prot · FU0960 · 1971-12-31 00:00:00 — § 1 Herr talmannen meddelade att fröken ochherr i denna dag åter inlagil sina plalser i kammaren, § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl,Maj:ls propositioner nr 34 och 52 tUl utbUdningsutskottet, nr 54 tUlkulturutskottet, nr 59 tUl utbUdningsutskottet, nr 61 lUl jordbruksutskottet,nr 65 tUl , nr 68 och 73 tUl skatleulskoltet, nr 77 lUIutrikesutskottet, nr 81 tUl socialförsäkringsutskollel, nr 82 lUlskatteutskottel, nr 83 lUl utrikesutskottet, nr 84 lUl finansutskoitet, nr 86tUl lagulskollel, nr 87 lUl inrikesutskottel, nr 88 tUl försvarsutskottet, nr89 och 90 konstilulionsutskottel, nr 91 tUl finansutskottet, nr 92 lUljuslitieulskoltet, nr 94 socialförsäkringsutskollel, nr 95 , nr 97 lUl skalteutskottet, nr 98 lill näringsutskotlet, nr99 tUl jordbruksutskottet, nr 100 tUl jusUlieulskoltet, nr 101 lUlnäringsulskottet samt nr 102 tUl finansutskotlet, § 3 Föredrogs och hänvisadesmolionerna nr 1317-1350 inrikesutskottel, nr 1351-1356 tiU ulbUdningsulskoltet, nr 1357 lill socialförsäkringsutskotlel, nr 1358-1360 lUl utbUdningsutskottet, nr 1361 UU socialförsäkringsutskotlel, nr 1362 och 1363 utbUdningsutskottet, nr 1364 tUl finansutskottet, nr 1365 och 1366 UU kuUuralskoltet, nr 1367-1370 lUl jordbruksutskottet, nr 1371 och 1372 lUl näringsulskottet, nr 1373 och 1374 UU finansutskottet, 25 den 14 aprU 1971 Skatteutjämningsbidrag tiU kommunerna m. m. nr 1375-1381 tUl jordbraksulskotlel, nr 1382UU näringsutskotlet, nr 1383lUl inrikesutskottel, nr 1384och 1385 lUl trafikutskotlet saml nr 1386och 1387 UU . § 4 Föredrogs och bifölls interpeUationsframstäUningarnanr 100102, § 5Skatteutjämningsbidrag till kommunema m. m. Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av Kungl. Maj:ls i statsverksproposilionen gjordaframslällning om anslag för /72 UU skatteutjämningsbidrag UU kommunernam.m. Kungl, Maj:l hade i proposiiionen 1971:1, bilaga 9, (punklD 2, s, 8891 i uldrag av slalsrädsprotokollel över finansärenden för den 4januari 1971) föreslagii alt tUl Skatteutjämningsbidrag lillkommunerna m, m, för /72 anvisa elt förslagsanslag av . I della sammanhang hade utskottet behandlat dels motionen 1971:52 av i Slockholm m.fl., vari yrkats att beslutade all i skrivelse UU Kungl. Maj;t hemslällaom 1. förslag rörandekompensaiion UU kommuner och landsiing för de ökade ulgifler som var föranleddaav höjningarna av mervärdeskallen samt befrielse från allmännaarbetsgivaravgiften, 2. förslag rörandeändrad kostnadsfördelning mellan slal och kommun i försia hand i fräga omskolan, barnslugeverksamhelen, pensionärernas bostadstUlägg saml sjuk- ochhälsovård, dels molionen 1971:178 av i m.fl., vari hemsläUls all i skrivelse . Maj;l skulle anhåUa omskyndsam utredning och förslag om ett statligt grundbelopp i det kommunalabosiadsiillägget lUl folkpensionen, dels motionen 1971:294 av m. fl., vari yrkalsalt i skrivelse tUl Kungl. 1. alt frägan omkostnadsfördelningen mellan stal och kommun omedelbarl logs upp tUl prövning aven särskUd beredning, 2. att i avvaktanpå en lösning härav förslag åtgärder syftande lill ell totalstopp förfortsatt kosinadsövervältring frän stal lill kommun förelades , dels moUonen 1971:295 av m. fl., varihemstäUts all beslutade all i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla omskyndsam parlamenlarisk utredning rörande kommunernas ekonomiska situation,varvid frägan om kostnadsfördelningen mellan stal och kommun särskUl beaktades,i enlighet med vad som anförts i motionen. 