prot · FU09143 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 1 Innevarande månad. Herr utrikesministern ordet för att besvara ' (m) i kammarens protokoll för den30 november intagna fråga, nr 396, herr jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministernom han vill lämna en redogörelse för de aktuella svårigheter som inträffat ochsom kan befaras Inverka menligt på den av FN planerade mUjövårdskonferensen . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag utgår från att syftar på de pohtiskaproblem som hänger samman med de principer som FN skall tlUämpa vid Inbjudantill mUjövårdskonferensen . Inbjudningsfrågan behandlas av den nupågående generalförsamlingen. Jag vill erinra om att det är fråga om enFN-konferens. är värdland men svarar inte för Inbjudningarna tihkonferensen. Det mycket omfattande förberedelsearbete som utförts bl.a. av stormakterna bör kunna tolkas som ett positivt Intresse av att konferensengenomförs enligt planerna. Med hänsyn härtlU utgår regeringen från attkonferensen skall avhållas som planerat. Hen (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på minfråga. Det kanske är naturligt att den stäUs här efter den tidningsdiskussionsom pågått , där det åtminstone av vissa tidningsuppgifterhar verkat ovisst huruvida konferensen skaU komma stånd. har ju särskilt uppmärksammats i utlandet genomden insats vi gjort i FN på detta område. En behövlig goodwlllskapande åtgärdhar vidtagits av svenskarna. Visserligen är det en men på svensktinitiativ och med som värdland, och det förpliktar en hel del. Vad sade i verkade positivt,men ändå finns det tecken som tyder på att det råder en viss tveksamhet i frågaom konferensen. Jag undrar om läget har skärpts . Om detskulle hända att vi Inte får denna konferens I naturvårdsfrågorna inom FN.sram, undrar jag huruvida man från regeringens sida är beredd att ordna en formav symposium för att föha upp dessa frågor på ett annat sätt än inom denpohtiska ram som är tänkt. Om ytterligare hjälpinsatser för de östbengaliskaflyktingarna i Jag tackarän en gång herr utrikesministern för svaret pä min fräga. Konferensen är en och skall denha avsedd effekt på den fortsatta utvecklingen av det Internationellasamarbetet pä miljövårdsområdet är det enligt bedömningnödvändigt att den behäller karaktären av regeringskonferens. Den ståndpunktendeklarerade Jag redan I generalförsamlingens debatt tidigt , och detupprepades av Jordbruksministern för Inte länge sedan I . Det betyder att vi avvisar den lösning som antydde, nämligen att - om jag fär använda det uttrycket - degraderakonferensen ett expertsymposium. Skulle den utvecklingen Inträffa, vilket vi alltså bedömersom osannolikt utan att därmed vilja underskatta de svårigheter som återstårför att nå en lösning pä Inbjudningsfrågan, att ett symposium framstår som detrealistiska alternativet konferensen, bedömer vi det som en så allvarligutveckling att vi Icke är beredda enhgt de deklarationer vi alltså avgett -att upprätthåUa vårt värdskapsätagande. Det skulle dä vara fråga om något heltannat än den konferens för vilken vi erbjöd oss att svara för värdskapet. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om ytterligare hjälpinsatser för de östbengahskaflyktingama i Herr utrlkesnUnistern WICKMANerhöll ordet för att besvara fru andre vice talmannen () Ikammarens protokoll för intagna fräga, nr 402, och anförde: har frågat mig närregeringen avser fatta beslut om nya och utvidgade hjälpinsatser för deöstbengaliska flyktingarna i . I mitt svar pä Interpellationer frånbl. a. betonade Jag att regeringen skulle pröva allatillgängliga möjligheter att öka Insatserna för flyktingarna. UD och SIDA harIngående granskat olika former för effektiv flyktinghjälp. Prövningen har bl.a. gett vid handen att ytterUgare stora bidrag kan ställas till förfogande förFN:s stöd till det Indiska flyktingprogrammet. Krigstillståndet mellan Indienoch har emellertid skapat oklarhet om FN-hjälpen flyktingarna. Säsnart denna oklarhet försvunnit, kommer