka utveckhngen. Jag har redan tidigare i dennadebatt framhålht att vårt skattesystem som det nu är konstraerat genom denhårda marginalbeskattningen driver fram en lönepolitik med alltför högalönekrav. Det är den saken vi har fått bevittna . Det avtal som senast skrevsför kommunaltjänstemännen kommer sålunda att innebära en skattehöjning medminst per skattekrona och år. Och vad är det annat än ett resultat avden mycket hårda marginalbeskattningen? Om vi inte hade haft en så hårdmarginalbeskattning, hade det alldeles säkert varit möjligt att hålla tiUbakasådana 3 protokoll 1971. Det är det somvi från vårt håll har menat och förfäktat. HenBURENSTAM () kort genmäle: gjorde gällande att de argument som vi fört fram och somjag själv anförde i mitt inlägg var i väsentliga stycken felaktiga, därför attdenna prisstegring på inte inträffar . Man måste, sadeherr , i stäUet ta hänsyn tUl att det är en löpande prisstegring underåret, och då blh slutsatserna annorlunda än vad vi angivit. Man skall räkna medgenomsnittet, sade . Ja, det har fullständigt rätt i.Men det intressanta är, att om finansministern har rätt låg den genomsnitthgaprisnivån förta året under den genomsnitthga prisnivå vi får i år.Och om man ser saken på det sättet, så bhr påpekande inte någonnedgörande kritik av utan ett instämmande i förutsättningarna för de argumentsom vi framfört. HerrERIKSSON i Bäckmora (c) kort genmäle: Bara en kort replik tUl , som i så höga tongångar försöktesvära sig fri från ansvaret och konsekvenserna av kommunalskattestegringen. Detkan då finnas skäl att påminna hen om att har ett betydandeansvar för de stegringar som skett av kommunalskatten genom övervältringen pålandsting och kommun. Dessutom vill jag erinra om att vi i varje fall fråncentern i väckt åtskilUga motioner där vi har begärt en annan kostnadsfördelningmeUan stat och kommun, just för att nedbringa verkningama av kommunalskattenshöjningar, som vi vet i första hand till drabbarlåginkomsttagama. Det är verkUgen angeläget att det händer någonting på detområdet, så på den punkten får inte vara så negativ och oskuldsfuUsom han framställt sig här . HerrBRANDT (s) kort genmäle: Jag har inte sagt att vi Inte skall diskutera skattema . Jag ärmedveten om att finansministem kommer att ta upp en debatt om skattema. Vad jaghar sagt är att utskottet inte har diskuterat skattema och att jag inte skullekomma att diskutera skatterna. Vi behandlade nämhgen precis samma yrkanden iett betänkande daterat , tror jag det var. Jaghar inte sagt att sänkningen inte skulle innefatta momsen; löftet innebarsänkning av den direkta skatten inklusive höjningen av mervärdeskatten. Och jag har inte heller sagt att vi mte skall diskuterakommunalskattema. Jag kan inte förstå varifrån man har fått den uppfattningen.Jag försökte ju förklara vilken stor roU kommunalskattema spelar. Men vad jagsade var att om ett landsting beslutar att man skah bygga ett stort lasarettför t. ex. 500 mihoner kronor och det betyder en kommunalskattehöjning, så kanfinansministern Inte gäma ingripa såvida det inte finns något beslut frånriksdagen om det; det är ju ett prioriterat bygge och säga att det här får nistoppa. Så anstäUer man personal där och får den stora driftkostnaden - det ärvi medvetna Det var på den punktenjag sade att vi mte kan göra något. Men annars har vi naturUgtvis ansvar förkommunernas utveckling. Jag började med att säga att jag tror att vi vid åretsslut måste ta upp problemet om kommunalskattens och landstingsskattens höjningoch se vad man skaU göra åt det. JagvidhåUer vad än docenten säger att det är felaktigt att använda dehär tabeUema i syfte att visa reaUöneöknlng och prisstegring. En löntagarefår ju inte 5 procents prisstegring på sin lön , och då är detfelaktigt, hur ru än vrider och vänder det här, herr docenten. Fmandre vice talmannen () kort genmäle: säger: Vi kan inte hjälpa om man tar på sig kostnader ute ikommunema därför att t. ex. bygger ett dyrbart sjukhus. KanInte statsmaktema hjälpa om finansministem stryper lånemarknaden så att den nulevande generationen med skatter får betala vad man rättehgen genomlånefinansiering skulle sprida ut över en längre tidsperiod? Hen vetsäkert hka bra som vi andra här i kammaren att kommunema har fått en minskandeandel av lånemarknaden och att det betyder högre kostnader för kommunema, ochdet är det man får ta ut i skatt. Kaninte finansministem hjälpa att inflationen dragit i väg med kostnadema förkommunema när de bygger t. ex. ett sjukhus? Kanman inte från statsmaktemas sida hjälpa om skattesystemet är ordnat på ettsådant sätt att det i sig självt knuffar upp kostnadema? Lönekostnaderna ärväsenthga när det gäller en budget. Såskulle man kunna gå vidare undan för undan och på punkt efter punkt påvisa attfinansministem dess värre även på det kommunala området och för den kommunalaskatten har ett betydande ansvar. HerrBRANDT (s) kort genmäle: Det skulle inte hjälpa om det