prot · FU09136 · 1971-12-31 00:00:00 — Senast 1979skah vi enUgt prognoser vara fullständigt befriade från attelda med oha med svavel, VI drar oss Utet för långt Ifrån verkUgheten,när vi ställer våra propåer, och jag tror att vi får vara beredda på att ennämnd på detta En plan för energiförsörjningen En plan för energiförsörjningen områdeskuUe ha åtskilhgt nyttigt att ge samhäUet, om den fick den ställning som jagär övertygad om att en parlamentariskt sammansatt nämnd, vad den än kallas,äger förmågan att skaffa sig. (vpk) kort genmäle: Om de övriga företrädarna förutskottsmajoriteten delar uppfattning om auktoriteten i CDL:sprognoser, är jag rädd för att nämnden kommer ännu mera på undantag än vad jagbefarade. Där är vi tydhgen inte alls eniga. Av vad hen läste upp framgår mycket tydhgt attsaken är ännu mera komphcerad för nämndens del. Här talas inte bara om centraladriftledningen, som nämnden skall samarbeta med, utan dessutom om enprognoskommitté. Det skall aUtså finnas tre organ: nämnden, . Det heter om nämnden att den skaU få medverka i arbetet ochatt den skall ha samråd som så att säga enda befogenhet; någon annan befogenhetanges inte i utskottsbetänkandet. Jag gissar att någon sådan hade angetts, omman hade velat ge nämnden verklig befogenhet. Hur den skall kunna hävda siggentemot två etablerade fackorgan och utan samma etablerade karaktär och sammautredningsexpertis tiU sitt förfogande har jag ganska svårt att förstå. Därskuhe en utredning som I auktoritet sattes över såväl prognoskommittén som CDLonekligen vara det bästa. () kort genmäle: Jag begärde ordet med anledning av herrHenningssons inlägg, även om jag väl egenthgen inte har någon anledning attargumentera mot vad han sade. Jag viU bara helt kort kommentera vad hanInledningsvis sade när han hävdade att utveckhngen själv, dvs,konsumtionsökningen på området, visat att CDL:s prognoser inte hade haft denstyrningseffekt som man på åtskilhga håll förmodat. Jag tycker nog att detfaktum att utvecklingen går ännu snabbare än vad CDL;s prognoser skulle ha gettvid handen är ett uttryck för att prognoserna själva plus den aktiva försähningsom elproducenterna har bedrivit har haft just denna styrande effekt, som jaghar aht skäl att misstänka. Jag hoppas att vi får ett annat organ, uppbyggt påett helt annat sätt, som skall överta den utomordentUgt viktiga roU som CDLhär har spelat. Låt mig sluthgen säga, herr talman,att om utvecklingen framåt i tiden pekar 1 riktning mot ett behov av en nyelkraftransonering omkring , är det dubbelt angeläget att vi snabbtkommer I gång med en upplysnings- och besparingskampanj för att understrykavikten av en rationeU ekonomisk hushållning med resurser som, tydUgen på mycketkort sikt, kommer att vara helt otiUräckUga för de snabbt ökande behoven. HenHENNINGSSON (s) kort genmäle: Den förändring som skett I vårt samhälleunder de senaste 50, 60, kanske 70 åren, den industriahsering som har ägt rum,är utan tvivel i hög grad betingad av de rikhga tUlgångar på vattenkraft somfunnits I vårt land och som har gett oss möjUgheter till en Industriahse- ring somgått mycket snabbt. Men vem kan säga på vilket sätt vi hade möjhghet attbegränsa eller hålla tillbaka den? Det pågår Inom industrin ensträvan tlU rationalisering. Vad är en rationaUsering inom industrin? Jo, manförsöker ersätta manuellt arbete med motorer, Automatlserlngen av styrandeuppgifter medför en ökad förbrukning av elektricitet även på andra områden. Det finns väl ingen anledning förmoda att denna strävan UUytterligare rationahsering inom svensk industri skuhe upphöra eher minska.Tvärtom är det väl en önskan att göra denna så fuUständig som möjligt och att istörsta möjhga utsträckning öka den. Jag måste säga att det från den synpunktenär mycket svårt att håUa tiUbaka den industrieUa utveckhngen, och i fråga omde behov som finns i samhället i övrigt viU väl ändå de människor som lever ochverkar ha det så bekvämt som möjhgt. Det finns knappast