prot · FU0925 · 1971-12-31 00:00:00 — Men så mycket kan välSveriges jordbrukare ha klart för sig som att det inte kommer att fattas pengartUl genomförandet av förslagen i den proposition som vi framlägger, utan detkommer att finnas täckning. Del är för jordbrukarna det väsentligaste. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs, men bordlades äter konstitutionsutskottetsbetänkande nr 10, finansutskottels betänkande nr 2, skatteutskottets betänkandenr 2, socialutskottets betänkande nr 1, kulturutskottets betänkande nr 1,jordbruksutskottets betänkande nr 3 och inrikesutskottets betänkande nr 1. Nr 25 § Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningen nr 50. § 8 Interpellation nr 51 ang. sysselsättningsskapandeåtgärder i Ordel lämnades på begäran tUl HerrMAGNUSSON i (vpk), som yttrade: Det värmländska näringslivet karakteriserasav att vara i hög grad bolagsdominerat. , ochMölnbacka-TrysUs AB utgjorde tidigare de bolag som svarade för denna dominans.Efter Mölnbacka-TrysUs uppgående i är det alltså två stora bolag sombehärskar skogs- och järnhanteringen och praktiskt taget bestämmer över denekonomiska utvecklingen i länet. TUlkomsten av skogsägarnas eget företag - får anses utgöra en välbehövlig motvikt mot denna bolagsdominansmen kan givetvis inte pä något avgörande sätt förändra näringsstrukturen ilänet, TUl bUden hör vidare att näringslivet i länet är alltförodifferentierat, aUtför ensidigt inriktat på skogs- och järnindustri. Sysselsätlningssituationen i länet kan inte betraktas somacceptabel. Under en följd av år har fått vidkännasbefolkningsminskning som en följd av denna. Genom storbolagens hårt drivnarationalisering av skogsarbetet har skogsarbetarnas antal minskat kraftigt.Nedläggningar av elt flertal massafabriker (, , bl.a.) har inte bara ställt många människor arbetslösa, de har också skapatsvårigheter för de berörda kommunerna liksom för länet som helhet. Tendensenför massaindustrins vidkommande har varil alt den koncentrerats tUl, i stortsett, Vänerbäckenet, Men även inom järnindustrin har koncentrationstendensergjort sig gällande, vUka bl. a. tagit sig utiryck i nedläggning av järnbruket iNykroppa. Även tjänstemän och kontorsanstäUda inom järnindustrin har drabbatshårt av strukturomvandlingen. De investeringar som gjorts har aUlså givitproduktionshöjningar till resultat genom förbättringar av de tekniskaprocesserna, Nägon förbättring av sysselsättningssituationen har de däremotinte medfört. Trots den för länet något gynnsammare trenden vad gäUerbefolk-ningsutflyltningen under 1960-lalets senaste år, förutser gjordalänsprognoser fortsatta problem på del här området. Radikala ätgärder böralltså tUlgripas för att varaktigt hejda denna utveckling. Enligt minuppfattning bör statsmakterna här gripa in för alt hjälpa upp silualionen delsmed inriktningen att bryta den privata bolagsdominans som råder, dels attbidraga tiU en differentiering av länets näringsliv samt givetvis medinriktningen att förbättra sysselsättningsläget. I första hand vill jag somlämpliga objekt i etl sådant perspektiv nämna anläggandet av statligaverkstadsföretag av sädan kapacitet alt de skulle kunna vidareförädla en del avden råvara som framstäUs av den värmländska järnindustrin. Den korta vägen tUlråvaran skulle ju bara vara lUl fördel. Även den kvinnliga arbetskraftens behovav sysselsättning borde i elt sådant sammanhang kunna beaktas. Med hänvisning lUl det anförda anhäUer jag om kammarenstillstånd 14 alt tUl herr industriministern fårikta följande fråga: Hur bedömer statsrådet förutsättningarna försysselsättningsskapande Nr 25 åtgärder frän statsmakternas sida, främsl genom uppförandet av statliga , , , 1A f h ' 1971 Denna anhåUan bordlades. § 9 Interpellation nr 52 ang. utbyggnad av kanalsvästgötadel Ordet lämnades på begäran till HerrSTÄLHÄMMAR (fp), som yttrade: Den pågående konfUkten på arbetsmarknaden harpä elt mycket kännbart sätt påverkat det svenska transportväsendet. Genom dentotala