regeringen att fatta beslut om nyabidrag för humanitära hjälpinsatser I området. Fru andre vice talmannen (): Anledningen till att Jag I förra veckanställde min fräga utrikesministern var det uttalande som han gjorde den 2november i vär debatt om de östbengahska flyktingarna. Då sade attde enorma behoven kommer att nödvändiggöra ytterligare stora Insatser ocksä fränvär sida. VI fick det Intrycket alt de svenska hjälpinsatserna flyktingarnasnabbt skulle öka. Så har emellertid Inte skett. anger utrikesministern I sitt svar en del av orsakernaUll detta. råder del krig och hjälpinsatserna försväras eller omöjliggörs.Men flyktlnglägren berörs väl Inte direkt av kriget? KrlgstUlständethar skapat oklarhet, säger utrikesministern. Men har man I vanlig ordning söktatt med vär ambassads hjälp skingra oklarheten? Eller är det riktigt som detsades I morse I TT-nyheterna att vår ambassad är inycket förvånad över densvenska regeringens uttalande? De 10 miljoner flyktingarna har trollgen fått sinsituation allvarligt försämrad. Jag har tidigare hänvisat till larmrapporter omen hotande hungersnöd för kanske 40 miljoner människor I Östbengalen. Även Idelar av I är llvsmedelssltuatlonen inycket allvarlig. Enligt uppgifter frän bl. a. nägra av de frivilligahjälporganisationerna fortsätter man de Igångsatta hjälpprojekten . Därför är de givetvis fortfarande I behov av ekonomisktbistånd. Dessa hjälpaktioner är Ju dessutom samordnade av Internationella överorgan.Detta gäller t. ex. för den internationella Rädda barnen-organisationen.Internationella röda korset vädjade I går om hjälp med medicinska preparat ochutrustningar, t. ex. blodplasma och blodtransfuslonsutrustnlng, även tillVästpakistan. Är vi , herr utrikesminister. Ulls vidare förhindradeatt göra den planerade hjälpinsatsen, och beror det pä den nyakrigssituationen? Anser herr utrikesministern att vår neutraUtet hindrar ossatt nu göra humanitära hjälpinsatser? Om ytterligare hjälpinsatser för de östbengahskaflyktingarna i Nej, , vår neutralitethindrar oss aldrig från att göra humanitära hjälpinsatser och gör det lika htetI detta som I nägot annat fall. Vi föher utvecklingen uppmärksamt och kommeratt -det kan Jag verkligen försäkra att svara positivt påaUa de krav och vädjanden som kommer att ställas till oss. VI har bl. a. enfortlöpande kontakt med dem som är ansvariga för FN-programmel förflyktinghjälpen. Vi vet atl flyktlngkommlssarlen Just nu diskuterar fråganom FN-programmets fortsatta verkställighet med FN:s generalsekreterare. Läget är att det är praktiskt och faktiskt osäkert vad som kan göras. Deleveranser som är pä väg fullföhs, men Inga nya beställningar läggsut av FN-organen. Det är anledningen att något akut behov av nya pengar UllFN-programmel Icke föreligger. Däremot har FN-programmets ansvariga, den s. k. focalpolnt, vädjat medlemsstaterna att hålla en hög beredskap för att omgåendekunna ställa till förfogande de mycket stora medel som vi vet blir aktuella närFN-aktlvlteten på nytt kan komma I gång. Den beredskapen, som säkertär underrättad om, är mycket hög på svensk sida. VI kommer att medutomordentligt kort varsel kunna ställa mycket betydande resurser tillFN-programmets förfogande. Om tidigareläggning av kraftverksbyggen i vissanorrländska älvar Fru andrevice talmannen (): Att man följer situationen uppmärksamt, heterdet I många sammanhang på mycket hög nivå. Men det hjälper ju föga de människorsom lider . Att det är praktiskt och faktiskt svårt att överblicka vad somjust nu kan göras har jag förståelse för, men I så fall är det väl ännu merabefogat att regeringen för att Informera sig håUer kontakt även med den svenskaambassaden på platsen. Jag är givetvis Införstådd med att hjälpinsatser dhekt InI Bangla Desh nu är försvårade på grund av kriget där. Jag är också I någon månberedd att acceptera att det blivit ökade svårigheter för direkta bilateralahjälpinsatser I det nu uppkomna läget. Jag vill dock betona att flyktlnglägrenfinns där med sina miljoner flyktingar