landsting, som jag talade om och somfinns i verkligheten, finge lasarettet gratis av finansministem. Man måste ialla fall betala personalen i detta nya lasarett, och det är det som kostarpengar det är framför aUt driftutgifterna man skall betala med skattemedel.Det andra, sade jag tidigare, klarar vi nog. Snälla rara fraNettelbrandt: Det måste väl vara möjUgt att fatta! Henförste vice talmannen anmälde att fra andre vice talmannen anhålhtatt tiU protokoUet få antecknat att hon inte ägde rätt tUl ytterhgare rephk. Hen (): Nedgången ikonjunkturema har den här gången skett snabbare än vad som brukar vara vanligt.Det saknades visserhgen inte tecken på att en avmattning var påväg, men det var först somproduktionsstegringen bromsades upp mer påtagligt och företagens order börjadesina. Det har lett tiU ökad arbetslöshet, och vi harfått en svagare efterfrågan på arbetskraft som följd härav. Jagtycker nog att detta enkla faktum säger ganska mycket om svagheterna i vårekonomi just . Känshgheten för konjunkturimpulser utifrån är stor, och detstäUs krav på starka medel i den ekonorruska pohtiken. är vi medhänsyn tiU utrikesaffärema kringskurna när det gäller handlingsfriheten i dethär avseendet. situationen gäller det naturhgtvis först och främst att försöka bryta sigur den tvångströja det är fråga om - och det är därför sombetalningsbalansproblemet alltjämt har så stor betydelse i den ekonomiskapohtiken. En förutsättning för att man skall lyckas med det är väl utan tvivelatt man vågar föra en medveten expansiv politik i de lägen där det intemationellautrymmet medger det. Som jag uppfattar saken är det inte minst I det avseendetsom det har brastit i den ekonomiska pohtiken . Densituation vi har påminner mycket om den som rådde . Vihade då i den svenska ekonomin haft en mycket hög aktivitet,som regeringen, hksom /70, hade mycket svårt att tygla. Näromsvängningen kom dröjde man med att sätta in motåtgärder, då som framförallt med hänvisning tiU utrikesbalansen. Från vårt håU förde vi fram krav pååtgärder som kunde stimulera företagen att utnyttja den lediga kapacitet somuppstått och bygga ut sina anläggningar. VI fick uppbära en hel del kritik avhen Sträng och hans kolleger för detta. Men vet vi inte bara att tveksamhetenhos hen Sträng ledde tiU att vi fick en mycket besvärhgarbetslöshet vintem efter utan också att de utebhvna investeringama då helatiden har legat som en broms på strävandena att öka exporten och förbättrabytesbalansen. Vimenar att det misstaget inte får göras om . Det finns i dagens läge ettutrymme för ökad ekonomisk aktivitet, om man manövrerar förståndigt. Det måsteutnyttjas tUl IndustrUnvesteringama om vi skaU uppnå det mål som alla säger sigomfatta: balans i utrikesbetalningarna . Mendet är uppenbart att företagen är tveksamma. De känner tydUgen inte det stödsom de anser sig böra ha för att våga satsa . Då säger vi att i detläget måste kraftigare stimulansåtgärder sättas in. VI har bl. pekat påmöjhghetema att utnyttja investeringsfonderna I stöne utsträckning när detgäller investeringar utanför storstadsregionema. Vi har sagt att man bordeförstärka den utlåningsverksamhet som företagar-förerungama bedriver. Jag vlUockså gäma säga att kan finansministem eUer någon annan hitta på något som ärbättre, har vi Ingenting emot det. Men siktet måste vara Inställt på att viskall klara denna uppgift. Annars kan vi Inte heller klara sysselsättningenunder den vinter som kommer, vilket det är inte minst viktigt fåråterverkningar år framöver precis som de utebhvna investeringama 1967/68påverkar läget än . 1detta sammanhang viU jag framhålla att jag hörde finansutskottets ordförande idebatten nära nog Irorusera över att vi från oppositionens sidaframhöll nödvändigheten av att ta tUl ytterUgare stimulansåtgärder för att få igång den Investeringsökning inom närings- Uvet som är engrundförutsättning för att vi skall nå det mål som vi är överens om. Det fannsockså en ganska klar kritik mot näringslivet för att företagen inte Investerarnu när vi politiker viU att de skall göra det. Jagvet Inte om även finansministern gör det så enkelt för sig. Men nog borde niinom socialdemokratin tänka över denna situation Utet till, inte minst motbakgrunden av de besked som kom fram i samband med stämma.Dessa besked tycker jag borde mana tUl eftertanke. Revisorema sade ju att detär önskvärt att i stor utsträckning ägnas åt konsoUdering. MantlUade för säkerhets skuU att det är särskilt angeläget att risktagandet intevidgas utöver vad som är motiverat från strängt företagsekonomisk synpunkt.Detta sade aUtså revisorema. Dennyvalde styrelseordföranden ansluter sig helt och håUet tUl denna målsättningefter vad jag kunde förstå av en TV-intervju med honom som jag hade tillfälleatt se. Jag skall inte ge uttryck för någon värdering av det kloka eher oklokai själva målsättningen. Jag nöjer mig med att säga att jag tror att det är entvingande nödvändighet att agerar så .