1, tUlSkatteutjämningsbidrag lUl kommunerna m. m. för /72 pädriftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 2, skulle avslåmolionerna 1971:295 och 1971:294 beträffande ulredning om kostnadsfördelningenmellan stal och kommun, 3, skuUe avslämolionen 197 1:294 belräffande totalstopp för fortsall kosinadsövervältringfrän stat tUl kommun, 4, skulle avslämolionen 1971:52, 5, skulle avslämoUonen 1971:178. Skatteutjämningsbidrag tiU kommunerna m.m. 1. beträffande utredning om kostnadsfördelningen mellanstat och kommun av herrar Burenslam (), (), Åsling (c), Fågelsbo (c), Wirién (fp) och i (c), som ansett att utskottet under 2 bort hemsläUa, all med bifall motionen 1971:295 och ianledning av molionen 1971:294, sislnämnda moiion sävill nu var i fråga, hosKungl, Maj:t skulle anhålla om en skyndsam parlamentarisk ulredning rörandekommunernas ekonomiska situation, varvid frågan om kostnadsfördelningen meUanslal och kommun beaktades, 2. beträffande övervältring av kostnader från stat tillkommiin avherr Burenslam (), som anseit all utskottet under 3 borl hemställa, alt i anledning av motionen 1971:294 såvitt nuvar i fråga som sin mening gav Kungl. Maj:t UU känna vad reservanten anfört omkosinadsövervältring från stat till kommun, 3. beträffande statligt grundbelopp i det kommunalabostadstillägget av herrar Burenslam (), (), Åsling (c), Fågelsbo (c), WUtén (fp) och i (c), som ansetl all utskottet under 5 bort hemslälla, alt i anledning avmolionen 1971:178 som sin mening gav Kungl, Maj:t liU känna vad reservanlernaanförl belräffande statligt grundbelopp i del kommunala bostadstiUägget, HerrÅSLING (c); Under de senaste årens diskussion om denoffentliga sektorns expansion har kommunernas roll i aUlför slor utsträckningkommii alt förbises. Det är dock så att samhäUsutvecklingen har medförl alt detframför allt är inom den kommunala sekiorn som expansionen varit starkast. År1960 tog den statliga konsumtionen, de statliga invesleringarna, i anspråk 13,5proceni av bruttonationalprodukten medan kommunernas motsvarande andel var 14 proceni.Är 1970 var den statliga andelen medan kommunernas andel hade ökattill . Delta Ulustrerar vältaligt utvecklingen under 1960-talel, Del är framför allt vissa sekiorer av samhällslivet somutvecklats lill alt bli de expansiva delarna i kommunernas verksamhet. Det ärbostadsförsörjningen och den därmed förbundna markanskaffningen, som är en tungpost. Det är undervisningen som är en annan expansiv Onsdagenden 14 aprU 1971 Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. sektor ioch med att genomförts, kommunerna övertagit gymnasieulbUdningenoch är inne i ell skede av ulbyggnad av vuxenutbildningen. Socialvärden,åldrings- och handikappvärden är andra sektorer där kostnaderna ökat snabbt.För landstingskommunernas del har överlagandet av mentalsjukvården medförtväsentligt ökade anspråk på de ekonomiska resurserna. Den här ulvecklingen har naturligtvis inte kunnat fortgåulan att sälta sin prägel pä kommunernas ekonomiska situation. Under fjolåretsleg den kommunala utdebiteringen i genomsnitt med 0:76 per skallekrona ochunder innevarande år med 1:54. Frän är 1960 har utdebiteringen stigit med 7:91per skattekrona, dvs. en höjning av den kommunalautdebiteringen. Det är alldeles klarl att kommunerna haft begränsademöjligheter all påverka denna ulveckling. I mänga faU har kommunerna pålagtsnya uppgifler och i andra fall har samhäUsutvecklingen tvingat kommunerna in pånya ansvarsområden. har kommunernas inkomster i form av avgifter ochersättningar successivi fåll minskad belydelse. Under 1960-talel harstatsbidragens andel av kommunernas totala inkomster förblivit i slort selloförändrad. har dock tUl kommunerna överförts säkostnadskrävande uppgifler som gymnasieundervisningen och när del gällerlandstingskommunerna mentalsjukvärden. TiU bilden hör ocksä all kommunernas möjUgheler alllånefinansiera sina investeringar varit och är av kända skäl starkt beskurnaoch tUl den ofördelaktiga kostnadsutvecklingen för kommunerna har även ökadearbetsgivaravgifter och mervärdeskatten bidragil i inte oväsentlig utsträckning. Man frågar sig i diskussionen, som blir alltmer inlensivpå del här området, hur denna kommunala ulgiflsexpansion skall kunna bemästras.Finns det möjligheter alt sloppa upp den kommunala utgiflsexpansio-nen? Jag haren allmän känsla av att det pågår en intensiv självprövning utei de kommunala församlingarna, där besparingsmöjligheterna med ökad omsorg lastill vara