från Bangla Desh. De behöver nu mer ännågonsin hjälp, och det ansvaret sUpper vi Inte Ifrän. De stora InternationeUahjälporganisationerna är tydligen också beredda att fortsätta biståndet tillflyktingarna. VI kan enligt min mening och vi bör stödja dessa Internationellaoch ofta multilaterala Insatser. Givetvis bör vi redan nu bötia planera för de Insatser vikan göra sedan kriget upphört, och det är glädjande att höra utrikesministernsuttalande om den beredskap som finns på den punkten. En ofantlig hungerkatastrofhotar nu civilbefolkningen, och den försvåras av kriget. Ett exempel på förberedelselnsatser som görs på ett heltannat plan är u-landsförenlngen Svalornas vänortsprojekt. Efter en I Frankrikeframgångsrik Idé av har Svalorna skrivit UU samtligakommunfullmäktige I med uppmaningen att engagera sig och medverka Ullbildandet av lokala hjälporganisationer för bl. a. humanitär hjälp tUl flyktlnglägren.Tanken är att man skall öka det enskilda engagemanget genom delaktighet iarbetet I ett visst flyktingläger, en viss by eller stad eller ett visst områdeför återuppbyggnad och utveckling. Jag hoppas att många kommunfullmäktigesvarar positivt på den framstäUningen, men det är givelvis inte fräga om att gekommunala pengar. Kriget pågår nu för fullt. Låt oss Inte för ett ögonbhckglömma de tio miljoner flyktingarna, de 40 mihoner hungerhotade och en hotadcivilbefolkning på flera hundra miljoner på alla sidor om gränserna.Krigslarmet från Bangla Desh och Kashmir får Inte överrösta kvidandet frän dehungrande eller jämmern från de sjuka och skadade. VI i kan ju nuhjälpa. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om tidigareläggning av kraftverksbyggen i vissanorrländska älvar ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 18november Intagna fråga, nr 377, och anförde: har frågat mig om Jag - medanledning av bristen på sysselsättningstillfällen I Inland - ärberedd att medverka att planerade kraftverksbyggen I , ochSkellefteälven kan påbörjas tidigare än planerat. Svaret är ja. Jag är beredd att medverka härtill så långtdetta är möjligt med hänsyn till det aktuella planeringsläget för de olikaprojekten och möjligheterna att erhåUa vederbörliga tillstånd samt medbeaktande av en jämn sysselsättningsutveckling I området. Jag ber att få tacka Industriministern förett positivt svar på min enkla fräga. Anledningen att jag ställt frågan ärden bekymmersamma sysselsättningssltuationen I de Inlandskommuner som är berördaav de planerade kraftverksutbyggnaderna. Regeringens selektiva åtgärder föratt skapa sysselsättning har varit av stort värde I dessa områden. De har nubörjat ge effekter. Men på grund av att det I dessa områden är svårt att finnalämpUga sysselsättningsobjekt kan de tyvärr inte anses tUlräckUga. Det kanockså finnas anledning befara att sysselsättningen Inom skogsbruket ytterligarekan minska på grund av konjunkturerna ochskogsindustrins stora råvarulager. Brist på arbetstillfällen i dessa områden innebär storarisker för att ytterUgare utflyttning av arbetskraft kommer att ske. En snedåldersfördelning och ett redan tidigare för lågt befolkningsunderlag för attvidmakthåUa en tillfredsställande samhällsservice gör att en ytterhgarebefolkningsutflyttning skulle vara synnerligen olycklig. Äv erfarenhet vet viatt det vid kraftverksbyggnader Inte endast är de I byggnationen sysselsattasom berörs, utan det genererar sysselsättning även Inom andra sektorer, främstdå servicesektorn. Jag har därför funnit det angeläget att dessa planeradeutbyggnader sä snart som möjligt kan komma UU stånd, och jag är tacksam omvattenfallsverket ville anstränga sig det yttersta för att så snabbt sommöjligt få fram färdiga utbyggnadsplaner så att arbetena kan komma till stånd. Det har visat sig att det privata näringslivet har ettbristande Intresse för att etablera sig i inland. Människornasförhoppningar står till staten. Jag vill därför också rikta en vädjan Ullindustriministern att påverka att lägga ner all sin energi påatt försöka få fram lämpUga