lamslagningen av järnvägstrafiken har den svenska industrin drabbats avsvåra problem med råvaruförsörjning och transport av färdiga produkter.Strukturrationaliseringen, som lett tUl att transportväsendet i aUt störreutsträckning blivit en komponent i det totala produktionssystemet, har medförtatt industrin genom en konflikt av delta slag kommit att bli alltmera sårbar.En förutsättning för att produktionen skaU kunna hållas i gäng är attkommunikationerna mellan de olika produktionsenheterna fungerar så att intestörningar i driften uppstår. Konflikten inom har därför lett tUl attalternativa transportmedel fått användas. I de flesta fall har detta inneburitatt de transporter som tidigare gått med järnväg nu överflyttats tiUlastbUstra-fiken. Det har i sin tur inneburit mycket stora påfrestningar påbUar, förare och landsvägar, vUket kan leda liU större risker för olycksfall itrafiken. Kapaciteten inom godstrafiken på våra landsvägar är ej heUer så sloralt den kan ersätta bortfaUel av järnvägstransporterna. För industrierna i norra har ytterligare ettalternativ, , funnits att tUlgå, Genom ell samarbete i första handmellan , verkstad i , AB Plätmanufaktur i ochbolaget i har isränna brutits och kanalen öppnats förtrafik . Genom denna möjlighel till kanaltransport har deberörda industrierna undvikit problem, som för verkstads del eventuelltkunde lett tUl permitteringar. Produktionen inom verkstad är heltberoende av kontinuerliga transporter till järnverk, dit vissspecialtUlverkning av tyngre slag är förlagd. För bolaget öppnandet av att de färdiga produkterna kan fraktas med båti stäUet för med bU, vUket medför en avlastning på det redan förut hårtansträngda och myckel dåliga landsvägsnätet kring norra , För ABPlåtmanufaktur i innebär kanalen en möjlighet tUl förbilligade råvaru-och bränsletransporter. Konflikten inom järnvägsväsendet har aUtså på ett mycketslående sätt visal behovel av alternativa transportmöjligheter dels för att förhindra allvarliga driftsstörningar, dels för alt kunna erbjuda lägre transport kostnader genom konkurrensförhållandet. Den är 1967 avlämnade utredningen om framtid avrådde från en utbyggnad under åberopande av gjorda lönsamhetsberäkningar. Nr 25 ' hänvisning tUl det anförda viUjag anhålla om kammarens tUlstånd , , att tiU herrkommunikationsministern få ställa följande fråga: ,.,., . ,r,-i.-- Hur bedömer statsrådet i dagmöjligheten tUl en utbyggnad av -.... -------------------- kanals vastgotadel? Denna anhåUan bordlades. § 10 InterpeUation nr 53 ang. skjddet mot samhällsfarUga arbetskonfUkter Ordet lämnades på begäran tUl i (c), som yttrade; Riksdagsbeslutet om förhandlingsrätt pådet offentliga området avsäg att i största möjliga utsträckning ge statens ochkommunernas tjänstemän samma räll alt förhandla sig fram tUl arbetsmarknadsavtalsom andra arbetstagare. Det gäUde också strejkvapnet, som i värt samhälle kansägas vara accepterat endast som etl instrument i yttersta nödfaU och som eltsista påtiyckningsmedel. Men då arbetskon-flikter på viktiga delar avsamhällsverksamheten kan få mycket allvarliga konsekvenser för tredje man, dvs.aUmänheten eller stora grupper av allmänheten, utgick man från att strejkliksom naturligtvis ocksä lockoutvapnet måste hanteras särskilt varsamt på detoffentliga området, sä att samhäUsfarliga konflikter undviks. Den s. k.Saltsjöbadsandan, som präglat den svenska arbetsmarknaden, harsom huvudprincip att tredje man skall hållas så långt möjligt skadeslös. Idén med strejkvapnet som det traditionellt utnyttjats äratt öva ekonomisk påtryckning på arbetsgivaren. Men staten och kommunerna somarbetsgivare är i detta avseende föga påverkbara. Effekten i en strejk motsamhället kan knappast mätas pä annat sätt än genom konsekvenserna för dem somär beroende av samhäUets verksamhet, dvs. Effekten mäste alltså iförsta hand mätas i den skada som åsamkas tredje man. Detta skUjer denoffentliga arbetsmarknaden väsentligt från den privata. När man vidriksdagsbeslutet