och där en bällre siyrning av verksamheten är pä väg genom skUdaplaneringsätgärder och genom en stramare budgetering. Även om en klarareprioritering sker i den kommunala verksamhelen, ökar dock fortlöpande anspråkenpå kommunernas insatser. BarntUlsynen mäste byggas ut, skolorganisationen ärlångt ifrän klar. Socialvården kräver ökade insatser, bl, a. genom all antalelåldringar stiger. Kulturarbetet kräver ocksä silt. Genom ny lagstiftning harkommunerna ålagts vidgade uppgifter för renhållningen liksom för miljö- ochnaturvärd i övrigl för alt nu nämna nägra aklueUa exempel pä de krav somkommunerna ställs inför delvis som en följd av beslut i detta hus. Med hänsyn tUl denna utveckling liksom tUl kommunernasakuta ekonomiska situation och inte minst tUl kommunalskattens höjd och allmäntskattepolitiska effekt är en översyn av kostnadsfördelningen meUan stat ochkommun synnerligen angelägen. Jag finner det anmärkningsvärt att regeringeninle visat bättre vilja när del gäller att effektuera den beställning somriksdagen utfärdade . Den skalteuriämningsre-vision som arbetar harsom bekant begränsats lUl en översyn av skalteutjämningssyslemelstekniska uppbyggnad och har inle pä sitt ansvarsområde all granska principerna. Det förefaller mig ocksä som om ulskottsmajoriteten inleheller har uppfattat hur allvarlig situationen i mänga kommuner är . Delgäller särskilt många glesbygdskommuner. Jag kan åberopa erfarenheter frän milteget län, , där befolkningens åldersfördelning är särskilt ogynnsam,vilkel sätter sin prägel också på den kommunala ekonomin. Med hänsyn tiUproblemels aktualitet kan del knappasl vara rimligt all, som utskollsmajoriletenhär gjort, hänvisa principfrågan UU länsberedningen, eflersom det är välbekantatt länsberedningens utredning inle kan vänlas föreligga förrän om åtskUligaär. Det kan väl för övrigt ocksä diskuleras, om del med hänsyn denulformning länsberedningens direktiv fåll över huvud tagel är realisliskt allvänta att man den vägen skaU kunna komma fram lUl förslag om en inskränkning avkommunernas ansvarsområde, I varje fall bör inte länsberedningen med fogåberopas som etl hinder för en angelägen och brådskande översyn av kostnadsfördelningenmeUan stat och kommun. Utan all föregripa länsberedningens arbeie kan en ökadbidragsgivning tUl kommunerna för vissa kostnadskrävande uppgifler ske. Med denökade betydelse den kommunala verksamhelen fåll för medborgarna och med denokade tyngd, med vilken kommunalskatten drabbar del stora flertaletskattebetalare, är frägan om ansvars- och kostnadsfördelningen meUan slal ochkommun ocksä UU sina konsekvenser en jämlikhetsfråga. Det är betecknande att effeklernaav fjolärels skallereform snabbi häUer pä all elimineras som en följd av denulveckling vi nu befinner oss milt uppe i beträffande den kommunala ekonomin. En omständighet som ylleriigare komplicerar delta och görfrågan särskUt angelägen är alt den utveckling vi nu bevittnar inom denkommunala ekonomin kommer att väsentligt försämra möjlighelerna alluppnå en bältre regional balans, en målsättning som det nu råder aUmän enighelom. Jag ber att fä yrka bifall lUl reservationerna 1 och 3, Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. I detla anförande inslämde herrar iVikmanshyttan, i , i Ulfsbyn, i , Fågelsbooch (samtliga c). HenBURENSTAM (): Det böriar bli alltmera klarl alt del totalaskatletrycket är sä hårt all det ger låginkomsttagarna sociala problem. Del ärocksä så hårt alt inkomstökningar äts upp näslan hell och hållel av skaller,vilkel i sin tur har följder som vi mänga gånger har resonerat om och som delinle finns nägon anledning all ytterligare gä igenom. Men det aUvarliga är alt alla de prognoser som görs förnärvarande pekar på alt del kommer att bli speciellt för kommunerna kraftigaökningar av kosinaderna och att dessa ökningar dessulom måste medföra eltslarkl tryck uppåt på kommunalskatterna. Och i delta, herr lalman, har statenen ganska stor skuld. För det första har det, som vi