företag att lokalisera UU dessa områden vid sådantidpunkt att de lämpligen kan avlösa de nu aktuella kraftverksbyggena. Om detprivata näringslivet även fortsättningsvis visar samma ljumma Intresse förlokalisering dessa områden, förutsätter Jag att regeringen överväger attskaffa samhället kraftigare styrmedel över företagen. Jag skulle tlU slut viha fråga Industriministern om hankan närmare precisera ett tldlgareläggande av dessakraftverksbyggen kan ske. Om tidigareläggning av kraftverksbyggen i vissanorrländska älvar En sådan precisering är svår att göra.Regeringen uppdrog åt att fortsättaförberedelserna för en rad kraftstationer som här kan påverka sysselsättningenoch begärde att resultatet av detta arbete skulle framläggas sä att Ang. lokaliseringspolitiska åtgärder in. anslagsframställningkunde göras för Kungl. MaJ:ts och anslagsprövning sa skyndsamt som möjligt.Det är den uppmaningen att påskynda arbetet som vi riktat . Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang, lokaliseringspolitiska åtgärder m, m,regionen ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den 23november Intagna fräga, nr 388, och anförde; har frågat om Jag uppmärksammatatt antalet arbetstillfällen Inom Industrin I Söderhamnsreglonen minskar ochatt lokaUseringspolitiska och andra åtgärder är nödvändiga. Bollnäs-Söderhamnsreglonen hör de områdensom tilldrar sig stor uppmärksamhet I lokaUseringsverksamheten. Under detsenaste budgetåret beviljades företag I regionen stöd med ca 1 2 miljonerkronor, varav något I bidrag och avskrivningslän samt 9miljoner kronor I län. Av dessa belopp gick 3 respektive tillSöderhamn, Genom åtgärderna under det senaste budgetåret beräknas 125 nya arbetstillfällenskapas I regionen varav 35 I , Vidare är de arbetsmarknadspolltlskaInsatserna omfattande. Jag är väl medveten om behovet av ytterhgareregionalpohtiska Insatser inom regionen. Strävandena att tillföra området flerarbetstUlfäUen kommer att fortsätta. Jag tackar inrikesministern för svaret, medvilket jagar tillfredsställd. Anledningen att jag nu ställt frågan är denaviserade nedläggningen av trähusfabriken I . berör cirka80 anställda. Även om det utlovas anställning för flera av dessa vid andra avföretagets enheter kvarstår det faktum att antalet arbetsplatser iSöderhamnsregionen kontinuerUgt minskar. Är 1962 visade statistiskacentralbyråns statistik 4 947 anställda, medan motsvarande siffra varendast 4 370. Någon ljusning kan Inte skönjas. VI vetInte om skogsägares cellulosabolags planerade pappersbruk IVallvik över huvud taget kommer stånd. Det bör I detta sammanhang ocksåframhållas att den arbetslöshet som råder I området ärbesvärande. Antalet anmälda arbetslösa var 532 i mitten av föregående manad. Enannan sifferuppgift kanske också bör nämnas. I regionen går det' endast femanmälda lediga platser på 100 arbetslösa. Det är ett förhållande som markantskhjer sig från landet I övrigt, genomsnittligt sett. Inrikesministern avslutar sitt svar med att försäkra atthan är väl medveten om behovet av ytterUgare regionalpohtiska Insatser och attsträvandena att tillföra området fler arbetstUlfäUen kommer att fortsätta. situationenär i nu rådande lågkonjunktur besvärande. Än värre är emellertid utvecklingenpå slkl. De lokaUseringspolitiska Insatser som vidtagits har varit mycketvärdefuUa, men Industrier måste till och helst sädana som för med sigbieffekter I fråga om sysselsättning för andra, mindre och medelstora, företag. Jag hyser för min del tillförsikt för framtiden Ianledning av det svar som jag har fält från Inrikesministern, Ang. förbättringslån tUl vissa åldringsbostäder Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. förbättringslån till vissa åldringsbostäder ordet för att besvara 1 (fpj I kammarens protokoUför Intagna fråga, nr 397, herr socialministern, ochanförde: har frågatsocialministern om han anser att nuvarande bestämmelser angåendeförbättringslån till byggande av s. k. temporära åldringsbostäder är helttillfredsställande. Frågan har överlämnats