underströk angelägenheten av särskUd varsamhet medstrejk- och lockoutvapnens användning mot samhällsverksamheter måste man därmedha avsett att skadeverkningarna för allmänheten inte fick överskrida en vissgräns, där konflikten kunde betecknas som samhällsfarlig. I ifrågavarande proposition 1965 framhöUs bl. a. följande;"Statens och kommunernas verksamhet kan uppenbarligen ej tillåtas bli försattur spel. SamhäUet måste äga medel att värja sig mol konflikter, som skullekunna äventyra rikets säkerhet eUer medborgarnas trygghet tUl liv och egendom,vården av sjuka, omhändertagna och andra behövande eller medföra allvarligarubbningar i samhällsekonomin eller folkförsörjningen," Konflikter medsådana konsekvenser var uppenbarligen enligt bedömningsamhällsfarUga. Någon mera preciserad definition av begreppet gavs dä inte. Garantier mot samhällsfarUga konflikter sökte man i 1965års 16 riksdagsbeslut i huvudsak vinna genom ett instrument av det s. k. Staten och kommunerna har aUtså med sina Nr 25 anställdasorganisationer träffat huvudavlal, som kan sägas ge uttryckät j. , den s. k.Saltsjöbadsandan. Bedömningen av en konflikts samhällsfarlig- . het skaU isista hand göras av statstjänstenämnden respektive kommunal- --- tjänslenämnden.Dessa är partssammansatta med paritetsrepresentation. I statstjänstenämnden haralltså slalen som arbetsgivare och de statsanställdas organisationer likainflytande, och i tjänstenämnden gäller delsamma om kommunerna somarbelsgivare och de kommunalanställdas organisationer. Part kan dra motpartensstridsålgärder inför nämndens prövning i fräga om samhällsfarlighel, mennämnden kan endast avge rekommendationer. Parterna är inte skyldiga att rättasig efler dem. Man ansåg sig dock vid riksdagsbeslutet kunna utgåfrän att härmed skapats avsevärda garantier mot samhäUsfarliga konflikter inomdet offentliga tjänstemannaomrädet. Systemet vUade på förtroende förorganisationernas och naturligtvis också de offentliga förhandlingsorganens vUja och förmåga att under ansvar utöva sin maktställning. I delutskottsutlåtande som låg tUl grund för riksdagsbeslutet hette detsammanfattningsvis; "En förutsättning för att fackliga stridsmedel skaUkunna tillåtas inom vissa delar av den offentliga sektorn är uppenbarligen, atttjänstemännens organisationer har möjlighet att begränsa eventueUa konflikter,så att den statUga och kommunala verksamheten på dessa områden ej blir försattur spel." Den pågående arbetskonfliklen mellan dels staten ochstatstjänstemannen, dels kommunerna och kommunaltjänstemännen har redan vid entidpunkt som måste betecknas som inledningsskede för årets avtalsrörelseutmynnat i strejker och lockout. Redan nu är konsekvenserna allvarliga förallmänhelen eUer stora delar av allmänhelen. På vissa håll har den kommunalasocialvården drabbats mycket hårt, i vissa faU även sjukvärden. betydandeantal läkare är indragna i strejken. Folktandvården har fält instäUas i vissalän, har i stort sett lamslagit hela järnvägstrafiken. Delar avnäringslivet riskerar nedläggning eller driftsinskränkning med mera betydandearbetslöshetsrisker för stora grupper arbetstagare. Överflyttning av trafikfrån järnväg tUl landsväg förorsakar väsentligt ökade trafiksäkerhetsproblem.Staten som arbetsgivare är just nu inriktad pä en storlockout, omfattande ca30 000 statstjänstemän. Det betyder att samhället skulle insläUa väsentligadelar av sin egen verksamhet, bl, a, i stort sell hela undervisningsväsendet.Det är uppenbart att parterna är instäUda på en långvarigkonflikt. Staten och kommunerna kan, som framhållits, knappast ekonomisktnedkämpas genom strejk. Lika uppenbart är att motparten just nu är de grupper avarbetstagarna, som har de slörsla ekonomiska möjligheterna lUl uthållighet ikonflikt. För tredje man, dvs. allmänheten, blir emellertid konsekvensernaallt allvarligare. Det torde inte kunna bestridas alt den tecknadekonfliktbUden ligger utanför de ramar som angavs genom riksdagsbeslut. Konsekven serna för