vet, skettkoslnadsövervällringar från stat tUl kommun. Om man tillar t. ex, i Skatteutjämningsbidrag till kommunema m m. . kompletteringspropositionenför 1968, sä ser man klart all orsaken alt vi hadesnabbare ökningar i kommunernas ulgifler jusl var dessa koslnadsövervällringarfrän slal kommun. Det har för det andra skett en övervältring därigenom, här i fattat beslul som fär ekonomiska konsekvenser för kommunerna,i del att deras koslnader kommer alt stiga och därmed ocksä deras behov allhöja sina skaller. För det iredje har vi ytterligare en mekanism som gör attkommunernas koslnader stiger, och del är all de olika statliga myndigheternautfärdar en lång rad föreskrifter, råd och anvisningar som blir kostnadskrävandeför kommunerna. Jag tror ocksä att man kan se en fjärde anledning tUl attstaten har en slor skuld kommunernas ökade kostnader, och del är all del påålminslone elt mycket vikligl område, nämligen skolsidan, har varil en ganskavirrig central planering. En skolbyggnad som ena dagen var bra duger inte nästadag pä gmnd av all man genomförl en s. k, reform. Slutligen, som också hen Åsling påpekade, har staten enmycket direkt skuld tUl kommunernas ekonomiska situation genom att lägga pä demen läng rad skatter och avgifter, t, ex, den 25-procenliga invesleringsavgiften,mervärdeskallen och arbelsgivaravgiflen. Jag lycker all man skall komma ihåg alla dessa anledningartill att statens åtgöranden har så stor betydelse för kommunernas försämradeekonomi, när finansminislern i olika sammanhang hell oskuldsfullt försöker geinlryck av alt om vi nu har besvärliga skatter här i landet, sä beror delminsann inte på honom utan pä att kommunerna expanderar sä myckel. Det är enligt min uppfallning ell dåligt försvar,Finansminislern bär det slulliga ansvaret för hur skattesilualionen i landetser ut, och han har ocksä när det gäUer kommunerna en mycket specieU egen skuldlill alt UtveckUngen varit som den är och att utvecklingen ser ut att bliytterligare bekymmersam. Dä är det fräga om vad man kan hitta pä att göra för attkomma ur ell läge som verkligen är utomordentligt aUvarligt och som jag ilikhel med lycker all utskottsmajoriteten inle rikligl vill erkännadel bekymmersamma i. Vad skaU man göra? Kommunerna har tyvän, kanske vi skallsäga -inle så lält som staten alt skaffa pengar genom all lägga pä skaller.Staten lägger skall pä kommunerna, men kommunerna kan inte lägga skalt päslaten. Del gäller att hitta pä någon annan metod, Försl och främst fordras detför kommunernas egen del en stark självprövning av de egna ulgiflspälagandenman gör, och jag tror att del försiggår en sådan självprövning . Vad som ocksä är betydelsefullt, är att det blir enklarare uppdelning av ansvarel för olika beslul och för de koslnader som dessadrar med sig. Det fordras alt man gör en ordentlig ulredning om hur man skaUdela upp detla ansvar. har redan begärt en sädan ulredning, och delär förvånansvärt att regeringen inle har igångsatt den ulan i siället på elllättvindigt sätt hänvisat tUl andra utredningar som egentligen inte har deltauppdrag. Motbakgranden av detta yrkar jag bifaU tUl reservalionerna 1 och 3. Även om vi finge en sådan ulredning, anser jag emellerlidalt lägel är sä aUvarligt alt vi inle kan nöja oss med del. Redan nu fordras endel konkrela älgärder i avvaktan på utredningsresultaten, Maj:t har ju, herr lalman, utfärdat en kungörelsesom innebär all de slatUga myndighelerna mte fär komma med föreskrifter, rådoch anvisningar lUl kommunerna i den män dessa föreskrifter, råd ochanvisningar skulle innebära ylleriigare koslnader för kommunerna. Myndighelernamäsle dä fräga regeringen om lov, och del lycker jag är elt steg i rällriklning, men steget är inle tUlräckligl stort. Den kungörelse som Kungl.Maj :l gjort lUI myndigheternasefterlevnad borde enligl min uppfattning backa upp med en skrivelseUU Kungl,Maj:t om att det verkligen fordras den aUra största restriktivitet,innan man kan länka sig bifalla önskemål från myndighelerna alt