någonting som i så höggrad medverkar tUl den vanUga mänskhga bekvämhgheten som just tillgången påelenergi. Vi behöver bara gå tih oss själva i vårt eget hem och titta eftervUka utrustnlngsde-tatier vi försöker skapa omkring oss för att ha det sådräghgt som möjhgt. Därför tror jag inte att det finns så stora möjhgheter attbegränsa elproduktionen. Jag viU gärna hålla med om att elproduktionenav inte kan anses vara försvarbar att använda för permanentbbstadsupp-värmning. Det är inte rätt att använda den på det sättet, när viutan tvekan kan konstatera att vi kommer att få ont om den. Jagvidhåller att när startade sin propaganda trodde man eltrans-portenav den nya elkraften därigenom skulle förblUigas, Man var förvissad om att denskulle bU bilhg, men börjar man bh medveten om att den inte bhr så värstbillig. Jag tror att det skulle vara en olycka om vi sätter oss i densituationen att vi i aUtför hög grad får hålla energiskapandet tillbaka. Men vimåste göra allt vi kan för att rrUnska de skador av produktionen som kanförekomma i mUjön av just detta skapande. Där kan det utan tvekan finnasanledning till överväganden som är ganska långtgående. En plan för energiförsörjningen Hen () kort genmäle: Jag utgår från attkammarens ledamöter nu förstår utskottsmajoritetens stäUningstagande, Det finnsju praktiskt taget ingenting mer att utreda på det här området, utan vad somåterstår är den prognos som den parlamentariska nämnden skah göra och den samordningsverksamhetsom skall bedrivas. HenSVENSSON I (vpk) kort genmäle: Hen senaste yttrande var ganskahäpnadsväckande. Vad som återstår är aUs Inte en begränsad teknisk uppgift ochen prognosverksamhet, utan vad som återstår är målsättningsdiskussionen. Detär den stora energipohtiska debatten som återstår och aUs inte någon putsningav tekniska detaher. Det är just med hänsyn tiU vem som kommer att styra denstatliga attityden I denna energlpoUtlska diskussion som jag tiUåter mig attbeteckna beslutet att gå över från ett i och för sig bra och riktigtmotionsinitiativ tih att ta detta steg tiUbaka som en framgång förkraftproducenternas intressen i det här landet. En plan för energiförsörjningen HenHAGLUND (s) kort genmäle: Jag måste än en gång för i Malmöläsa upp ur utskottets betänkande. På s. 2 står bl. "Utförande avmål/medel-analyser och samhällsekonomiska bedömningar av energlpoUtlskaåtgärder och energimarknadens funktionssätt." Det är vad man skaUbehandla. () kort genmäle: Jag -viU helt hålla med han säger att vad som behövs nu är ett underlag förmålsättningsdiskussionen. Däremot tycker jag att han läser utskottetsbetänkande ganska egendomUgt när han kan få det tUl att nämnden på något sättbara skall ge råd åt centrala driftlednlngen. Det står faktiskt att nämnden hartiU uppgift att "utvärdera prognosverksamheten och föreslåawägningar", visserUgen I samråd med centrala driftledningen. Men det vorebra egendomUgt om det inte skedde i samråd med dem som arbetar på det härområdet. () kort genmäle: Det är ett faktum att ett av de viktigastekännetecknen på ett högindustriaUserat samhäUe med god levnadsstandard är energiförbrukning per invånare. Därför är det helt rimUgt att vi fram tiUnu ansett oss kunna driva ökningstakten på detta område på sätt som skett. Menvi befinner oss nu I en situation då vi måste ställa samman den våldsammaökningstakt, som vi nu får förutsägelser om, med de beräkningar som görs omallt knappare resurser på tlllgångssldan. Därför finns det inga delade meningarmeUan och mig om att vår Industri måste fortsätta att användaelkraft för en allt längre driven rationalisering av sin produktionsprocess.Men vi är också eniga om att vända oss emot den otrohga tillväxten av denprivata konsumtionen av elenergi, som bl, a, tar sig uttryck I eluppvärmdabostäder, VIär överens om att den570-procentlga ökningstakten måste begränsas, hksom vi ocksåär överens om att vi måste minska hela denna konsumtion av allehandalyxföremål, som drivs med elkraft: , som drar minst dubbelt så mycketström som en svart-vlt TV, elektriska tandborstar, elektriska skoputsare och enmassa andra sådana här föremål som aUt sammanlagt ökar behovet av elektriskkraft I den privata konsumtionen. Det är på detta område vi måste inrikta enbesparingsaktion, som måste ge snabba resultat om det skaU kunna bidra tiU enlösning av våra energlförsörjnlngsproblem. HerrBÖRJESSON I Glömminge (c); Jag skall inte gå in på energiförsörjningen istort, som så många här har varit Inne på. Jag viU bara understryka att den härmotionen har ett speciellt värde, och det har också påpekats i den här debattensom föranletts av utskottsbetänkandet. Jag begärde ordet egenthgen på grund av resonemang, som ju var mycket kritiskt mot utskottsmajoriteten. Hanbygger upp det på ett teoretiskt och centralbyråkratlskt resonemang omkring vaden vanhg parlamentarisk utredning skulle kunna klara av och vad enparlamentarisk nämnd, som utskottet här föreslagit, kan komma att betyda. Hansäger att det svenska samhället inte har någon erfarenhet av det arbetssätt somen parlamentarisk nämnd kan komma UU att fungera efter. Jag vill instämma i vad här sade om vad manhade kommit fram till under utskottsdebatten och som utskottets ordförandesärskilt underströk. Vad denna nämnd kommer att presentera i fråga omutlåtanden och annat skah remissbehandlas på samma sätt som vanhga utredningar,och eventueUa ståndpunktstaganden skuUe det också finnas möjUgheter attbehandla i . tror jag att försöker göra enalltför stor skillnad emeUan de båda funktionerna. Han säger att nämnden kommeratt bU maktlös och att det kommer att bh en diskussionsklubb. I nästa meningsäger han att det inte behöver bh så, men att det finns en risk för att det kanbh så. Det tyder på att själv Inte är övertygad om att Inteen sådan nämnd som utskottet föreslagit kan komma att fungera Uka effektivt ochhka bra som en utredning. Av de erfarenheter vi har av utredningar som kommer tillstånd på grund av beslut här i eller på grund av regeringensInitiativ vet vi att det inte aUtld är säkert att de ger så effektiva resultatpå kort sikt. Jag viU minnas att man hade två eUer tre utredningar tlU grundför den nuvarande ATP-reformen innan man kom fram till ett förslag, och ändå vardet förslag Kungl, Maj:t lade fram inte detsamma som utredningarna kommit tiU, Man befarar att det kan ske ett så stort missbruk avenergi att det bUr till skada för energiförsörjningen och för mihön.Motionärerna syftar tiU att på något sätt reglera förbrukningen för attförhindra detta. Jag tror att en sådan här parlamentarisk nämnd, om den arbetarriktigt, skaU kunna lägga fram en plan för en awägning meUan produktion ochkonsumtion av energi. Det är en sådan översikt som bhr nämndens uppgift och sommotionärerna syftar till. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. En plan för energiförsörjningen HerrPETTERSSON I (c): Mot bakgrunden av ett i sak enhälligtutskottsbetänkande och väl också I sak en så bred uppslutning kring motionensom denna kammardebatt har gett uttryck för skulle det väl vara förvånande omKungl, Maj i:, som dock har det avgörande ordet i denna fråga, inte skulle tahänsyn härtill när man skah utarbeta direktiven för en eventueU utredning ellerange vilka befogenheter och uppgifter en sådan nämnd skall ha somutskottsmajoriteten här föreslår. Det viktigaste är nu att vi i sak är eniga.Jag tror att det är av mindre betydelse vilken form man här kommer att välja. Det är ju aUdeles klart att som motionärer är viutomordenthgt belåtna över den här breda uppslutningen, men för oss motionärerär inte motionsyrkandets krav om en parlamentarisk utredning någon hjärtesak.Vi förstår att utskottet noggrant har penetrerat denna fråga. Då en bredutskottsmajoritet kommit fram till att den lämphgaste formen är att tillsättaen parlamentarisk ta itu med denna viktiga fråga så Främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena ber jag,herr talman, att få