socialvården, sjukvården, sysselsättningen i näringslivet, trafik säkerheten osv. är redan nu så stora, alt konflikten på dessa områden knappast kan undgå beteckningen samhäUsfarlig, Naturligtvis har stats- 17 2 protokoU 1971. Nr 25 makterna i vUket ögonblick somhelsl möjligheter tUl ingripande genom TsH ppn d tvångslagstiftning tUl skydd för vitala samhällsintressen. Ififehrua' 1Q71 OtiUfredsstäUande utväg, särskilt när samhället är den ena parten på -------------------- arbetsmarknaden, men om inte en vändning snart inträffar måste ett sådantinitiativ tas av regeringen. Målsättningen att stats- och kommunaltjänstemännen skallha samma förhandlingsrätt som andra är naturligtvis lika angelägen somtidigare. Men situationen nu torde ha visat, att nuvarande skydd mot samhäUsfarligakonflikter är otUlräckligt, Det förutsattes vid riksdagsbeslutet attstrejkvapnet på samhällets egna arbetsområden mäste hanteras med särskUdvarsamhet. Men har under konflikten i stäUet hävdats att det är särskiltnödvändigt med strejker pä den offentliga sektorn, därför att stat och kommunär starka arbetsgivare. Strejken mäste, heter del, fä fylla sitt avsedda syfte. Bristerna i skyddssystemet har särskUt framträtt i sättetatt utnyttja möjligheterna tiU prövning av konfliktåtgärds samhällsfärlighet.De delar av konflikten som berör järnvägstrafiken, socialhjälpen och sjukvårdenhar inte varil föremål för sådan prövning. De prövningar som ägt och äger rumfrämst avseende besiklningsveterinärerna och några andra grupper av väsentligbetydelse för folkförsörjnirig och samhäUsekonomi synes närmast ha utnyttjatssom taktiska medel i kampen mellan parterna. Ett utiryck härför kan vara att enpart dragit inför stalstjänstenämnden en konfUktåtgärd som den själv tidigareutnytriat. Nyckelposter i samhäUs-maskineriel har närmast blivit hanterade somschackpjäser i ett spel mellan parterna. Det drabbar samhällsfunktioner som ärsä viktiga för allmänheten att skyddet av dem i realiteten borde ha grundlagskaraktär. Del är enligt min mening uppenbart att skyddet motsamhällsfarUga konflikter måste förstärkas pä de områden del här är frägan om.Det är kanske inte nödvändigt att skapa fram nya instrument i större utsträckning.Men först och främst torde det vara nödvändigt och ocksä möjligt att ge enväsentligt säkrare definition av samhällsfarUga konflikter. Genom en sädanprecisering kan vissa nyckelfunktioner i samhället redan från början undantasfrån konflikt. Man kan vidare ifrågasätta om de prövande tjänslenämnderna kanvara enbart partsnämnder på samma sätt som . Representation itjänslenämnderna för tredje man, dvs. allmänhelen, och för arbelsrältsligexpertis borde kunna ge säkrare garaniier. Vidare bör det vara möjligt att lålaäven andra än parterna ta initiativ tUl prövning av stridsätgärdssamhäUsfarlighet. Dessutom kan det vara skäl alt överväga en särskUdberedskapslagstiftning som en smidigare utväg, om etl direkt ingripande frånstatsmakterna i sisla hand måste ske. Med stöd av vad jag här har anfört anhäUer jag omkammarens tUlstånd att till herr slatsministern släUa följande fräga: Avser regeringen alt ta upp tiU prövning frägan om ettbetryggande skydd mot samhäUsfarliga konflikter, så att tredje man, dvs.allmänhelen, kan häUas så långt som möjligt skadeslös vid arbetskonflikter inomolika delar av statens och kommunernas verksamhet? Denna anhållan bordlades. § 11 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 13 angående Nr 25 avgivandeav förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionen r. , , angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande . , r . , g. § 12 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 67 () tUl herr statsrådet ordningsreglerna för besök i statliga personalbostäder: Anser statsrådet det lämpligt att för statligapersonalbostäder gäller särskUda ordningsregler beträffande rätten all ta emotbesök? Nr 68 i (s) tUl herr utbUdningsministern angående anordnandet av jubUeer med anlitande av statligamedel: Finner statsrådet det lämpligt alt med anlitande avstatUga medel anordnas jubUeer av den typ som förekommil vid socialhögskolani ? § 13 Kammaren åtskUdes . Nr 26 Nr 26 § 1 Meddelande ang. grundlagsändringar Herr talmannen meddelade, attKungl. Maj:t tUl överlämnat en skrivelse nr 18 angående förordnandeav statsrådsledamot att uppläsa Kungl, Maj:ts öppna brev tUl angåendevissa grundlagsfrågor. Av denna skrivelse, som föredrogs och lades tUlhandlingarna, inhämtades, att Kungl. Maj;t förordnat herr justitieministern atti uppläsa Kungl. Maj:ts öppna brev i ämnet. Med anledning härav överlämnade herr talmannen ordet tUlherr justitieministern , som uppläste Kungl. Maj;ts öppna brev tUlriksdagen av angående vissa grundlagsfrågor, så lydande; I skrivelse , nr 10, har riksdagenanmält, att slutligt antagit följande förslag, som riksdagantagit såsom vUande för vidare grundlagsenlig behandling, nämligen 1) med bifaU liUKungl, Maj;ts proposition 1970:15 förslag tUl ändring itryckfrihetsförordningen, 2) med bifaU tiUKungl. Maj;ts proposition 1970:24 förslag tUl ändring i regeringsformen, 3) med bifall tillpunkten Ii Kungl, Maj;ts proposition 1970:87 förslag tUl ändring itryckfrihetsförordningen, 4) med bifaU tUlKungl. Maj;ts proposition 1970:116 förslag tUl dels ändring i regeringsformen, riksdagsordningen ochtryckfrihetsförordningen, delsändring i regeringsformen, 5) med bifaU tUl punkten 1 i Kungl. Maj:ts proposition1970:125 förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen. Maj:t vUl härmed meddela , att Kungl.Maj;t denna dag låtit utfärda de beslutade grundlagsändringarna genom aUmännakungörelser. Uppläsningen åhördes av kammarens ledamöter stående. § 2 Upplästes och lades tiU handlingarna följande frånjustitiedepartementet inkomna Granskning av fullmakt för ledamot av TiU justitiedepartementethar från riksskatteverkel inkommit fuUmakt föradjunkten , , som vid ny röstsammanräkning, 21 Nr 26 vUken verkställts av länsstyrelseni , utsetts tUl ledamot av p. , , i avgången ledamotsställe. -------------------- Granskning av fullmakten företas inför chefen för i närvaro av vederbörande fullmäktige i ochriksgäldskontoret. Nägon anmärkning framställs ej mot fullmakten. ProtokoU över den företagna granskningen skaU tUlsammans med fuUmakten överlämnas tiU . Det antecknades, att fröken () utsetts alt inträda såsom ledamot av kammaren i stället för (), vilken avUdit. Herr lalmannen meddelade, att fröken intagit sinplats i kammaren. § 3 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. § 4 Meddelande ang. val Jag ber att få meddela att val av en ledamot och ensuppleant i trafikutskottet, en ledamot i lönedelegation samt enledamot och en suppleant i förvaltningsstyrelse kommer att ske vidmorgondagens sammanträde. § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr13 tiU utrikesutskottet. § 6 Föredrogs och bifölls interpeUationsframstäUningarnanr 51 53. § 7 Föredrogs och lades tUl handlingarnakonstitutionsutskotlels betänkande nr 10 i anledning av revisorersverksamhetsberättelse förär 1970. betänkande nr 2 i anledning av Kungl,Maj:ts proposition angående utgifter på tUläggsstat tUl riksstaten /71 i vad avser vissa anslag inom finansdepartementetsverksamhetsområde betänkande m 2 i anledning av motion omavdrag vid taxering för underhåll till icke hemmavarande barn i vissa fall 22 Socialutskottetsbetänkande nr I i anledning av Kungl. Maj:ts proposilion Nr 26 angående utgifter på tUläggsstat tiU riksstaten för /71 i Qnsdaeen den vad avser anslag inom verksamhetsområde , betänkande nr I i anledning av Kungl.Maj:ts proposition angående utgifter på tiUäggsstat tUl riksstaten /71 i vad avser anslag inom utbUdningsdepartementets verksamhetsområdelill radio- och televisionshus betänkande nr 3 i anledning av Kungl.Maj ;ts proposition angående utgifter på tUläggsstat tUl riksstaten /71 i vad avser anslag inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Inrikesutskoltets betänkande nr I i anledning av Kungl,Maj:ts