utfärdakostnadskrävande råd och föreskrifter, I känsliga faU lycker jag ocksä altKungl, Maj:t skulle kunna höra innan man tiUåler myndighelerna altutfärda sädana kostnadskrävande råd och anvisningar. Jag tycker ocksä, herr lalman, att man skulle kunna länkasig all gå igenom den nuvarande uppsättningen av råd, anvisningar ochföreskrifter för all se efter om man skulle kunna rensa ul bland regler somföreskriver åigärder frän kommunernas sida som är onödigt extravaganla. Genommindre lyx skulle man kanske kunna åstadkomma ell större ulbud av väsenlligatjänster som kommunerna har att ge medborgarna utan att behöva genomföra deoroande skaltehöjningar som alla prognoser pekar pä, Mol den bakgranden, herr lalman, ber jag alt få yrkabifall till reservationen 2. SkatteutjämningsbidragtiU kommunerna m. m. Hen (); Den situation som kommunerna - bäde primärkommunernaoch landslingen - nu befinner sig i har diskuterats i en interpeUationsdebattden mellan finansminislern och mig. Jag skall inle närmare berörakommunernas situation del har de föregående talarna gjort utan vUlbara konstalera all kosinaderna för kommunernas aUmänna verksamhel nu uppgår UUöver hälften av samtliga kostnader för aUmän verksamhel och stadigt siiger. Delsäger sammanfattningsvis vad frågan gäller och vUka problem som vi siällsinför. begärde 1969 en utredning omkostnadsfördelningen meUan stat och kommun. Sedan man läsl det utskottsbetänkandesom vi nu behandlar kan man fråga sig vad som har hänt . Jo,finansministern har tUlsatt inte mindre än tre uiredningar som rör de kommunalaangelägenheterna, men inle i några av direktiven UU dessa tre uiredningar harfinansministern lagil med kravet på en ulredning rörande kostnadsfördelningenmeUan stat och kommun. Jag har inle undersökt huruvida finansministern var medi kammaren 1969, men att döma av utskottsbetänkandet har finansministern denuppfallningen alt det inte erfordras nägon sådan ulredning, ochdä är tydligen utskottsmajoriteten beredd alt tycka delsamma. Skatteutjämningsbidrag tiUkommunema m. m. Det är väl aUdeles uppenbart att vi inte kan forlsatla pådetta säll längre. Vi står och detta gäller alltså inte dentidpunkt när länsberedningen skaU vara klarmed sin avvägning rörande arbetsuppgifterna mellan slal och kommun ulan detgäller inför en skattesituation för landslingen ochkommunerna som är mer än besvärande. Till skUlnad frän staten och kommunerna nästan enbart all lila tUl möjligheten att höja skatten när iivkomsternainte räcker tUl, Lånemarknaden blir aUtmer beskuren för kommunerna under detall slalen utnyttjar den aUlmer. Några andra inkomsler än skatter harkommunerna i slort sett inte. Man kan väl säga att ökningen av skatteunderlagettidvis har räddat kommunerna, men inte heUer den utvecklingen verkar särskillstimulerande . Följden är den all skattesatsen ökar och ökar. Denprognos som man har pekar väl upp mot belydligl ikommunall skalletryck för den närmaste femårsperioden. Många kommuner är redandär och flera kommer väl att passera det strecket. Del är heUer inte sä lätt för i varie faU landstingen attsäga alt här skall vi reva seglen. 80 proceni av landstingens ulgifler rör sigom sjukvård. Av de torde i sin tur vara lönekostnader lönekostnader för lågavlönade kvinnogrupper, som dess bältre sannolikt inlekommer att släpa efler i ärels avtalsrörelse. Vad blir följden? Den blir ettökat kostnadstryck pä i varje fall landstingen men även kommunerna, och detinnebär ett ökat skattetryck. Man kan med finansminislern säga, som han gjorde den 9mars: Vad spelar det för roU om det är staten som ökar skattetrycket eller omdel är kommunerna? Pengarna mäste ändå las ut av medborgarna. Han avvisade,kanske med en viss rätt, tanken att man skall la ut dem i stallig skalt, för iså faU blir det den indirekta skatten som höjs och då spelar det heller ingenroU alt del är en progressiv beskattning i statlig regi och icke i kommunal.Del där resonemanget kan verka förledande under förutsättning att manförestäUer sig att