mig för besvarande. Enligt vad Jag har Inhämtat från harunder femårs-perloden närmare 4 000 temporära äldrlngsbostäder byggtsI glesbygdsområden med stöd av förbättrlngslån. Bostadsstandarden I dessabostäder är I regel väsentligt bättre än I åldringarnas tidigare bostäder. Detemporära bostäderna utgör dessutom mestadels en bättre lösning på dessa äldresbostadsfråga än en upprustning av deras bostäder om de ligger olämpligt fränvärd- och servicesynpunkt. Bestämmelserna om förbättringslän till temporäraäldrlngsbostäder fyller därför en viktig funktion. Hen (fp): Jag ställde frågan socialministern därföratt jag upplever det som ett socialt problem hur,vi pä bästa sätt skallintegrera åldringarna i samhället i övrigt. Men Jag har givetvis ingenting emotatt inrikesministern besvarar frågan och ber att få tacka för svaret. Jag delar statsrådets uppfattning att bestämmelserna omförbättrlngslån till temporära åldringsbostäder fyller en viktig funktion. Detär med tillfredsställelse jag konstaterar att statliga förbättrlngslån kan utgåtlU kommun för uppförande av sådana åldringsbostäder. På den punkten har viInga delade meningar. Men bestämmelserna kan tydligen få Icke önskvärdakonsekvenser, och det är därför som jag har tagit upp frågan. Jag känner t. ex. fall där man sammanfört ett stort antal,i ett fall ett 40-tal, åldringsbostäder en tätorts ytterområde och skapatåldringsbyar som Inte svarar mot socialvårdens intentioner att Integrerapensionärerna I det normala samhällslivet. Man har menat att bestämmelsernagör det omöjligt att åstadkomma en annan lösning. Därför vill Jag frågainrikesministern om man inte har missförstått gällande bestämmelser, när mansagt atl man måste bygga pä det sättet och för det andra utanför stadsplanelagtområde. Har man Inte dä ändå missförstått bestämmelser- 1 * protokoll 19 71. Ang. åtgärder mot arbetslösheten i na ochfinns det inte därför anledning till förtydhgande? Jag anser att man 1 stället för att skapa sådana häråldringsbyar och separera pensionärerna från den övriga boendemUjön bör strävaefter att få den här bebyggelsen så variationsrik som möjhgt och med naturligblandning av olika generationer. Det är ju Inte så ovanligt att man ute ikommunerna har debatt om bostadsplaneringen och anser vissa lösningar vara mereller mindre lämpliga. Eftersom jag inte känner tUl det här fallet, som herrWestberg I åberopar, kan jag självfallet Inte yttra mig om det, men somdet beskrivs står det Inte i överensstämmelse med de erfarenheter jag har.Många av de här bostäderna har ju kommit till som enstaka hus eller I betydligtmindre grupper än vad här talar om. i (fp): Jag anser nug av Inrikesministerns uttalandehär kunna förstå att han Icke önskar en bebyggelse av det slag som jag harpekat på, utan att det skall vara mindre grupper med variation och Ukaså enblandning av generationerna. Jag tror att det är en riktigare Inställning. Detvore värdefullt om man kunde få anvisningar som gjorde, att man slapp enfortsättning av det som jag har påtalat på den här punkten. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. åtgärder mot arbetslösheten i Herr inrikesministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för Intagna fråga, nr 399, och anförde; i har frågat om jagdelar generaldirektör , arbetsmarknadsverket, uppfattning attGöteborg behöver tillföras lättare Industri och serviceverksamhet i syfte attmotverka arbetslösheten där. Det föreligger enligt min mening ett behov av ytterhgaredifferentiering av näringslivet I hksom på många andra orter ilandet. Självfallet är det angeläget att den lokala arbetsmarknaden i ohkageografiska områden kan ge ett så rikhaltigt urval av arbetserbjudanden sommöjhgt. Jag ber att få tacka inrikesministern försvaret. Jag tycker det är tiUfredsställande att Inrikesministern säger att detbehövs en ytterhgare differentiering av näringslivet i . Det måsteinnebära att han instämmer I arbetsmarknadsverkschefens uppfattning att Göteborgbehöver tillföras lättare industri och serviceverksamhet