ge till känna att jag kommer att biträda utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition : Den som vih att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 42 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av i , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposltlonen. Dåhen begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstrungsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: § 20 Främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 34 I anledningav motion om främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena. HenNILSSON i (c): Som framgår av föreUggande betänkande harsärskilt detta år frågor som berör de kroppsarbetandes viUkor konkret tagitsupp i oUka sammanhang. Den unga generationen undviker vid sitt yrkesvalkroppsarbetsyrken. Särskilt markant har denna utveckUng varit ,när ungdom ur aUa samhällsgrupper fått allt större möjUgheter att vähautbildning. Enkäter i avgångsklasser visar att endast ett fåtalavser att väha yrken med kroppsarbete, Utbildningsexplosionen på högskole- och universitetsnivånär i och för sig uttryck för en glädjande och önskvärd ambition, men skaparproblem när utbildningen inte svarar mot tillgänghga arbetstiUfäUen. De senasteuppgifterna om den minskade ansökningsfrekvensen på att ungdomen tagit intryck av den kärva arbetsmarknaden på vissaområden för akademiker. Även om utbUdningen i sig själv kan vara personUgtutvecklande, upplevs den Inte meningsfull om den inte leder tlU förväntadsysselsättning. Motionärerna, m. fl., anser i motionen1110 att det på detta område finns en rad omständigheter, som bör undersökasoch bedömas 1 ett sammanhang. Utskottet delar så tiU vida motionärernas synpunkteratt det är nödvändigt med en grundlig prövning av en rad förhållanden sompåverkar sociala värderingar och yrkesval. Man kan peka på gamla synder och värderingar som släparefter och bUdar det aktuella värderingsmönster som Inte borde vara adekvat . Ändå tror jag att dagens verkUghet i allt väsenthgt är grunden för denmycket medvetna och vakna ungdomens yrkesval. Det är aUvarhga reahteter som ärvägledande, och till dem hör även gängse, subjektiva värderingar, som intesällan skapas genom påtaghga materieUa förhåUanden. Det finns skillnader och ojämhkheter i dagens arbetshv somär uppenbara och oacceptabla. Från ser vi det som nödvändigt attsamhället visar en klar vUjeinriktning för att skapa förutsätttungama förbättre villkor och värdering av de kroppsarbetande yrkena. Det är naturhgt och bra att intressegrupper ochmyndigheter är engagerade för detta. En redovisning härför finns iutskottsbetänkandet. Rekryteringen av arbetskraft till oUka sektorer av vårtsamhällsUv är emellertid inte en fråga som närmast angår den berördanäringssektorn. Det är en inycket viktig samhäUsfråga. Om vi visste mer omorsakerna till snedvridningen av yrkesrekryteringen I vårt samhällsUv skulle visannoUkt kunna eliminera många gamla fördomar och värderingar och lösa mångafrågor i jämhkhetspohtiken. VI borde kunna fördela det materieUa välståndeträttvisare utan att egentUgen behöva tvista om vad som är rättvisa. Framför aUttror jag att vi skuUe kunna skapa föratsättningar för bredast möjliga delaktighetI det icke direkt materieUa välståndet, som I varje fall enUgt min meningobserveras och förmodhgen också värderas med högre prioritet av den yngregenerationen än av den äldre. Orsaken härtUl kan tUl väsentUg del vara dels attfattigdomen inte är samma spöke som förr, dels att det nya Industrisamhälletuppenbarhgen hotar människans såväl yttre som inre miljö. Detta berör individeni arbete och fritid så nära att såväl det fysiska som psykiska välbefinnandetstarkt påverkas. Vi vet att många kroppsarbetare drabbas värst av detta. Det ärdärför naturhgt att unga människor undviker sådana yrken, Fön hade ungdomen i de djupa leden små möjligheter tiUyrkesval, upplever den att man har valmöJUgheter, Det är vi väl aUa gladaför och måste slå vakt om. Det