kommunerna på något sätt kan inverka på de ökade uppgifteroch ökade utgifter som vi härifrän och regeringen lägger över på dem.Men när kommunerna har alt ta emot uppgifter, som kräver nya utgifter, ulan altsjälva kunna inverka på detta, så är del en ganska besvärlig sits för dem. Vad kan man då göra? Jag kan inslämma i stora delar av vadherr sade. Jag hälsar med tUlfredsstäUelse det beslul somKungl. Maj:t har träffat, att vi inte pä kommunall håU kan ulsällas för nyakrav pä standard i olika hänseenden utan att man ser efter vad della kostar förkommunerna. Men i det fallet borde nog kommunerna ha kopplats in långttidigare. Vi har väl haft känning av detta på olika häll och kanter när kravenfrån de centrala ämbetsverken har stäUts ulan tanke pä vad de innebärekonomiskt för kommunerna och därmed för den kommunala skatten. Det är alltsåetl steg i rätt riktning, men det borde ha lagits tidigare. Jag tycker också alt vid den fördelning av den gemensammakakan, vare sig den är statlig eUer , som görs i kanslihuset meUanolika departementet säkerligen en mycket stor fördelning; det skaU jag inle borlsefrän borde man litet mer la hänsyn lill all del också finns kommunalaulgifler som är nödvändiga. Del förekommer kanske inle sä förfärUgt myckel avskrylbyggen och onödiga ulgifler på landstingssidan eUer dpn kommunala sidanatt man där har möjligheler all reva seglen, säsom finansminislern lydligenavsäg när vi resonerade om del här för nägon lid sedan. Men jag kan ocksåinslämma i vad som har sagts här tidigare, nämligen all bäde primärkommuner ochlandsting är myckel väl medvetna om den situation som de nu har hamnai i. Detär nog få kommunala förtroendemän som vid del här laget inte med all maklförsöker hålla igen då del gäller utgifterna. Men lUl dagens situation igen, herr talman! Del skallfaktiskt bli intressanl alt se vad voleringen kommer all lämna för resullal. År1969 var vi överens om en utredning. Vad som har hänt är, som jag tidigaresagt, all finansministern molsall sig denna ulredning. Att del här i kammarenfinns en majorilel som forlfarande önskar den är jag överlygad om, eflersom denär sakligt berältigad. Frän vpk, som ju tyvärr ofta har den utslagsgivandefunktionen vid voteringarna, har iinterpeUationsdebatten yrkats på denna ulredning, ÅtskUliga av desocialdemokratiska riksdagsledamöterna torde nog hemma ha känning av del härproblemet, ochjag skaU med spänning avvakta vad som kommer att hända vidvoteringen. Jag yrkar,herr talman, bifaU tUl reservationerna 1 och 3, Skatteutjämningsbidrag tiU kommunema m. m. HenJOSEFSSON i (s): Försl skuUe jag vUja säga att i detbelänkande som föreligger frän finansutskottet är utskollet hell enigt vadgäUer Kungl. Maj:ts förslag om skalleutjämningsbidraget, etl belopp på 1 880mUjoner kronor en ökning med 200 miljoner för näsla budgetär. Jag tar det uitryck för all utskottet i sin helhet är medvetet om att della är ungefärvad statsbudgeten för i är förmår bära. Jag tar del också som ell utiryck förall vi är lämligen enstämmiga i fräga om betydelsen av skalleutjämningsbidragetför att därigenom försöka göra en insals för att uriämna olikheter kommuner ochlandsdelar emeUan, Däremol är vi, som framgår av de tre lidigare inläggen häri deballen, inle rikligl överens vad gäller frågan om en ulredning omkostnadsfördelningen mellan slal och kommun. Jag vUl knyla an tUl vad herrHamrin sade, nämligen all han med stort inlresse skall notera den voleringsom kommer all äga ram efler denna debatl, och jag kan förslå hans inlresse urden synpunkten. Lål mig här bara göra ett litet mellanstick. Efler del allherr hade hafl sin interpellationsdebatl med finansminislern,följde jag i vissa Udningar kommentarerna tiU den deballen. Jag fick en känslaav all dessa lidningskommenlarer mycket medvetet ville säga all man pä del häUdär det begärdes utredningar av kostnadsfördelningen meUan stat och kommun hadeen slörre känsla för kommunernas och kommuninnevånarnas skallebärkrafl än vadsocialdemokralerna hade.