proposition angående utgifter på tUläggsstat tUl riksstaten /71 i vad avser anslag på driftbudgeten inominrikesdepartementels verksamhetsområde Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 9 InterpeUation nr 54 ang. metoder för oljebekämpningtiU sjöss Ordet lämnades på begäran tUl HerrTORWALD (c), som yttrade: a. Göteborgstidningarna har förts en intensiv debatt rörande vUka metoder man ur miljösynpunktbör använda för att bekämpa olja tUl sjöss. Dess värre har ju problemet storaktuaUtet, och den snabbt stigande importen ökar angelägenheten av alt snarastfä fram miljövänliga bekämpningsmeloder. Det är synnerUgen angeläget att oljan blir lokaliserad,bekämpad och oskadliggjord innan den flyter in mot stränderna, där den normaltblir än svårare all eliminera, Å andra sidan måste de bekämpningsmeloder, somkommer tUl användning, vara så beskaffade, att man verkligen elimineraroljeföroreningarna och inte bara "sopar dem under mattan". Det äruppenbarligen en mycket allmän uppfattning hos havsforskare, att användningenav emulgeringsmedel för att sänka oljan bara är ett sätt alt "sopa oljanunder mattan". I verkligheten finns den ju kvar och föroreningen har baraflyttats från havsytan tUl havsbotten. Enligt erfarenheter gjorda bl. a, vid West Falmouthutanför i uppkommer utomordentligt aUvarliga skador påhavsbotten vid användning av emulgeringsmedel för att sänka oljan. efteroljekatastrofen fanns fortfarande inte en tUlstymmelse tUl liv på havsbotteninom det aktuella området, Emulgeringsmetoden frigör också ur oljanvaltenlösUga giftiga beståndsdelar, som ytterligare förvärrar de skador oljan iobehandlat skick vållar. Av dessa skäl har bl, a, helt förbjudit användningen av 23 Nr 26 emulgeringsmedel och i harmycket restriktiva bestämmelser införts j j för metodens användning. 1 -7 r u 1 m 1- Mot bakgrund av dessa erfarenheieroch förhåUanden synes det " . . > -------------------- egendomligt, att departemenlschefen pa s. 141 i bilaga 14till statsverks- propositionen ansett lämpligt att stryka det av generallullstyrelsen äskade anslaget på för "Tekniskt utvecklingsarbete beträffande bekämpningsanordningar-och bekämpningsleknik". Såvitt känt är utnytt jar ju sä gott som undantagslöst emulgerings medel vid bekämpning av olja till sjöss. Under hänvisning tUl vad jag nu anfört anhåller jag omkammarens tUlstånd att tUl herr civUministern fä stäUa följande frågor: Anser herr statsrådet, att den av förnärvarande använda metoden att med emulgeringsmedlet Corexil bekämpa olja lUlsjöss är ofarlig och lämplig ur mUjösynpunkt? Om så icke är fallel, vUka åtgärder har vidtagits eUerkommer att vidtagas för att få fram mUjövänligare bekämpningsmetoder? Denna anhållan bordlades. § 10 InterpeUation nr 55 ang. bestämmelserna om inköp ochanvändrung av pyrotekniska varor Ordet lämnades på begäran till HerrPETERSSON i Röslånga (fp), som yttrade; Pyrotekniska varor som fyrverkeripjäser och knallpjäsersamt pjäser för rökutveckling hör till explosiva varor enligt förordningen omsådana. har utfärdat tUlämpningsföreskrifter tUl förordningen,i vilken stadgas att man skaU ha fyllt för att fä inköpa sådana mindre,pyrotekniska varor som knallpulver o. d. och för att få inköpa allasådana varor som fär säljas tUl allmänheten utan särskilt tUlstånd. Tillståndfrån polismyndigheten krävs för inköp av fyrverkeripjäser som innehåller enpyroteknisk sats pä svartkrut och av knaUpjäser som innehåUermer än svartkrut eUer annan pyroteknisk sats. Vid inköp av fyrverkeri utan särskUt tUlstånd från polisen får andelen knallpjäser inteöverstiga 10 proceni av det totala inköpsvärdet av de pyrotekniska pjäserna. I aUmänna ordningsstadgans 6 § stadgas att sprängning,fyrverkeri eUer skjutning med eldvapen inte får äga mm utan tUlstånd frånpolismyndigheten inom stadsplanelagt område i stad, eller annatsamhälle, där byggnadslagens bestämmelser för stad äger tUlämpning. I lokalaordningsstadgor kan denna bestämmelse utvidgas tUl att gälla även andraområden.