är väl en ganska aUmän mening att vissa socialaviUkor, som regleras i lagstiftning eller avtal, är orättvisa gentemot deflesta kroppsarbetarna. En utiämning är på gång men löper ännu sakta. Jag skaUinte närmare gå in på detta fält, men låt mig bara nämna ett exempel. En av demest Iögonfallande orättvisorna är ju pensionsåldern, för de flestakroppsarbetarna, medan den för flertalet övriga är , Arbetsmihön spelar en avgörande roU för yrkesvalet. Mycketbör kunna göras för att förbättra den. Uppenbara hälsorisker förekommer ochmånga kroppsarbetare upplever sin situation som farlig för hälsan och somotrivsam. Jag skall inte nu ta upp frågan om vem och vad som är orsaken tillrådande förhållande. Det är bara att konstatera att det finns mycket att hämtain vad gäUer en god arbetsmihö. En förbättring är brådskande. Industrin ochdet s, k, näringshvet orkar emellertid inte Främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena Främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena ensammaklara denna uppgift så snart som önskvärt vore. Hela samhället måste därförvara delaktigt i denna process. Låt mig bara, hen talman, nämna ett motiv. Vårt näringshvmåste konkunera med den övriga världens. På många håll har man lägreomkostnader för produktionen än vi. Även mlhöfrågor är i betydande gradomkostnader. Vi kan inte tillräckUgt snabbt lösa dessa frågor om produktionen Iberörda Industrisektorer oavsett ägarstruktur aUtför isolerat skall bärakostnaden. Arbetstagarnas inflytande på sin arbetssituation, det somofta kallas företagsdemokrati, är en annan viktig fråga som har haft och säkertfår än större betydelse, I den frågan viU jag hänvisa till program ochvåra motioner här i . Andan och innehållet I den omtalade § 32 hör tlUen förgången tid, Arbetarparten bör spela en mera framträdande roll med reelltinflytande på besluten vid utformningen av företagens verksamhet. Detta gällerinte minst förhållandena på arbetsplatsen, I detta avseende behöver vi enändrad inställning i hela vårt samhällsUv, Vad gäller den del av samhällsUvet som vanUgen benämnesnäringsUvet kan ingen, staten, kommunerna, kooperativa eUer privata, förhävasig och säga att man är utan skuld eller har mindre skuld än andra. Hur man änräknar med proportionahtet procentueUt eUer med nominella tal och exempel trorjag vi skall finna att så är förhållandet. Det är inte nödvändigt att nu nämna exempel. Någon skuhedå kanske känna sig särskUt utpekad, och det finns ingen anledning tUl det. Mende exempel man kan ta fram visar, enhgt vår mening, att en viss ägarform inomnäringsUvet eller ett visst samhällssystem Inte ger lösningen påföretagsdemokratins problem i praktiken, 1 vårt samhällssystem bör vi ha godamöjhgheter att 1 samverkan finna praktiska lösningar. Det är därför glädjande att inrikesutskottet är enhälligtnär det gäller att lösa de frågor, som aktuaUserats genom motionnr 1110, och föreslår att ge Kungl, Maj:t till känna vad utskottetanfört. Jag har inget annat yrkande än bifah tlUutskottets hemställan. Idetta anförande Instämde (). HenANDERSSON I Bllhngsfors (s): Det är riktigt att de frågor som här tas uppär viktiga och angelägna jag håller med i om detta.Men när han säger att de har diskuterats särskilt kanjag inte hålla med honom längre. Det är i och för sig inte några nya ochöverraskande frågor för alla dem som har arbetat inom industrin en längre tid.När man upplevt de förhållanden som rått där och varit fackhgt aktiv ungefär , kan man inte säga att den situation som uppstått överraskar. Vid förhandhngar och vid företagsnämndssammanträden harunder mihöfrågan inom industrin varit aktueU ochdiskuterats. Man har påpekat för industrins representanter hur farhgt för denkommande rekryteringen det är att Inte göra något åt arbetsplatsens problem ochskapa en bättre mUjö. Men tidigare, aUtså strax efter andra världskrigetoch framöver, var det Inga problem att skaffa arbetskraft. Då ville företagenhellre Investera I maskiner