för att motverkaarbetslösheten. Det är viktigt, tror jag, att den här missuppfattningenkommer bort om som en överhettad region, från vUken man skah flytta utså många arbetstillfällen som möjUgt. Bakgrunden till min fråga är den markantaökning av arbetslösheten som har skett i , intebara absolut utan också I jämförelse med övriga riket. Om vi t. ex. jämför medStockholm, finner vi att antalet arbetslösa var ungefär hälften såstort I som i , och det var relativt naturligt, eftersom denyrkesverksamma befolkningen är ungefär hälften så stor. Men är antaletarbetslösa personer I hka stort som antalet arbetslösa personer IStockholm, trots att är dubbelt så stort. VI har aUtså en dubbelt såstor arbetslöshet I , relativt sett, som I . Kommunstyrelsens ordförande i , , hargång på gång påpekat att inte är någon överhettad region i det härhänseendet. Det saknas sysselsättning för kvinnlig arbetskraft, för äldrearbetskraft och för tjänstemän. Det finns praktiskt taget Ingen statligförvaltning I , och även förvaltningen Inom enskUd verksamhetkoncentreras mer och mer . Det råder också brist på lättareindustri. Detta är Inte bara en Iakttagelse som har gjorts IGöteborg. i , som ju har att se till helalänet, säger i ett uttalande, som Inrikesministern känner igen, eftersom detgjordes i en skrivelse av I samband med Länsplan 70:"näringshv och arbetsmarknad kännetecknas av en djupgåendestrukturell obalans. Medan den tunga verkstadsindustrin är starkt utvecklad IGöteborg och arbetsmarknaden på denna sektor kännetecknas avöverhettning är den lätta industrin och servicesektorn proportionsvisunderdlmenslonerade. Detta medför en stor undersysselsättning för bl. a.kvinnlig arbetskraft och för lättare industri lämpad manhg arbetskraft." var BertU på besök I tillsammans medlokaU-serlngsdelegatlonen. Han säger att han delar denna uppfattning som jaghar framfört, men det är ju inte betydelselöst att industriministern gör det.Bertil sade nämligen att hans personliga uppfattning saknar relevans;han har att föha . Därför, herr talman, vill jag fråga Inrikesministern omdetta också kommer att påverka hans framtida politik. Ang. åtgärder mot arbetslösheten i Jag erinrar mig att när vi diskuteradelokaUserlngsam-rådet här I , pekade jag på det förhållandetatt det Inom de tre storstadsregionerna fanns ett motstånd mot att Införa denhär typen av rådgivning. Det fanns ju ledamöter i som ställde krav påatt vi skulle gå längre, att det skuUe vara mer tvingande etableringskontroU. debatten framförde de synpunkter som iGöteborg nu åberopar. Han menade att man fick ta hänsyn till den obalans somkan förehgga Inom näringshvet just 1 . Det ärriktigt som säger, att mitt svar här står i god Ang. beredskapsarbeten i form av ungskogsröjningar m. m. överensstämmelsemed skrivelse och uttalande, så jag har I och för sig Inteanledning att ytterhgare understryka att det naturhgtvis är angeläget att vifår ett så rikt och differentierat utbud av arbetstillfällen som möjligt IGöteborg och på andra orter. Hen (fp): Jag tycker det är mycket tUlfredsstäUande attvi har konstaterat att det här finns en samling över partierna i denna fråga. Det gäUer ju Inte bara de arbetslöshetssiffror som jagnämnde. VI har också en betydande dold arbetslöshet bland kvinnor i Göteborg.Yrkesintensiteten bland kvinnor i är betydligt lägre än I Stockholmoch även . Här finns problem att lösa som går längre än vad deofficiella siffrorna visar. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. beredskapsarbeten i form av ungskogsröjningar m.m. ordet för att besvara () I kammarens protokoll för den Idecember Intagna fråga, nr 400, och anförde: har frågat mig om jag anser attde möjhgheter som erbjuds till beredskapsarbeten i form av ungskogsröjningarm. m. i syfte att bereda sysselsättning och komma i fatt den eftersläpning somhär finns utnyttias i tillfredsställande omfattning av skogsägarna. Skogsägarna utnyttjar I storomfattning de resurser som står tUl förfogande för arbeten av den art som avsesI fråga.