än I människor. Det är utveckhngen själv som gjortatt arbetsgivarna börjat tänka om. När det inte längre går attskaffa folk till Industrin för att besätta vakanser som uppstår, då måste mansöka orsaken till detta, och då har man änthgen upptäckt att det verkUgengäller att skapa en männlskovän-Ug miljö på arbetsplatsen. Det är bra att man kommit fram till detta, och vi fårhoppas att denna omsvängning bland arbetsgivarna skaU hålla I sig och även från de borgerliga partiernas sida I fortsättningen skall låta miljön IIndustrin vara en av de framträdande frågorna när det gäller att skapaarbetsplatser för framtiden. Men en av förutsättningarna för en riktig prioritering avmihön på arbetsplatsema är naturUgtvis att de anställda själva får vara med ochutforma arbetsplatsen och dess miljö. Här kommer då frågan ommedbestämmanderätten in i bilden. För att frågan skaU kunna lösas på ett för deanstäUda tUlfredsstäUande sätt måste de själva få vara med om att utformaarbetsplatsen. Det hjälper Inte ungdomarna med en aldrig så finutbildning på yrkesområdet. Ifall de unga vet att det bara är en ovanhgarbetsplatsmihö som står tUl förfogande. Grunden är att vi måste ha miljövänUgaarbetsplatser för att de unga också skaU gå in för yrkesutbildning när detgällerindustrin. Det är också riktigt som hen sade att dettaproblem Inte fanns tidigare. När man gått igenom 6-årig folkskola, som många idenna kammare gjort, och sedan direkt ut i näringshvet så vet man att det Intevar fråga om miljöproblem . Problemet låg på ett helt annat plan,nämhgen att man skuhe hjälpa tlU att något så när hndra fattigdomen i hemmetgenom att man tog arbete, i de aUra flesta fall på den arbetsplats där fadernvar anstäUd, Då behövde Ingenting offras på mihövårdens område, och därför hardessa ovänliga arbetsplatser hängt med tUls dagens situation uppstått och manpå många håU i vårt land har kommit I en prekär situation. Jag är Inte särskilt övertygad om att samhället skallhjälpa till att lösa dessa problem. Arbetsgivarna är dock de skyldiga I dessafall det kommer vi inte Ifrån. De har gång på gång sedan flera år tillbakapåmints om nödvändigheten att vidta åtgärder för att komma till rätta medproblemen men har Inte visat det intresse som man anser att de borde ha visat.När vi nu kommer in i en situation då det bhr besvärUgt för dem skall samhälletvara med och lösa problemen. Det skulle vara mycket att säga om orsakerna tiU dennuvarande situationen, men jag skall inför avslutningen i kammaren bara peka påett par av dem, Mihön på arbetsplatsen spelar en stor roU, och enintressantare och mer lockande arbetsprocess måste skapas inom industrin. Lönenmåste bh bättre I förhållande tlU andra grupper, särskilt för obekväm arbetstidvid kontinuerlig drift. Frågor beträffande arbetsmihön och de problem somsammanhänger med den är redan föremål för utredningar. Därför har vi frånutskottets Främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena Främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena sida inteansett det nödvändigt att tillsätta en ny utredning utan uttalar förhoppningenatt utredningsarbetet kommer att bedrivas skyndsamt. Får jag tiU sist peka på en formulering i motionens klämsom jag tycker är Utet underlig. Det heter där att en prövning av dessaförhållanden skulle kunna leda till att det garanterades "tlUräckhgrekryteting tih kroppsarbetsyrkena". Hur bra arbetsplatser man än skaparoch vilken god mUjö man än ser till att det bUr, kan samhället dock Integarantera den och den arbetsplatsen full arbetsstyrka framöver. Det kan vi integöra i en demokrati som vår. Jag förmodar att motionärerna Inte vill införanågon sorts arbetstvång det tror jag inte att de menar. Men jag förstår inteInnebörden I den garanti som man viU skapa. Med dettatillstyrker jag också utskottets hemstäUan, () kort genmäle: måste hamissförstått mitt anförande när han uppfattade det så att jag skulle ha sagtatt dessa frågor bara har diskuterats .